Radončić: Naša obaveza je borba protiv sistemske korupcije - Klix.ba\nKonferencija u Zenici Radončić: Naša obaveza je borba protiv sistemske korupcije\nKonferencija u Zenici\nRadončić: Naša obaveza je borba protiv sistemske korupcije\n8.2.2013. u 15:00\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Fahrudin Radončić prisustvovao je danas konferenciji o temi Aktuelno stanje sigurnosti u Bosni i Hercegovini.\nTokom konferencije je naglašeno da je korupcija vrlo prisutna u BiH i da predstavlja najozbiljniji sigurnosni problem, a da je upravo borba protiv korupcije i organiziranog kriminala jedan od priroiteta Ministarstva sigurnosti BiH.\n"Naša velika obaveza je borba protiv sistemske korupcije. U toj borbi snažno nas podržava i američki ambasador u BiH Patrick Moon", rekao je ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić, obraćajući se učesnicima konferencije.\n"Raduje me da ste ovdje došli do zaključka da je evidentna dobra saradnja Ministarstva sigurnosti BiH i agencija i službi u njegovom sastavu. Došli smo do toga da govorimo jednim jezikom i stvaramo dobru atmosferu da, koristeći najbolja iskustva, činimo sigurno okruženje. Taj timski duh, koji je prisutan unutar sigurnosnog sistema naše države, otežat će put kriminalcima i državnoj mafiji", naglasio je Radončić.\nNakon jučerašnjih izlaganja direktora agencija i službi u sastavu Ministarstva sigurnosti BiH, drugog dana rada konferencije čula su se i izlaganja o radu ministarstava i policija Federacije BiH i RS-a.\nRečeno je da su policije spremne odgovoriti svim sigurnosnim izazovima u BiH te da je potrebno da ih adekvatno u tome prate ostale strukture pravosudnog sistema u našoj državi.\nUčesnicima konferencije obratili su se i predstavnici OSCE-a, DCAF-a te drugih međunarodnih organizacija koje su prisutne u BiH.\nDirektor Međunarodnog programa pomoći u kriminalističkoj obuci u BiH (ICITAP) James Jim Tillman naglasio je da policija u BiH, da bi bila uspješna, treba uživati podršku parlamenta.\n"Sigurnost ima cijenu, sigurnost nije besplatna, ali je to svačija odgovornost", rekao je Tillman.\nNa kraju konferencije zaključeno je, između ostalog, da nema prijetnji bezviznom režimu, da je u budućnosti neophodno poboljšati zakone u oblasti sigurnosti i da borba protiv privrednog kriminala treba biti među prioritetima.\nData je podrška regionalnoj saradnji te je zaključeno da je očita potreba za većim budžetima u svim segmentima sigurnosti.\nČetvrta konferencija o temi „Aktuelno stanje sigurnosti u Bosni i Hercegovini“ održana je u Zenici u organizaciji Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost Parlamentarne skupštine BiH.\nKonferencija je okupila čelne ljude svih sigurnosnih institucija, ministarstava, službi na državnom i entitetskim nivoima te predstavnike međunarodnih vojnih i civilnih organizacija koje djeluju na ovom području, saopćeno je iz Ministarstva sigurnosti BiH.


Uniforme u OŠ “Savo Pejanović” nose samo rijetki, radi se plan uvođenja u školama | roditelji.me\nUniforme u OŠ “Savo Pejanović” nose samo rijetki, radi se plan uvođenja u školama\n26/09/2017 10:19 | by Roditelji.me | 14 Comments\nUniforme za đake svečano su promovisane u osnovnoj školi “Savo Pejanović” početkom ove godine, ali se od ovog septembra uglavnom ne nose, a pitanje je i da li će ovaj projekat zaživjeti u drugim školama u Crnoj Gori. Nadležni tvrde da rade plan uvođenja uniformi u svim školama.\nU školi “Savo Pejanović”, kako saznaje Televizija Vijesti, učiteljicama je ostavljeno da odluče da li da se uniforma nosi ili ne. U Ministarstvu provjeste kažu da treba da je nose svi koji je imaju, kao i da nije bilo u planu da je dobiju prvaci.\nKako kaže djed jedne djevojčice, uniformu ove školske godine nisu dobili ni prvaci.\n“Sve škole po Crnoj Gori trebalo bi taj program da prihvate sa zadovoljstvom,” kaže Boro Đurović i dodaje da njegova unuka još uvijek nije dobila uniformu.\nŠkolsku uniformu ne nose ni sinovi Sanje Pejović, koja ističe da su djeca prerasla prošlogodišnje.\n“A gdje su nove? Niko nam ništa još nije rekao za nove, nemamo. Obavijestili su da će postojati neka radnja gdje mogu da se uzmu trenerke ili majice, šta već bude, ali kada i gdje, nemamo još informaciju,” kazala je Pejović, dodavši da je kao roditelj razočarana što je projekat prekinut ubrzo pošto je zaživio.\nU Ministarstvu prosvjete, ipak tvrde da ovaj projekat nije propao.\n“Taj pilot projekat je imao za cilj da podstakne javnu debatu oko toga na koji način treba uvesti uniforme, kako treba da izgledaju, debatu oko modela, oko boje, oko svih stvari koje su vezane za ove aktivnosti i u tom smislu ovaj pilot projekat apsolutno jeste uspješan,” kazala je Milica Lekić iz Ministarstva prosvjete.\nOna je najavila da će biti formirana radna grupa koja će sumirati rezultate debate i na osnovu toga definisati plan uvođenja.\n“Još uvijek rano davati konačne ocjene oko rokova,” kazala je Lekić.\nU anketi Ministarstva prosvjete, od ukupno 160 osnovnih škola, 100 se izjasnilo za uvođenje uniformi.\nTatjana Radovic 26/09/2017 at 12:00\nNijedan njihov projekat i reforma nisu propali 👍 Nazalost ne znaju da ne mogu preskociti 100 stepenica dok stignu do uniformisanja djece. Recimo prosetaju skolom, pa vide da u wc nema ni sapuna ni toalet papira, a kamo li tople vode da operu ruke i ubrusa…Mnogo bi bilo ljepse da priznaju promasaje i nebrigu za djecu, pa krenu od higijene do uniforme i knjiga i torbi od 10 kg i smjena zamalo nocnih….I tako jednog dana pocnu da lice na neke iz regiona ili mozda Evrope…Do tada samo prividno i primitivno primjenjujemo nesto, a od svega nema koristi niko, a najmanje djeca…I svi nesto rade i reformisu sistem koji vise nema ni formu 😢 Cestitam im na uspjesnom projektu i posvecenosti 👍👍\nMarina Cukic 26/09/2017 at 12:00\nAna Zgradic 26/09/2017 at 18:00\nTacno tako Tanja😘\nAnika Vuletic 26/09/2017 at 12:00\nOd njihovih reformi mi se kosa dize. Aman vise!!! Ajde sto su nepismeni,neuki,sto zauzimaju mjesto skolovanom kadru,ai su uz to i krajnje bezobrazni i bezocni. Kultura mi ne dozvoljava inace bi ih opsovala iz punih ustiju ,jer jedino to i zasluzuju. O jadu zabavise u roditelje i nastavnike ,a o djeci misle taman koliko ide dalje od nosa.\nKumu dje zivimo!!!\nMilka M. Scepanovic 26/09/2017 at 13:00\nIvona Bozovic 26/09/2017 at 13:00\nDa mozda nece vratiti 8 godisnje skolovanje?!\nJelena Milic 26/09/2017 at 16:00\nValjda Jesu od ove godine\nSanja Jovanovic 26/09/2017 at 17:00\nPosle svega meni nije jasno ko krece sledeci septembar u skolu.Imam sina koji je rodjen u novembru 2012te god\nRoditelji.me 26/09/2017 at 17:00\nNista nije mijenjano,I da mi znamo nije ni planirano, kada je trajanje osnovne skole u pitanju\nIvona Bozovic 26/09/2017 at 18:00\nOk,ali malo je konfuzno djeca u sestom razredu vise nemaju geografiju a bioligiju uce iz knjiga za sedmi razred,pa sve to vodi na pomisao da ne pripremaju da vrate osmogodisnju osnovnu.\nA djeca u osmom razredu uce geografiju opet iz sedmog razreda…pa se zbrka napravila….\nTatjana Rujović 26/09/2017 at 13:00\nDjeci su uniforme od prosle godine male.Za sad nista zvanicno nema gdje I za koliko ih mozemo ponovo kupiti.\nZainteresovanost postoji,ali organizacije nema.\nTesko je reci jel u skoli obavezno nositi uniformu ili ne!!!\nNeki kazu da je obavezna,neki ne.Neko je nosi,neko ne.\nToliko o nasim zakonima I pravilima.\nSamo zbunjuju djecu I uce ih da nema ni zakona ni pravila.\nSanja Jovanovic 26/09/2017 at 14:00\nSve sto sam procitala podrzavam ali imam pitanje:DA LI JE MOGUCE DA PORED TOLIKO PROFESORA,NASTAVNIKA…KOJI SU NA BIROU U NASIM SKOLAMA RADE ,,VJECITI STUDENTI” NAJVISE U PG?\nMilena Bojovic 27/09/2017 at 00:00\nAko se ovo zove unoformom propalo se..maice kao u HDL ili VOLI markete -tuga


Saopštenja – Page 3 – Građanski demokratski forum\nby GDF Apr 16 2021 0 Comments\nGrađanski demokratski forum sa velikom zabrinutošću posmatra ponovno crtanje mapa na Balkanu i narative o novom ratu na postjugoslovenskom prostoru. Oštro osuđujemo sve „papire“ i predloge koji podrazumevaju novo krojenje ...\nby GDF Apr 10 2021 0 Comments\nGDF zahteva od ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branka Ružića da prekine zloupotrebu školstva i obrazovanja u dnevno-političke svrhe. Udžbenička „aneksija“ tj. zajedničko pisanje udžbenika sa manjim bosanskohercegovačkim entitetom ...\nNegiranje genocida je odbrana nakazne politike i sramotnog dela\nby GDF Apr 07 2021 0 Comments\nGrađanski demokratski forum (GDF) zahteva odgovornost onih koji su zloupotrebili obolele od covida, deleći im u bolnici („Štark arena“) fašističke i negacionističke propagandne sadržaje kojima se negira genocid u Srebrenici. ...\nby GDF Mar 25 2021 0 Comments\nGrađanski demokratski forum smatra da je bombardovanje Srbije i Crne Gore 1999. bio najdublji civilizacijski sunovrat jedne evropske države i težak poraz međunarodnog prava da efikasnim metodama zaustavi represivnu mašineriju ...\nby GDF Mar 04 2021 0 Comments\nGrađanski demokratski forum osuđuje najnovije manifestacije autoritarizma i gaženja institucija od strane predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Naime, njegova inicijativa da bi udžbenike istorije trebalo da piše država, znači da je ...\nby GDF Feb 13 2021 0 Comments\nGrađanski demokratski forum oštro osuđuje najnovije najave Aleksandra Vučića i drugih predstvnika njegovog režima o uvođenju vojnog roka u Srbiji. Sve izjave koje Vučić i njegove marionete daju poslednjih meseci ...\nby GDF Jan 16 2021 0 Comments\nNajavljeni protest ispred SANU povodom izjave predsednika Vladimira Kostića, kao i otvoreno pismo koje je grupa od 93 intelektualca uputila SANU u kome se zahteva da predsednik te institucije podnese ...\nby GDF Jan 14 2021 0 Comments\nPoštovani gospodine Soroš, Zahvaljujemo na dugotrajnoj i neprocenjivoj pomoći koju već decenijama upućujete društvima na prostoru bivše Jugoslavije. Utoliko nas je veoma iznenadila podrška Vaše Fondacije u Srbiji svojevremenom dogovoru ...\nRazum akademika Kostića nasuprot banalnosti i iracionalnosti\nby GDF Jan 10 2021 0 Comments\nSaopštenje GDF povodom izjave akademika Kostića o Kosovu Predsednk SANU Vladimir Kostić jedan je od retkih intelektualaca koji razume stvarnost sadašnje Srbije i uzroke koji su je u takvo stanje ...\nNaš odgovor Dežuloviću\nby GDF Jan 04 2021 0 Comments\nUz zaista veliko poštovanje, naš odgovor Dežuloviću: Singidunum ili Beograd je u protekla dva milenijuma opsedan i rušen 138 puta, prosečno svakih 15 godina. Beograd je jači od svega. Ovo ...


Predstavljen program Banjaluke za EPK 2024. | BL Portal\nPredstavljen program Banjaluke za EPK 2024.\n20. Avgusta 2019. 16:59\nČlanovi Tima za kandidaturu Banjaluke za Evropsku prestonicu kulture 2024. godine predstavili su danas finalnu formu aplikacije našeg grada, koja će 24. septembra biti predstavljena pred zvaničnicima Evropske komisije, u finalu ovog prestižnog takmičenja.\nFinalna forma banjalučke aplikacije, koja predstavlja program razvoja kulture u Banjaluci, danas je predstavljena članovima Savjeta za kandidaturu, koju čine ugledni kulturni radnmici i predstavnici relevatnih institucija.


Lulić optužen za rasizam zbog izjave da je "Rudiger prodavao čarape" - Klix.ba\nNogomet Lulić optužen za rasizam zbog izjave da je "Rudiger prodavao čarape"\nLulić optužen za rasizam zbog izjave da je "Rudiger prodavao čarape"\n4.12.2016. u 20:40\nLazio Serie A Senad Lulić AS Roma Antonio Rudiger\nBosanskohercegovački reprezentativac i igrač Lazija Senad Lulić jedna je od glavnih tema u Italiji nakon što je u izjavi poslije rimskog derbija kazao da je štoper Rome Antonio Rudiger "do prije dvije godine prodavao čarape i kaiševe u Stuttgartu" te da "to čine i bijelci".\nRoma je kao gost golovima Strootmana i Nainggolana rezultatom 2:0 savladala Lazio na stadionu Olimpico, a meč su obilježili i sukobi igrača oba tima što je rezultiralo crvenim kartonom za Cataldija, igrača koji je bio na klupi Lazija.\nNakon utakmice u izjavi za Mediaset Premium Lulić je govorio o utakmici, a dotakao se i njemačkog reprezentativca i štopera Rome Antonija Rudigera. Lulić je navodno bio izrevoltiran Rudigerovim komentarima o Laziju koje je njemački igrač kazao prije meča.\n"Rudiger je provocirao nas čak i prije meča. Prije dvije godine prodavao je čarape i kaiševe u Stuttgartu, a sada glumi da je fenomen. To nije njegova greška, nego onih koji su oko njega. Oni ga nisu naučili manirima", kazao je Lulić.\nTa izjava je izazvala veliku buru u italijanskim medijima, a sve je nastavljeno u mix-zoni kada su novinari zaustavili Lulića i nastavili sa pitanjima gdje su tražili komentar na izjavu o Rudigeru. Lulića su pitali da li su komentari rasistički i da li bi se izvinio, a on je odgovorio:"Ne. I bijelci prodaju čarape".\nItalijanski mediji preplavljeni su vijestima o Lulićevoj izjavi, a vijest prenose i engleski mediji. Iz Lazija su uputili javno izvinjenje kazavši da se Lulićevi komentari "prešli granicu".\n"Klub žali zbog komentara i načina na koji su oni preneseni. Izvinjavam se u ime kluba, riječi su kazane 'vruće glave' od igrača koji je izgubio derbi. To je prešlo granicu. Kontroverze su počele izjavom Rominog igrača, ali svi moramo razumno govoriti i ne pretjerivati", kazao je glasnogovornik Lazija Arturo Diaconale.\n7h 22min 196\n7h 47min 28


HRVATSKA PRED KOLAPSOM: HRVATI BEŽE IZ ZEMLJE A ULAZE SIRIJCI- ISTI ONI KOJI PRAVE HAOS U BOSNI.. | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / HRVATSKA PRED KOLAPSOM: HRVATI BEŽE IZ ZEMLJE A ULAZE SIRIJCI- ISTI ONI KOJI PRAVE HAOS U BOSNI..\nHRVATSKA PRED KOLAPSOM: HRVATI BEŽE IZ ZEMLJE A ULAZE SIRIJCI- ISTI ONI KOJI PRAVE HAOS U BOSNI..\n“Tražimo hitno smanjivanje te stope na 13 odsto, kao i ukidanje poreza na potrošnju od tri odsto jer nas te stope onemogućavaju da adekvatno platimo domaće radnike koje želimo da zapošljavamo umesto stranaca. Nalazimo se u poreskim okovima koji nam ne dozvoljavaju razvoj i uništavaju ne samo naš sektor nego i turizam kao ključnu granu hrvatske ekonomije.\nPrihod nam je kroz visoke poreze i davanja praktički nacionalizovan, a svi rizici i obaveze ostaju nama. Naša inicijativa sada je prerasla u aktivnu Koordinaciju ugostitelja Hrvatske kao rezultat krajnje potrebe za promenom”, izjavio je predsednik Nezavisnog udruženja ugostitelja Marin Medak.\nPrevious CRNOGORSKA POLICIJA POČELA SA ZABRANAMA LITURGIJA U PRAVOSLAVNIM CRKVAMA..\nNext RAT TURSKE I SAD: ERDOGAN POSLE S-400 KUPUJE I OVO RUSKO ELITNO ORUŽJE..


Kako žene zamišljaju idealan odlazak frizeru? - Telegraf.rs\n13/12/13 | 16:27\nKada biste priupitali jednu damu kako bi se provela kod frizera, pored hvaljenja vrline šišanja, dobili biste još neke veoma zanimljive odgovore\nŽene obožavaju da odlaze na manikir, pedikir i sve ostale tretmane lepote, ali odlazak frizeru za njih ima posebne čari. Sve dame, kada bi mogle da biraju, išle bi kod frizera svakih devet dana, s obzirom na to da je dokazano da im ovaj tretman podiže samopouzdanje.\nIstraživanje sprovedeno nad 2.000 žena pokazalo je kako 83 odsto vrlo rado ide u frizerski salon, a prema njihovom mišljenju, idealan tretman traje sat vremena. Pored pranja kose, šišanja i feniranja, kompletan ugođaj podrazumeva i kaficu, tračarenje, masažu glave i prelistavanje najnovijih časopisa.\nIzgleda da pripadnicama nežnijeg pola odlazak u frizeraj pre svega služi za opuštanje i odmaranje, uz minimalne promene, s obzirom na to da većina majstoru zanata dozvoli da im skrati maksimum pet santimetara kose.\nIstovremeno su i vrlo praktične kada biraju kada će da se šišaju, pa uglavnom zakazuju frizuru vikendom, po mogućnosti u subotu pre podne i to u svom kraju. Što se tiče tema o kojima se priča sa frizerkama, tačnije tračari, tu su lokalni događaji, TV emisije, poznati, frajeri, deca, veze, filmovi, knjige, sport, ali i zajednički poznanici.\n16. decembar 2013 | 12:16\n....Ali ni muškarci nisu ništa bolji.\n16. decembar 2013 | 12:15\nNa to pitanje je veoma teško odgovoriti, znam iz iskustva pošto sam i sam frizer.


To još nije viđeno: Muškarac na naslovnici slavnog časopisa prvi put u istoriji FOTO | BL Portal\nTo još nije viđeno: Muškarac na naslovnici slavnog časopisa prvi put u istoriji FOTO\n16. Novembra 2020. 13:49\nNa naslovnoj strani decembarskog izdanja čuvenog modnog časopisa “Vog”, prvi put se pojavio samostalni muški lik, a radi se o Hariju Stajlsu, bivšem pjevaču grupe “One direction”.\nMladi pjevač je za fotografisanje obukao haljinu i naveo da je “kao dijete definitivno volio fensi haljine”, pa i da je “kao jako mlad nosio hulahopke za (školsku predstavu)”, navodi CNN.\nČesto je nosio neobičnu garderobu i eksperimentisao sa sopstvenom seksualnošcu i imidžom strejt muškarca koji je gradio u današnjem svijetu, i ne boji se da nosi komade odjeće koji su tradicionalno rezervisani za žene.\nTags: muškarac, Naslovnica časopisa, Vog\nSeptembarski prosjek 962 KM: Plate u BiH za oko pet odsto veće nego prošle godine\nZVORNIK Rezultati se sumiraju – najviše glasova SNSD-u za Skupštinu grada


Domaći losion od peršunovog lista pomoći će vam da izbelite i očistite kožu lica.\nOslobodiće vašu kožu od pigmentnih fleka, pega i vratiti joj zdravi ten. Peršun nije otkriće savremenog čoveka, za njega su znali još stari Grci i Rimljani. Peršunov list je bogat vitaminima i mineralima, a njegov sok sadrži eterična ulja sa visokim sadržajem kalijuma i mangana. Lekari narodne medicine ga preporučuju i kao lek protiv groznice, bolesti bubrega, oboljenja mokraćnih puteva, dijabetesa, upale očiju, pa čak i impotencije.\nAko se želite oslododiti podičnjaka i crvenila očiju, napravite isti losion, ali bez dodatka limunovog soka. Tufere vate natopite ovim losionom i stavljajte na oči ujutro i uveče ostavljajući da deluju 5 minuta.\n„Brinući o lepoti, treba počinjati od srca i duše, inače nikakva šminka vam neće pomoći“ Koko Šanel.


Beroš najavio veliki pomak: Cijepit ćemo sedam dana u tjednu i 12 sati dnevno, na platformi uspostavljeno funkcioniranje prijavljivanja\n29.04.2021. u 13:15\nU prošloj godini je zbog korona krize došlo do značajnih promjena u strukturi prihoda Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje (HZZO), odnosno značajno je smanjen udio prihoda od doprinosa za zdravstveno osiguranje, pokazuje Izvješće o poslovanju HZZO-a.\n"Znatno je smanjen udio prihoda od doprinosa (za zdravstveno osiguranje) s 81,88 na 74,21 posto, a povećan je udio prihoda od proračuna s 9,59 na 13,29 posto, zbog dodatnih sredstava bolnicama i HZZO-u za podmirenje dospjelih obveza prema ljekarnama i povećanih troškova vezano uz bolest Covid-19", naveo je.\n"Teži uvjeti poslovanja zbog izvanrednih okolnosti u 2020. godini odrazili su se na stanje ukupnih i dospjelih obveza Zavoda. Tako su na dan 31. prosinca ukupne obveze iskazane u iznosu od 4,177 milijardi kuna, od čega su dospjele obveze 657 milijuna kuna", naveo je Beroš.\ncjepivo, hzzo, korona virus, sjednica vlade, vili beroš,\n'MOJA JE NADA DA ĆE PRORADITI'\nO cijepljenju na Zagrebačkom velesajmu: Stvari funkcioniraju, ali ne pomoću platforme\nUGOVORI SKLOPLJENI S MEDIA VAL D.O.O.\nNOVI PROBLEMI ZA BEROŠA Ministarstvo zdravstva pod istragom USKOK-a zbog stranice 'koronavirus.hr'\nPLATFORMA CIJEPISE FUNKCIONIRA\nBeroš otkrio koliko je naručenih za cijepljenje: 'Ne bi bio dobar kapetan kada bi sada razmišljao o odlasku'\nGOVORIO I NACIONALNOM PLANU\nVIDEO Plenković: Epidemiološka situacija se poboljšava, rekao sam ministru Berošu da...\n'MINISTAR JE GODINU I DVA MJESECA, ALI...'\nRaspudić: Nisam mazohist, šest je Beroševih osnovnih grijeha


Blistavo i strašno - drugi deo\nDruga knjiga govori o Bekimovoj uspešnoj glumačkoj karijeri u bivšoj Jugoslaviji i svetu, njegovom glumačkom razvoju i internacionalnoj karijeri i njegovom doživljaju raspada Jugoslavije.\nDEVOJKA IZ DOLINE JORGOVANA\nŽena o čijem su junaštvu ispredane legende u srpskom narodu, žena o kojoj su "Ilustrasion" i Ežen Gaskonj pisali sa divljenjem, žena koju su Francuzi upoređivali sasvojom Jovankom Orleankom, žena kojoj su posvećivane pesme, žena u čiju su čast postrojavane počasne čete na Solunskom frontu i na slavnom krvavom Verdenu, žena koja je dobila najviše priznanja od našeg i savezničog vojnog i državnog vrha, žena čija su životna opredeljenja bila otadžbina, čast, sloboda i čovekoljublje, umrla je davno pre svoje fizičke smrti.\nKažu stari ljudi "ne mora čovek da promene svetom, da bi umro, dovoljno je da bude zaboravljen". Pisane su tolike biografije ljubavnica vladara, filmskih diva, skandal-žena, ali koga je interesovala posle rata, životna priča siromašne žene-ratnika. O toj ženi-heroju, koja je nosila pod srcem mene, svoju Milenicu, svoga dragulja- sada želim da pričam. Ili, bolje da je pustim, da ona sama kroz mene to učini?\nDNEVNIK Vitold Gombrovič\nNa druge jezike, Dnevnik su tek bili počeli da prevode, dok je u autorovoj zemlji, u Poljskoj, Dnevnik bio zabranjen.\nEmir Kusturica,kult margine\nO ovoj knjizi Kusturica je rekao: "Impresioniran sam kvalitetom pisanja u ovoj knjizi. Činjenica da je moj anarhični koncept i iracionalni stav spram života racionalizovan u mojim filmovima veoma je dobra opservacija. Napisani materijal mi je pomogao dok sam, raumišljajući o budućim projektima, ponovo prolazio kroz različite faze svoje karijere."\nEphemeris II;Hronika jedne porodice\nMemoarskom knjigom "Efemeris" Dejan Medaković se svrstava u najbolje naše memoariste dvadesetog veka.


Internacionalna konferencija Eccomas MSF 2019\nPostavio Administrator 20.12.2018 godine\nUniversity of Technology of Compiègne (UTC, Francuska) u saradnji sa Građevinskim i Mašinskim fakultetom, Univerziteta u Sarajevu organizuje Eccomas MSF 2019, 4th International Conference on Multi-scale Computational Methods for Solid and Fluids, koja će se održati 18-20.9.2019. u Sarajevu.\nPrije konferencije, 15-17.2019. održat će se kurs Current Research on Solids & Fluids: Computations, FE Code Coupling, Model Reduction, Probability. Studenti doktorskih studija su naročito pozvani da pohađaju kurs, što im, također, omogućava da učestvuju i na konferenciji.\nZa više detalja, pogledajte ECCOMAS MSF 2019 leaflet i ECCOMAS MSF 2019 Short-Course\ni web-page konferencije: http://gf.unsa.ba/eccomas-msf-2019/.\nPažnja: informacije prikazane na ovoj stranici su postavljene od strane ovlaštenog administratora sistema, a na osnovu prethodnog odobrenja od strane uprave fakulteta. Prikazane informacije su sačinjene na osnovu objektivnih saznanja i mišljenja, ali ne predstavljaju nužno zvaničan stav Mašinskog fakulteta kao institucije.\nNazad na listu novosti Obavijesti Seminari Konferencije


subota, 25. mar 2017, 20:05\nLaza putuje... Čas je na Cetinju, pa u Pešti, da bi se zadržao na primorju kao bečki "izveštač sa balkanskog ratišta"...\nNjegova slava ide ispred njega, u Dubrovniku svi znaju za ovog neobičnog pesnika. No, ni to ne potraje, naš Laza odjednom je u Beču, u krugu srpskih intelektualaca koji ga nagovore da održi predavanje o našoj narodnoj poeziji u "Bečkom učenom društvu", gde zablista kao pravi "barbarogenije"... Potom, Laza Kostić je opet u Beogradu.\nKnez Milan i kneginja Natalija rado ga viđaju. Knez ga otpravlja u Berlin sa našim poslanstvom gde će Srbija na čuvenom Berlinskom kongresu i zvanično postati nezavisna država, Kraljevina Srbija... Uređuje novine, piše, prevodi "Hamleta", i konačno uspeva da se zameri kralju Milanu, što ga ponovo dovodi u Vojvodinu, i to pravo u Sombor, Julijani Palanački!\nOna ga je strpljivo čekala, uprkos negodovanju svoje zaštitničke mame. Laza je spremio i prsten za zvaničnu veridbu, ali, avaj!.. Noć je lepa i "mlada", Laza se zapio sa društvom... Godine ga nisu promenile, i dalje je to razbarušeni pesnik sa nestalnim srcem, koji luta po svetu u sve važnijim i čudnijim misijama... Ni sada mu nije bilo suđeno da se skrasi... Pozvan je na Cetinje kod knjaza Nikole, i on polazi, kao i uvek, za svojim nemirom i radoznalošću, dok Jula ostaje da ga strpljivo i dalje čeka...\nGlume: Vojin Ćetković, Tamara Aleksić, Nebojša Ilić, Mirka Vasiljević, Tihomir Stanić, Maja Šipovac, Svetlana Bojković, Milica Grujičić, Srđan Timarov, Nebojša Kundačina, Dejan Lutkić, Nebojša Milovanović, Radoje Čupić, Milan Mihailović, Milan Marić, Predrag Ejdus, Bogdan Diklić, Nebojša Dugalić, Mladen Nelević, Miodrag Krstović, Mima Karadžić, i mnogi drugi...\n(nedelja, 26. mar 2017, 20:54) - anonymous [neregistrovani]\nГде се може погледати реприза серије?\n(nedelja, 26. mar 2017, 18:49) - JS [neregistrovani]\nGde mozemo pogledati episode koje smo propustili? Ako preskočimo reprizu, da li postoji mogućnost na internetu retroaktivno da pogledamo episode?


Napeti triler ‘Escape Room: Bez izlaza’ na Teens night događaju u Cineplexx Niš bioskopu | MediaPress\nZamršene zagonetke i uzbuđenje u sobi za beg koje je postavio reditelj Adam Robitel očekuju nas na Teens night događaju u Cineplexx Niš bioskopu u četvrtak, 19. avgusta od 20 časova uz film ,,Escape Room: Bez izlaza“. Karte su u prodaji na blagajni bioskopa i putem aplikacije CineplexxRS.\nPartner Cineplexx Niš bioskopa, Escape Room Niš će najsrećnije posetioce obradovati poklon vaučerom za nezaboravno escape room iskustvo.\nTrejler filma ,,Escape Room: Bez izlaza“:\nUključi vijuge, prati tragove i veruj samo sebi. Vidimo se na Teens night događaju u Cineplexx Niš bioskopu.\nTag:bioskopBulevar Medijana 21CineplexxCineplexx NišCineplexx Niš bioskopEscape Room NišEscape Room: Bez izlazaFilmnisSTOP SHOPTeens night događajtrejler filma


CEMBRIT ravne i valovite krovne ploče\nSWEDSTEEL-METECNO plastificirani čelični krovni limovi\nLINDAB plastificirani čelični krovni limovi\nMATERIJALI ZA OBLOGU FASADA\nCEMBRIT fibercementne fasadne ploče\nSWEDSTEEL-METECNO plastificirani čelični fasadni limovi\nLINDAB plastificirani čelični fasadni limovi\nSISTEM KOMPLETNIH HALA\nSWEDSTEEL-METECNO sistem kompletnih čeličnih hala\nLINDAB sistem kompletnih čeličnih hala\nSWEDSTEEL-METECNO sistem Caracol oluka\nLINDAB Rainline Elite oluci\nZ i C LAKE POCINKOVANE GREDE\nSWEDSTEEL-METECNO Z-C lake pocinkovane grede\nLINDAB Z i C lake pocinkovane grede\nHI-BOND, VISOKI PROFILI\nSWEDSTEEL-METECNO visokoprofilizovani limovi\nLINDAB visokoprofilizovani limovi\nJORIS IDE HI-BOND zajednoradeća oplata\nPUR IZOLACIJA INDUSTRIJSKIH OBJEKATA\nPUR IZOLACIJA POLJOPRIVREDNIH OBJEKATA\nPUR IZOLACIJA POTKROVLJA\nPUR IZOLACIJA RAVNIH KROVOVA\nPOLIURETANSKA IZOLACIJA ZATVORENIH ĆELIJA\nPOLIURETANSKA IZOLACIJA OTVORENIH ĆELIJA\nIZNAJMLJIVANJE PRIKLJUČNE KORPE ZA RAD NA VISINI\nIZRADA TEHNIČKE DOKUMENTACIJE ZA LEGALIZACIJU OBJEKATA\nKrovopokrivni materijali svetski renomiranih proizvođača „Cembrit“, „Swesdsteel-Metecno“ i „Lindab“, koje možete naći u našem prodajnom programu, su proizvedeni od najkvalitetnijih materijala. O tome svedoče međunarodni sertifikati koje posedujemo za svaki materijal i mesto koje ove firme dugi niz godina zauzimaju na tržištu krovopokrivnog materijala.\nCembrit - valovite bezazbestne salonit ploče i ravne krovne eternit ploče sa potrebnim pripadajućim materijalima kao što su slemenjaci, snegobrani, ventilacioni elementi, držači gromobrana i solarnih panela i kolektora.\nSwedsteel - metecno - profilisani trapezni limovi i sinus limovi, limovi u obliku crepa sa filcom, specijalni meki čelični lim u boji za izradu falcovanog lima kao i unapred falcovani samouklapajući lim.\nLindab - trapezni lim, crepni lim sa i bez antikondenz zaštitom, falcovani lim, predfalcovani CLICK lim sa potrebnim pratećim materijalima.\nCEMBRIT KROVNE PLOČE\nLINDAB KROVNI LIMOVI\n© 2021 Ambijent. Sva prava zadržana. Designed by JoomlArt.com. Joomla! je slobodan softver objavljen pod GNU General Public License.


NIKOLIĆ: NE ZNAM KO BI SAD MOGAO DA BUDE BOLJI PREDSEDNIK · Kraljevo.online\nNASLOVNA POLITIKA NIKOLIĆ: NE ZNAM KO BI SAD MOGAO DA BUDE BOLJI PREDSEDNIK\nKruševac – Predsednik Tomislav Nikolić izjavio je da još ne razmišlja o predsedničkim izborima, ali i da trenutno ne vidi ko bi sada taj posao mogao bolje da obavlja.\nPredsednik Republike Srbije Tomislav Nikolić ocenio je posle potpisivanja ugovora sa nemačkim investitorom da je Kruševac od danas bogatiji za više posla nego što je imao do sada, a da je Srbija bogatija za saznanje da u nju imaju poverenja. On je rekao da je Vlada Srbije ponudila uslove koje druge države u okruženju nisu mogle.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je u obraćanju novinarima da je od danas Kruševac bogatiji za više posla nego što je imao do sada, a da je Srbija bogatija za saznanje da u nju imaju poverenje strani investitori.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je da još ne razmišlja o predsedničkim izborima, da nije tražio podršku ni od koga, ali i da trenutno ne vidi ko bi sada taj posao mogao bolje da obavlja.\nOdgovarajući na pitanja novinara da li je tražio podršku Aleksandra Vučića za predsedničke izbore i na komentar da se ne pojavljuju tako često zajedno, Nikolić je rekao da je svakodnevno u kontaktu i na vezi sa premijerom, a da će se ubuduće češće pojavljivati zajedno u javnosti.\nNa pitanje novinara da li to što su se danas zajedno pojavili u Gradskoj kući u Kruševcu, gde je potpisan ugovor sa nemačkim investitorom, i da li tu ima neke simbolike, Nikolić je rekao da će se i sutra zajedno pojaviti.\n„Pojavićemo se i sutra zajedno, mi imamo različite poslove, a ako tražite neku simboliku u tome, evo od sada ćemo se više pojavljivati zajedno u javnosti, ali nema potrebe jer smo na stalnoj vezi i kontaktu i zato što ni on ni ja ne vodimo politiku zbog koje bi neko od nas imao neku primedbu ili prigovor. Ako zaista treba da se pojavljujemo češće zajedno, sad vam obećavam- od danas ćemo se pojavljivati češće zajedno“, rekao je predsednik.\nNa pitanje da li će se vratiti u SNS ako sledeće godine više ne bude predsednik Srbije Nikolić je odgovorio: „A što me pitate ukoliko ne budem, ajde pitajte me ukoliko budem predsednik“.\nNikolić je tom prilikom čestitao i godišnjicu SNS-u.\n„Kada odlučim onda ćete svi saznati, ali mislim da to nije toliko bitna tema i da ima i važnijih od toga ko će sve biti kandidat na predsedničkim izborima. Sigurno da imam energije i volje i jedan drugi, porodični život koji sam zapostavio. Videćemo šta će da prevagne“, rekao je predsednik Nikolić.\nRekao je da se trudi da odlično obavlja svoj posao i da su sve primedbe potpuno besmislene.\n„Odnose se na to da li sam vezao pertle ili ne, a ne da li sam uradio nešto dobro za Srbiju. Ja se ne stidim nijednog susreta sa bilo kojim državnikom i ne postoji neki susret posle kojeg je predsednik neke države rekao da tek sada ne ceni Srbiju i ne voli je kad je upoznao njenog predsednika“, rekao je Nikolić.\nRekao je i da je sada potpuno drugačija situacija i da je mnogo toga dobrog što se u Srbiji dešava proisteklo iz izvanrednih odnosa ili predsednika države sa predsednikom neke druge države ili predsednika vlade sa predsednikom vlade neke druge vlade.\n„Tako da sam u svoj posao potpuno uveren. Da, u Srbiji će neko nekad bolje da ga radi sigurno, ali u ovo vreme ne vidim ko bi to mogao bolje da radi“, istakao je Nikolić.\n„Bezumno da nam neko zameri zbog humanitarne pomoći“\nPredsednik Nikolić je izjavio da bi bilo bezumno da neko zameri Srbiji što je poslala humanitarnu pomoć Siriji – gradu Alepu, dodajući da će, ukoliko se to dogodi, Srbija s prezirom odbaciti prekor.\n„Bilo bi bezumno da bilo ko zameri nekome zbog toga što se bavi humanitarnim radom ili zato što daje svoju pomoć bez ikakve naknade, dakle Srbija pomaže nevoljnike širom sveta, jer je često bila u prilici da je drugi pomažu i zbog toga ne očekuje prekor, a ako stigne neki prekor mi ćemo to da odbacimo, rekao bih s prezirom“, rekao je Nikolić odgovarajući na pitanja novinara u Kruševcu.\nCitirajući Bibliju, pedsednik je poručio da “desna ruka ne zna šta je dala leva”, a da naš narod kaže da „kada činiš dobro delo nemoj da udaraš u velika zvona“.\n“Mi činimo dobra dela svuda gde možemo u svetu i mi to ne objavljujemo, ali zaista ne očekujemo da bilo ko zameri da li smo na levoj ili desnoj strani uputili pomoć, da li smo uputili u Rusiju ili EU ako oni nešto ne govore između sebe ili se svađaju”, rekao je predsednik Srbije.\nA premijer Milojko Pantić.\nObično se nerviram kada pročitam političke izjave, međutim, moram da priznam da me je ova nasmejala do suza. Nema boljeg, ti si jedini i pravi – najbolji! 😀\nReply to Milan Stavljanin\nPovraca mi se od njegovog stava… Klasican šumadinac… Nije politika za njega! xD\nNemoj tako 🙂 trenutno ne vidim nikog ko bi u Srbiji bolje od njega obavljao posao predsednika 😀\nJa ne znam ko ga izabra za precednika… Ni zasto, uopste ne vidim njegove kvalitete da bi bio precednik… Da je čovek rekao bi da jedva ceka nove izbore i da upozna ljude koji ce ga mozda zameniti na njegovom mestu… A to odlucuje narod a na njima je da pokazu sta znaju i sta zele da daju narodu a ne samo da uzimaju. Nacin na koji je ovo rekao me podseca na Milosevicevu vladavinu od koje mi je muka! Zato i nece dobiti moj glas jer ne postuje druge!!!\nIvica dacic bi bio bolji od tebe, a tek da ne spominjem dr. Vojislava Seselja koji te je naucio da pricas.\nTreba ga hvaliti da se kandiduje i da misli da je naj naj.;)


Antiratni pokret u Srbiji (1991-1999) - Ratusrbiji.rs - Jeste se desilo\nAntiratni pokret u Srbiji (1991-1999)\nVreme čitanja: 23 min\nGrađanski otpor na Kosovu\nGlas i lica otpora\nAntiratni i mirovni pokret u Srbiji nastao je kao niz organizacija, udruženja i intelektualaca koji su bili protiv rata, a posebno protiv politike vlasti u Srbiji u periodu od 1991-1999. godine koja je dovela do teških kršenja ljudskih prava i ratnih zločina na području bivše Jugoslavije. Njima su prethodile građanske inicijative grupa koje svoje delovanje zasnivaju na principima politike mira. Iako su antiratne ideje bile u manjini, okupljene oko reformskih, jugoslovenski orijentisanih snaga (UJDI), njihove akcije u javnosti delovale su inspirativno i one čine osnovnu bazu iz koje se formirao pokret sa mirovnim grupama i organizacijama.1Dragan Stojković, Antiratne i mirovne ideje u istoriji Srbije i antiratni pokreti do 2000. godine, List Republika, br. 492-493, Januar 2011: http://www.republika.co.rs/492-493/20.html.\nTako je npr. 1989. godine iz Beograda krenula akcija u kojoj se preko 3000 ljudi pismeno, ugovorom, obavezalo da ni pod kojim uslovima neče primeniti nasilje na pripadnika bilo koje jugoslovenske grupe, nacije ili pojedinca.2Žarko Paunović, Mirovne aktivnosti u Srbiji: između inicijativa i pokreta«, Filozofija i društvo (1995), str. 107–125: http://www.maticacrnogorska.me/files/45/16%20dragan%20stojkovic.pdfU periodu od 1989-1991. godine, odnosno do početka rata aktivnosti UJDI, ranije praksa pisanja peticija za zaštitu slobode mišljenja kao i prvi izbori od 1945. godine dali su zamah da umrežavanje i nastanak različitih udruženja i neformalnih krugova koja će se suprotstaviti ratu.\nU martu 1991. godine Autonomne Ženske grupe iz Beograda i Ljubljane, uputile su apel ,,Žene za mir’, protiv militarističke politike u Jugoslaviji. Udruženje za jugoslovensku demokratsku inicijativu (UJDI) je 3. juna 1991. godine održalo u šesnaest gradova Jugoslavije konferenciju za štampu pod naslovom ,,Stop fašizmu-prolaz građanstvu”. Isto tako u Sarajevu se održavalo zasedanje Pretparlamenta Jugoslavije koji je okupljao građanske stranke, organizacije i udruženja, zalažući se za formiranje mirovnih koalicija nasuprot ratnim. Pretparlament je inicirao Okrugli sto republičkih vlasti i opozicije u Srbiji i Bosni i Hercegovini koji je delovao od jula 1991. godine do februara 1992. godine, želeći da proširi krug aktera u procesu odlučivanja o zaustavljanju rata i aktuelnim sporovima i sukobima – potpisivanjem Ugovora o miru. Osim ovih grupa, otpor ratu pružaju i nezavisni mediji. ,,Vidovi otpora bili su mnogobrojni i raznoliki. Drugi su se borili pretvarajući svoje novine u nezavisne, kao što je slučaj sa listovima,,Borba” i ,,Svetlost”. Treći su, pak, osnivali nezavisne medije, kao što su Radio B-92, ,,Vreme”, ,,Republika”.3Žarko Paunović, Mirovne aktivnosti u Srbiji: između inicijativa i pokreta«, Filozofija i društvo (1995), str. 107–125: http://www.maticacrnogorska.me/files/45/16%20dragan%20stojkovic.pdf;\nSame organizacije su nastajale spontano, kao reakcija na prve žrtve i stradanja. Spontani, individualni činovi usledili su ne samo u gradovima nego i na samim ratištima. Primer je napuštanje bojišta u istočnoj Slavoniji, kad su se rezervisti iz Gornjeg Milanovca i Čačka vratili kućama, kao i slučajevi samoubistava rezervista koji su odbijali da učestvuju u takvom ratu. Od oktobra 1991. godine do proleća 1992. godine u Srbiji je izbilo oko pedeset pobuna rezervista; računa se da je u njima učestvovalo oko 55.000 rezervista.4Žarko Paunović, Mirovne aktivnosti u Srbiji: između inicijativa i pokreta«, Filozofija i društvo (1995), str. 112: http://www.maticacrnogorska.me/files/45/16%20dragan%20stojkovic.pdf;\nŽene u crnom protiv rata u BiH; Foto: Vesna Pavlović (arhiva organizacije Žene u crnom)\nOrganzacije i udruženja građana koji su obeležili antiratne ideje i pokrete u Srbiji tokom samog rata, bili su, pre svega, Žene u crnom (oktobar 1991), Centar za antiratnu akciju CAA (decembar 1991), Civilni pokret otpora (1992) i Beogradski krug (april 1992). Ova udruženja su brojnim javnim akcijama protesta protiv rata u Hrvatskoj i BiH odigrala i ulogu buđenja antiratne svesti i osnivanja civilnog sektora koji je u raznim oblicima pružao otpor politici rata. Veliki broj mladih ljudi iz Srbije, reč je o stotinama hiljada, manifestovao je svoj antiratni stav pre svega odbijanjem služenja vojnog roka i iseljavanjem iz zemlje. Antiratne poruke cepanja vojnih knjižica u jednoj pozorišnoj predstavi početkom sedamdesetih dobile su svoju istorijsku realizaciju na početku devedesetih.\nCentar za antiratnu akciju je tokom 1991/1992. organizovao javne antiratne proteste u kojima su učestvovale i druge nevladine organizacije, mnoštvo volontera i građana. Najpoznatije antiratne manifestacije organizovane od strane CAA su: “Pregovori umesto rata”, Hod mira oko skupštine Jugoslavije, 25. jula 1991; od oktobra 1991. godine do januara 1992. godine, svake sedmice održavani su antiratni skupovi u pozorištu “Duško Radović”, pod skupnim nazivom “Beogradski antiratni maraton”. Na tim skupovima govorili su novinari, filozofi, sociolozi, književnici, istoričari, glumci, arhitekte i predstavnici antiratnih grupa iz Ade, Sente, Temerina, Novog Sada, Zrenjanina, Pančeva i drugih gradova Srbije (“Prekinimo mržnju da prestane rat” – solidarnost građana Beograda sa građanima Dubrovnika, 5. oktobar 1991; »Sveće za sve poginule u ratu«, decembar 1991).5Žarko Paunović, Mirovne aktivnosti u Srbiji: između inicijativa i pokreta«, Filozofija i društvo (1995): http://www.maticacrnogorska.me/files/45/16%20dragan%20stojkovic.pdf;\nCivilni pokret otpora, nastao u prvim akcijama protiv rata, mesecima je svake večeri organizovao paljenje sveća za sve poginule u ratu, ispred zgrade Predsedništva Srbije, a pokrenuo je i peticiju protiv rata, u kojoj je skupljeno oko 70.000 potpisa građana iz velikog broja gradova Srbije.\nMir u Bosni; Foto: Goranka Matić (arhiva organizacije Žene u crnom)\nNa otvorenom prostoru, na ulicama i trgovima Beograda tokom 1992. godine organizovane su javne akcije u kojima je učestvovalo ponekad i preko 50.000 građana. U takve akcije spadaju pre svega “Mir u Bosni” – demonstracije protiv rata u Bosni, 10. april 1992; mirovni koncert “Ne računajte na nas” (22. aprila); “Crni flor”, povodom razaranja Sarajeva (31. maja); “Poslednje zvono” (14. juna) protiv politike režima; “Klečanje kompozitora” (14. juna); “Žuta traka” (15. jula) protiv politike etničkog čišćenja; mirovni protest u Hrtkovcima, leto 1992; “Put mira” (30. juna), kao deo “Studentskog protesta 92”, najmasovnijeg protesta studenata za vreme rata. Pored toga, Helsinški parlament građana, u saradnji sa domaćim i stranim mirovnim grupama, organizovao je dolazak brojnih mirovnih grupa iz Italije, Francuske i drugih zemalja Evrope. Kroz antiratne akcije nastajala su nova udruženja i organizacije civilnog sektora koje su trajno angažovane protiv rata, kao što su, pored Centra za antiratnu akciju, Beogradski krug, Autonomne ženske grupe i Fond za humanitarno pravo (1992) koji je osnovala Nataša Kandić.\nKako zapažaju Sonja Liht i Slavenka Drakulić, obe istaknute mirovne aktivistkinje, uočljivo je preovlađivanje žena u mirovnim pokretima različitih strana sukobljenih u ratu u Jugoslaviji – u Beogradu, Zagrebu, Sarajevu – jedna je od zapaženijih odlika ovog sukoba. Da je feministički pokret u Jugoslaviji bio jezgro antiratnog porketa u bivšoj Jugoslaviji pa i u Srbiji govori nam podatak su prve antiratne demonstracije organizovale zajedno tri ženske organizacije u martu 1991. godine: Ženski parlament, Ženski lobi i Ženska stranka. Demonstracije su održane ispred zgrade Skupštine Srbije, očigledno s malim uticajem na one koji su bili u njoj. Te žene će postati zamajac antiratnog pokreta u Srbiji koji je spontano nastao posle izbijanja rata.\nSituacija je bila slična i u drugim jugoslovenskim republikama u kojima su žene igrale avangardnu ulogu u mirovnim pokretima. Aprila 1991. došlo je do pokušaja stvaranja Nezavisnog saveza žena Jugoslavije (osnovan u Zagrebu), ali ta organizacija nije mogla da se aktivira pošto se ubrzo posle njenog osnivanja Jugoslavija raspala. Komuniciranje je, najblaže rečeno, postalo teško, tako da je ta inicijativa – smišljena da spreči upravo ono što je usledilo – propala.6Sonja Liht, Slavenka Drakulić, Kada je ime za mirovnjaka bilo žena: Rat i rod u bivšoj Jugoslaviji, Centar za ženske studije, Ženske studije br. 7: https://www.zenskestudie.edu.rs/izdavastvo/elektronska-izdanja/casopis-zenske-studije/zenske-studije-br-7/229-kada-je-ime-za-mirovnjaka-bilo-zena-rat-i-rod-u-bivsoj-jugoslaviji;\nHronologija otpora (1991-1996)\nNa osnovu nekoliko publikacija i dokumenata predstavljamo hronološki osvrt najznačanijih aktivnosti grupa antiratnog pokreta u periodu od 1991 do 1999. godine oslanjajući se pre svega na publikaciju “Kratka istorija antiratnog pokreta u Srbiji 1991-1992” u izdanju Žena u crnom:7Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf;\nPrvi geto u Srbiji, 17. april 1991. – Pokret za mir iz Pančeva organizovao je ovu akciju pod parolama „Živela geta! Dobro došli u prvi geto!“, „Što je nas više unutra, to je njih manje napolju“.\nHod mira, avgust 1991. – U Pančevu je organizovan „Hod mira“. Nekoliko stotina ljudi se spontano okupilo. Kolonu su predvodili sveštenici svih konfesija koje postoje u Pančevu. Povorka je išla do obale reke Tamiš, gde su u vodu spušteni venčići kao simbolična pouka da sukobi treba da prestanu.\n21-29. septembar 1991. – Dolazak Evropskog mirovnog karavana u Beograd organizuju Žene u crnom. Više stotina pacifista/kinja iz mnogih evropskih zemalja došlo je u Ljubljanu, Zagreb, Beograd, Sarajevo. Pokušavajući da spreče rat, učesnice/i mirovnog karavana su od predstavnika vlasti tražile mirovne pregovore i podržavale mirovne inicijative u Jugoslaviji. U Sarajevu su Žene u crnom iz Italije 27.09.1991. organizovale protest, u kojem su učestvovale i neke od osnivačica Žena u crnom u Beogradu. Sa ženskog skupa u Sarajevu 29.09.1991. na kojem je učestvovalo stotinjak aktivistkinja iz Jugoslavije i evropskih zemalja, upućen je proglas ženama sveta u kome se traži zaustavljanje rata, demilitarizacija, prekid saradnje sa svima koji na bilo koji način učestvuju u ratu.8Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf;\nSeptembra 1991. Valjevski rezervista Vladimir Živković je seo u oklopni transporter i dovezao ga ispred Skupštine SFRJ i okrenuo puščanu cev ka zgradi Skupštine kao znak neslaganja sa ratom u Hrvatskoj. Ubrzo je uhapšen.\nPrekinimo mržnju da prestane rat. – Dana 05. oktobar 1991. organizovana je antiratna akcija solidarnosti građana Beograda sa građanima Dubrovnika. Potpisuje se peticija kojom se traži okončanje opsade Dubrovnika. Pet profesora istorije i više od hiljadu studenata Filozofskog fakulteta u Beogradu zahtevaju da se Dubrovnik deblokira. Tog dana u Dubrovniku je granatiranju od jedinica JNA, poginuo pisac Milan Milišić.\nBeogradski antiratni maraton od oktobra 1991. do januara 1992. – Svake sedmice su na antiratnim skupovima u pozorištu „Duško Radović“ učestvovale/i građani/ke i antiratne grupe koje su se upravo formirale. Tamo su bile: „Bosna danas“, Fašizam i kraj 20. veka“, „Mirna Bosna“, „Bosanski Vukovari“, „Građanske partije u Srbiji i Crnoj Gori o miru“, „Dubrovnik – zatočenik svoje lepote“… Kao podrška težnjama da se uspostavi parlamentarizam osnovan je „Parlament“, koji je okupljao brojne političke stranke.\nNaslovna strana knjige "Grobnica za Miroslava Milenkovica"; Foto: Arhiva organizacije Žene u crnom\nPaljenje sveća, 08. oktobar 1991. – 08. februar 1992. – Pred zgradom Predsedništva Srbije u Beogradu započela je svakodnevna antiratna akcija paljenja sveća. Sveće su se palile od 20.30h do 21h. Akcija je trajala pet meseci sa sloganima „Solidarnost sa svim pobunjenicima protiv rata“ i „Za sve poginule u ratu“. Upaljeno je 72.650 sveća. Akciju su pokrenule Nataša Kandić i Biljana Jovanović, a pridružili/e su im se mnogi/e građani/ke. Antiratni pokret Beograda je u znak sećanja na hrabar čin Miroslava Milenkovića izdao knjigu epitafa „Grobnica za Miroslava Milenkovića“. Mobilisani rezervista Miroslav Milenković, rođen je 1951. Otac dvoje dece, građanski radnik iz Gornjeg Milanovca, izvršio je samoubistvo. Nije mogao da izdrži maltretiranje majora JNA Marka Stupića. Između Tovarnika (Hrvatska) i Šida (Vojvodina) morao je da se opredeli: da će stupiti među „izdajnike“, koji odbijaju da idu u rat, ili među „prave“ Srbe, koji su bili u drugom, mnogo manjem stroju. Milenković je stao između ta dva stroja i ispalio sebi metak u glavu. Otvorena je knjiga žalosti u koju su svi oni koji su zastajali uveče pred upaljenim svećama u Pionirskom parku mogli da upišu svoj epitaf. Antiratni pokret Beograda, u znak sećanja na ovaj događaj izdao je knjigu epitafa „Grobnica za Miroslava Milenkovića.\nGrađanske pobune po Vojvodini – Masovne antiratne demonstracije u Senti 05. i 06. novembar 1991. Opštinske vlasti donele odluku da se raspiše referendum protiv rata. Republičke vlasti ne dozvoljavaju potpisivanje referenduma i pokreću krivični postupak protiv pet učesnika demonstracija. To je početak krivičnog gonjenja pobunjenika protiv rata u Vojvodini i Srbiji.\nAda, 07. novembar 1991. – Demonstracije građanki i građana protiv nasilne mobilizacije u Adi (Vojvodina). Osnovan Centar za antiratnu akciju Ada.\nPaljenje sveća u Pančevu od 12. novembar 1991. do novembra 1995. – Antiratna akcija paljenja sveća se održava svake subote i trajala je sve do potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, novembra 1995. Akcija je prerasla u simbol pančevačkog mirovnog pokreta. Svake subote tu je bila demilitarizovana zona, gde su se delili listovi „Vreme“ i „Pančevac“. Iz ovih aktivnosti nastaće Građanska akcija Pančevo koju vodi Ljiljana Spasić.\nReferendum protiv rata, 05. decembar 1991. – U Beogradu počinje referendum protiv rata: akcija prikupljanja 100.000 potpisa. Akciju je pokrenuo Civilni pokret otpora, uz pomoć ostalih beogradskih pacifističkih grupa. Prikupljeno je 55.000 potpisa.9Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013, str. 7: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf;\n21. decembar 1991. – U okviru permanentne militarističke kampanje vojnih i civilnih vlasti u Srbiji protiv pobunjenika protiv rata u Kragujevcu, na javnim mestima, objavljeni su spiskovi dezertera i rezervista koji odbijaju mobilizaciju. Ovo je protumačeno kao poziv na linč. Najveće pobune rezervista i dezertera bile su u Kragujevcu (po 7.000, 2.000 i 200 rezervista) i Knjaževcu (5.000), a pobune su izbile još i u Nišu (po 400, odnosno 450 ljudi), Aranđelovcu (67), Topoli (200), Valjevu (600), Čačku, Gornjem Milanovcu (700), Smederevu (700). U Vojvodini su pobune bile u Staroj Moravici (83), Trešnjevcu. U Srbiji je 1991. i 1992. nasilno mobilisano 140.000 ljudi od toga 82.000 u Vojvodini. 25.000 Vojvođana, uglavnom Mađara izbeglo je u Mađarsku. Oko 100.000 mladića pobeglo je od vlasti koja ih je terala u rat, a protiv 10.000 njih pokrenut je krivični postupak.10Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013, , str. 28: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf;\nRimtutituki, 1992. godina; Foto: Arhiva organizacije Žene u crnom\nRimtutituki, januar 1992. – U studiju Pink snimljen je singl „Slušaj, vamo“, čiji je refren glasio – „Mir, mir brate, mir“. Uradila ga je grupa Rimtutituki, a objavio Radio B92. Pesma se koristila u antiratnoj kampanji. Nekoliko dana pre početka rata u BiH Milan Mladenović, Zoran Kostić Cane Srđan Gojković Gile i još nekoliko beogradskih muzičara podigli su glas protiv rata i mobilizacije.\nU martu 1992. godine bez dozvole za javni nastup, spakovali su opremu u kamion i krenuli da kruže ulicama Beograda uživo nastupajući i šireći slogane kakvi su “Mir, brate, mir”, “Ispod šlema mozga nema”. Prolaznicima su delili i letke, bedževe.\nDeklaracija Civilnog pokreta otpora, 29. februar 1992.\n“Znajući da u Jugoslaviji ne postoje ni etničke, ni nacionalne, ni političke, ni konfesionalne, ni interesne većine i da najveće manjine teže ostvarivanju deklarisanog cilja – nacionalnim državama, i da nacionalni ciljevi ne postoje sami po sebi određeni su načinom svog ostvarivanja, koji istovremeno pokazuje i trajne ciljeve najvećih manjina, uvereni da svaki čovek ima pravo na život, slobodu, jednakost i sreću, osnivamo\nCivilni pokret otpora koji će se zalagati za prava:\nLjudi iz nacionalno mešovitih porodica\nLjudi koji se izjašnjavaju regionalno\nLjudi koji pripadaju nacionalnim manjinama u jugoslovenskim zemljama\nLjudi koji su jugoslovenske nacionalnosti\nLjudi koji pripadaju jugoslovenskim narodima, a žive izvan matičnih država\nLjudi koji se nacionalno ne opredeljuju ili ne izjašnjavaju\ni Ljudi koji ne poistovećuju nacionalno opredeljenje sa državnim razlogom.\nKakva god bila sudbina jugoslovenskih zemalja i koliko god se država na jugoslovenskom prostoru bude formiralo, svi ovi ljudi moraju biti prepoznati kao:\nLjudi koji moraju imati simultano državljanstvo svih tih država, koje im se ne može odreći, niti oduzeti, ljudi koji ne podležu vojnoj i ratnoj obavezi u sukobima između tih država i ne mogu biti angažovani ni kao dobrovoljci, izuzev ako su te države napadnute od trećih država.\nCivilni pokret otpora će se zalagati da svi ovi ljudi, bez obzira na odnose država čiji su simultani državljani, sa evropskom zajednicom, dobijaju prava jednaka pravima državljana zemalja evropske zajednice. 29. februar 1992.”11Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013, , str. 8: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf\n(Nikola Barović, Primož Bebler, Goran Cvetković, Zlatijan Čučkov, Milovan Đilas, Dimitrije Đurić, Emir Geljo, Zdravko Grebo, Jasminka Hasanbegović, Guner Guner Ismail, Vane Ivanović, Rada Iveković, Nikolai Džefs, Zorica Jevremović, Biljana Jovanović, Nataša Kandić, Suzana Kiranđiska, Nada Kokotović, Mario Kopić, Maruša Krese, Vaska Kulić, Radmila Lazić, Sonja Liht, Škeljzen Malići, Mihailo Mihailov, Vladimir Milčin, Ilinka Mitreva, Rasko Močnik, Dragomir Olujić, Josip Osti, Borka Pavićević, Enver Petrovci, Branka Šarkić, LJiljana Šarović, Svetlana Slapšak, Jasmina Tomovska, Jelena Trpković, Lino Veljak, Staša Zajović, Janko Zlodre, Milena Zupančić…)\nNe računajte na nas, 22. april 1992. – Na beogradskom Trgu Republike održan je antiratni rok koncert kome je prisustvovalo oko 55.000 ljudi.\nTrešnjevac, 10. maj 1992. U severno bantskom selu Trešnjevac, opština Kanjiža, održana akcija protiv mobilizacije. Žene iz sela odlučile su da se kolektivno suprotstave odvođenju njihovih sinova, muževa, očeva na front. Žene koje rade u Domu zdravlja počele su organizovanje mitinga za mir. Na tom mitingu su govorili: Nenad Čanak (lider Lige socijaldemokrata Vojvodine), Andraš Agošton (lider Demokratske patije Vojvođanskih Mađara) i Bela Čorba, a nakon toga su žene odlučile da oko picerije „Zicer“ organizuju život. Istog popodneva 92 tenka sa uperenim cevima opkolila su Trešnjevac. Na skupu su postavljeni zahtevi vlastima: da se prekine mobilizacija, da se mobilisani vrate kućama, abolicija izbeglih od rata, osnivanje Lige mira. Meštani su obezbeđivali hranu, koja je ubrzo stizala iz svih delova Vojvodine. Uveče su gostovali politički lideri, ali i umetnici, pisci, glumci i pevači. Tada je osnovana „Duhovna republika Zicer“, duhovna zajednica svih koji žele mir „bez granica, teritorije, imovine“, a u kojoj građani/ke imaju „neograničena prava ograničena neograničenim pravima drugih.“ Proglašen je i ustav ove republike, izabrani su predsedništvo, ambasador i odbor za ljudska prava. „Funkcioneri“ se smenjuju na mesec dana. Prvi ambasador za „celu Evropu“ je kompozitor koji se predstavlja kao „vlasnik svojih pesama“. Amblem „Duhovne republike“ sadrži simbole njihovih trajnih opredeljenja – trougao bilijarskih lopti u koji je upisan kružni oblik specijaliteta „Zicera“, pice. Himna je Ravelov „Bolero“, zastave nema („da ne bi došli u situaciju da bude istaknuta“), a pripadnici/e Republike mogu se služiti jezikom koji im najviše odgovara. Počela je permanentna akcija sa sloganom „Reč je naše jedino oružje“. Uskoro su se Trešnjevčanima pridružili dezerteri iz: Temerina, Ade, Stare Moravice, Malog Iđoša. Žene u crnom su se odmah solidarisale sa nenasilnom pobunom u Trešnjevcu; stvoreni su odnosi poverenja i podrške. To se ogleda i u činjenici da su Žene u crnom uz podršku meštana/ ki Trešnjevca održale dva skupa Međunarodne mreže Žena u crnom (1993. i 1995.) kao i brojne seminare, radionice.12Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013, , str. 25: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf;\nUmetnici protiv rata, 30. maj 1992. – U Beogradu, pred Jugoslovenskim dramskim pozorištem nekoliko stotina dramskih umetnika jednosatnim ćutanjem je protestvovalo protiv rata i iskazalo saosećanje sa žrtvama.\nCrni flor, 1992. godina; Foto: Goranka Matić (arhiva organizacije Žene u crnom)\nCrni flor, 31. maj 1992. U Beogradu je održana antiratna manifestacija „Crni flor“ u organizaciji Civilnog pokreta otpora, kome su se pridružili: Centar za antiratnu akciju, Građanska akcija za mir, Žene u crnom, Ženski lobi, Republikanski klub, Helsinški parlament građana, Pokret za mir Pančevo, Filozofsko društvo Srbije, Sociološko društvo Srbije, Srpski omladinski forum, Srpski omladinski savez, sindikat Nezavisnost, te političke partije: Srpski pokret obnove, Demokratska stranka, Narodna seljačka stranka, Reformska stranka Srbije, Srpska liberalna stranka. Okupljeni/e su se usprotivile/e agresiji na Bosni i Hercegovinu, razaranju Sarajeva, drugih gradova i sela u BiH. Oko 100.000 građana razvilo je od Palate Albanija do trga Slavija crnu traku dužine 1.300 metara, kao znak saosećanja i žaljenja za žrtvama rata. Pošto su tog dana bili savezni i lokalni izbori, organizatori su pozvali građane/ke da umesto na birališta, izađu na ulice i opredele se za bojkot vladajuće politike. U apelu sa skupa se građanima/kama Sarajeva poručuje: „Mi smo sa vama“ i upozorava da se u Sarajevu ne strada više samo od topovskih granata i snajperskih hitaca, već umire od gladi, da su najugreženiji deca, bolesni i stari i zahteva se evakuacija ugroženih, dopremanje lekova i hrane.13Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013, , str. 20: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf;\nProtiv etničkog čišćenja, jun 1992. – U Hrtkovce, sremsko selo iz koga su proterivani pripadnici/e hrvatske nacionalnosti i uništavala se njihova imovina, otišli/e su predstavnici/e Civilnog pokreta otpora, Žena u crnom, Beogradskog kruga i novinari/ke. Zahvaljujući upornosti i pod pritiskom pomenutih organizacija, nasilnici iz Hrtkovaca su pohapšeni.\nPoslednje zvono, 14. jun 1992. O ovoj akciji svedoči Biljana Jovanović u knjizi “Vjetar ide na jug i obrće se na sjever”, Biljana Jovanović, Maruša Krese, Rada Iveković, Radmila Lazić, Edicija Apatridi, Radio B92, Beograd 1994.\n„Četrnaestog kod Narodne biblioteke upadam u najveći kamion, Staša i ja razglasom pozivamo građane, jedan momak zvoni; kod „Pionira“ stajemo, tu nas čekaju Žene u crnom i drugi; pojavljuje se motociklistička policija, pa neki policajci u civilu… Počinje prepirka – pred Skupštinu možemo samo peške, kamionom kroz grad ne možemo, kamion nema registarske tablice, preko devedeset dvojke pokušavamo da izvedemo trik – kao kamion od Kalemegdana je krenuo, i jeste, prošao je celim gradom deset minusa pre nas, sa glavnog punkta, od Narodne biblioteke i upravo smo čuli da je krenuo prema Skupštini, evo, javljaju na radiju; njihove radio stanice su, naravno, mnogo bolje, prijavili smo celu stvar, da, ali bez registarskih tablica ometate saobraćaj, ali mi smo tražili da se saobraćaj zaustavi dok traju demonstracije, kamion ne može.\nŠefe, rekao mi je jedan od policajaca, ja bih vas pustio, ali zakon je zakon. Ušla sam u kamion, Žene u crnom su stale iza i rekla sam vozaču: Idemo polako, ne mogu nam ništa. Vozač je ćutke krenuo. Isprečio mu se glavni iz dvadeset devetog (centralna gradska policija), u civilu i izvukao da napolje; kazao mu je tebe ćemo da gonimo, organizatore nećemo ni pipnuti. Kamion je ostao. Krenuli smo pešice, nas stotinak, prema Saveznoj skupštini. Zvonili smo malim zvonima, ključevima, klepetušama i vikali pod prozorima: Beograde, probudi se! Beograde, stidi se! Iz Takovske, na uglu, kad nas je okupljena raja ugledala, počeo je pljesak; zvona, budilnici, zvonca, klepetuše, ključevi; zatim je za nama pešice stigla grupa sa Kalemegdana. Treći kamion je ostao ispred Narodne biblioteke okružen policajcima, a Jelena i Nataša su stigle poslednje. Zvona, ključevi, Odlazi zasrani govori građanskih političara koji su nam se pridružili i na kraju, ipak, Sidranova pesma Mora. Pa s ključevima i zvonima tri kruga, dole, oko Miloševićevog predsedništva, oči u oči s pancirnim čuvarima.“ 14Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013, , str. 22: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf\nŽuta traka, 15. jul 1992. – U Beogradu je u organizaciji Centra za antiratne akcije i Građanskog saveza Srbije koji predvodi Vesna Pešić ispred Savezne skupštine održan protestni skup zbog diskriminacije i pretnji pripadnicima drugih nacija. Učestvovalo je nekoliko stotina ljudi. Skupom je dominirala parola: „Ja sam pravoslavac, katolik, musliman, Jevrejin, budista i ateista.”\nJanuar 1995. nastao CZKD: Nastao u vreme ratnog i tranzicionog razaranja, Centar je uspeo da se razvije u instituciju otpora. Otvoren je “Prvom dekontaminacijom”, 1. januara 1995. godine, u uverenju da se nacionalizam, ksenofobija i svakoliko nasilje mogu dovesti u pitanje onako kako su i razvijani – kulturom, umetnošću i javnim govorom. Od tada, Centar za kulturnu dekontaminaciju je institucija kritičkog mišljenja i afirmacije prava na pobunu, i to ne razdvajajući ljudska prava i pravdu, umetnost, kulturu i istinu. Od svog osnivanja CZKD je organizovao više hiljada različitih programa: predstava, performansa, izložbi, koncerata, javnih diskusija, filmskih projekcija, radionica, seminara, konferencija, predavanja i složenih izvođačkih eksperimenata. CZKD je mesto političkog i kulturnog dijaloga, javni prostor kritike i afirmacije istovremeno. Centar je od početka rada 1995. godine do svoje smrti 2019. godine vodila dramaturškinja Borka Pavićević.15Sajt Centra za kulturnu dekontaminaciju: https://www.czkd.org/;\n13. jul 1995. godine– Helsinški odbor za ljudska prava upozorava međunarodnu i domaću javnost na to da osvajanje zaštićene zone enklave Srebrenica od strane Vojske Republike Srpske ima znake teških kršenja Ženevskih konvencija, kao i genocida.16Helsinški odbor za ljudska prava, Ka građanskom identitetu: 10 godina Helsinškog odbora za ljudska prava, Beograd, 2004;\nAvgust 1995. godine Nakon operacije “Oluja” i zločina hrvatske vojske, veliki broj srpskih izbeglica iz Hrvatske sliva se u Beograd, koji će za veliki broj njih ostati zabranjen grad jer je policiija koordinisala kolone izbeglica ka centralnom delu Srbije i ka Kosovu. Određen broj organizacija predvođenih Ženama u crnom ide u susret kolonama izbeglica koji se kreću autoputem Beograd- Zagreb i nude im pomoć u vidu vode, hrane i odeće. Takođe, nekoliko organizacija kao što su Fond za humanitarno pravo i Helsinški odbor za ljudska prava daju besplatnu pravnu pomoć izbeglicama kako iz Hrvatske tako i iz BiH od početka rata.\nOd 1996. do 1999. godine Žene u crnom izdaju časopis za antimilitarizam i prigovor savesti „Prigovor“ a posle 1999. godine počinje organizovaniji rad Mreže za prigovor savesti u okviru koje je održano više skupova. Po nekim procenama oko l50 000 građana, vojnih obveznika napustilo je zemlju i otišlo u inostranstvo ne želeći da učestvuju u ratu, a procena je da se ukupan broj ratom uzrokovane emigracije kreće i do 380.000 osoba.17Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013, str. 17: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf;\nGrađanski otpor na Kosovu (1991-1999)\nDok traju ratni sukobi u Sloveniji, Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini od 1991. Srbija uvodi državni teror nad albanskom zajednicom na Kosovu. Usled toga, nastaje nenasilni otpor na Kosovu ali i niz solidarnih akcija antiratnog pokreta iz Srbije. Jedan od primera nenasilne borbe albanskog stanovništva na Kosovu protiv represije srpskih vlasti bio je štrajk 7.000 rudara, u novembru 1988. dok je u februaru 1989. Kada je ukinuta autonomija Pokrajine 1.200 njih štrajkovalo glađu.\nOvde ćemo nabrojati samo neke od akcija:\n– Dani tuge – tokom februara i marta 1990. – Hiljade ljudi su stavljali upaljene sveće na prozore i balkone. Ljudi su prekidali rad i priključivali se petominutnoj šetnji u centru grada da podsete na nasilje republičkih i saveznih institucija bezbednosti nad građanima Kosova;\n– Stop nasilju (1991.) – U Prištini je hiljadu žena stojeći u tišini, učestvovalo u jednosatnom protestu.\n– Mirna sahrana nasilja (13.06.1991.) – Između 40.000 i 100.000 ljudi je učestvovalo u ovoj nenasilnoj akciji, kada je u zemlju spušten kovčeg na kome je pisalo „Nasilje“. Uz svakodnevne polučasovne generalne štrajkove koje su organizovali sindikati, kosovskim ulicama hodali su demonstranti zveckajući ključevima i govoreći: „Ovo su ključevi kojima ćemo otključati naš zatvor“.\n– Izgradnja paralelnih struktura: Srpska politika „etničkog čišćenja“ počela je u kosovskim obrazovnim institucijama. Srpski režim 1989. uvodi etničku segregaciju u škole, što je sledeće godine rezultiralo zatvaranjem nekih škola na albanskom jeziku. Kada su na početku školske 1991/1992. godine albanske/i učenice/i sprečene/i da pohađaju nastavu, organizovale/i su mirne proteste u školskim dvorištima. Policija je na ove proteste reagovala silom, što je rezultiralo velikim brojem povređenih građana.\n-U januaru i februaru 1992. su u stanovima na Kosovu organizovane paralelne škole. Na univerzitetu su albanske/i nastavnice/i masovno otpuštane/i. Oko 1.000 profesora/ki i 27.000 studenata/kinja je moralo 1991. da napusti univerzitet u Prištini. Na početku školske godine 1992./3. albanskim studentima/kinjama policija je zabranila da prilaze zgradama univerziteta. Nezavisna unija studenata Prištinskog univerziteta počela je mirne proteste sa jasnim, nepolitičkim ciljem: bezuslovni povratak na fakultete i visoke škole. Nedeljama se demonstriralo pred svakom školom, a onda su roditelji i nastavnici organizovali paralelni školski sistem sa 20.000 nastavnika i 300.000 đaka.18Kratka istorija antiratnog pokreta (1991-1992), Žene u crnom, Beograd, april 2013, str. 19: https://www.zenskisud.org/pdf/Mala%20citanka%20antimilitarizam%20kraj.pdf;\n-1997. Fond za humanitarno pravo otvara kancelariju u Prištini. FHP je ostao na Kosovu za vreme NATO bombardovanja, čak i kada su ICRC, OSCE i međunarodni mediji otišli, izveštavajući sa terene o ratnim zločinima i prikupljajući dokaze za njihovo procesuiranje.\n-NATO bombardovanje 1999. godine: Najveći talas antiratnog raspoloženja u Srbiji, koji je zahvatio, može se reći, najšire slojeve građanstva, dogodio se u toku i neposredno posle NATO bombardovanja, u prvoj polovini 1999. godine. Odmah posle te ratne kampanje izbili su spontani protesti građana na ulicama Kruševca, Leskovca, Čačka, Valjeva, Užica i drugih gradova, koji su jasno definisali antiratni stav i zahteve za društvenim promenama. Ovi pokreti su još u toku bombardovanja 1999. rezultirali osnivanjem Građanskog parlamenta Čačka (4. septembar 1999. godine) pa zatim Građanskog parlamenta Srbije kojim je rukovodila Verica Barać, a koja će kasnije voditi Savet za korupciju koji je osnovala Vlade Republike Srbije Zorana Đinđića.19Intervju: Verica Barać, predsedavajući Građanskog parlamenta Srbije, Nedeljnik VREME, Br. 480, 18. mart 2000: https://www.vreme.com/arhiva_html/480/07.ASP;\nLiteratura o (post)jugoslovenskom antiratnom pokretu, a koji se u ovom tekstu samo teritorijalno ograničava na Srbiju, i dalje je nedovoljno istražena – iako bogata primerima pokazane solidarnosti, kreativnosti ali pre svega različitih izraza empatije prema onome što je označeno kao drugačije i/ili neprijateljsko. Na ovom mestu nezahvalno je izabrati reprezentativne glasove ljudi koji su postavili temelje za nastavak borbe za mir, zaštitu ljudskih prava i sloboda, kao i demokratije u jednom u društvu koje se još uvek nije oporavilo od ratova iz perioda 1991-2001. Zbog toga vam preporučujemo dve studije o licima otpora. Prva je knjiga Bojana Bilića “Borile smo se za vazduh – (Post)jugoslovenski antiratni aktivizam i njegovo nasleđe”.20Bojan Bilić, Borile smo se za vazduh:(Post)jugoslovenski antiratni aktivizam i njegovo nasleđe, Jasenski i Turk, 2015. Zagreb:https://www.delfi.rs/knjige/87916_borile_smo_se_za_vazduh_postjugoslovenski_antiratni_aktivizam_i_njegovo_nasledje_knjiga_delfi_knjizare.html;\nPozivajući se na empirijski korpus prikupljen u toku višegodišnjeg terenskog rada, Bilić tvrdi da se (post)jugoslovensko antiratno organizovanje ne može razumeti ukoliko se u obzir ne uzme kompleksna geometrija (među)republičkih saradnji i otpora u socijalističkoj Jugoslaviji. (Post)jugoslovenski antiratni poduhvati su prisvojili i osnažili društvene mreže nastale kroz studentski, feministički i ekološki angažman. Tako artikulisane antiratne akcije su na celom prostoru bivše države kasnije poslužile za stvaranje simboličkog, društvenog i materijalnog kapitala koji je omogućio osnivanje današnjih nevladinih organizacija posvećenih zaštiti ljudskih prava, tranzicionoj pravdi i mirovnom obrazovanju. Ovo je prva sociološka studija koja prati razvoj antiratnog pokreta u bivšoj Jugoslaviji, od njegovih početaka u alternativnom angažmanu socijalističkog perioda sve do pojave profesionalizovanog NGO sektora. Bilićeva knjiga je ključna za razumevanje politike i intelektualnog života u zemljama bivše Jugoslavije u 1990-im i kasnije.\nDruga knjiga koju vam preporučujemo je zbrika intervjua i analiza o trinaest osoba antiratnog pokreta u Srbiji, Hrvatskoj i BiH, a koju je priredio novinar Boris Pavelić pod nazivom “Kad glave igraju: Svetla strana devedesetih”.21Boris Pavelić, Kad glave igraju: Svetla strana devedesetih”, Kuća ljudskih prava Zagreb, prosinac 2019. godine: https://www.kucaljudskihprava.hr/wp-content/uploads/2019/12/Kad-glave-igraju__.pdf; Autor u predgovoru knjige, misiju ovih ljudi naziva “divnim gubitništvom”, opisujući razloge mirovnog aktivizma Borke Pavićević, Radomira Konstantinovića, Draga Hedla, Staše Zajović i drugih na sledeći način: “u najboljem smislu, izrazito nesuvremeni: motivi nutarnje moralnosti, ljudske solidarnosti i suosjećanja sa žrtvama, motivi koji ne pitaju za korist ili probitak bilo kakve vrste. Štoviše: svak tko je takve motive slijedio, unaprijed je znao da ga čeka stigma izdajnika, sa ili bez prefiksa “vele-”\nNa kraju, zanimljiva su dva kritička uvida Bojana Bilića o nasleđu (post)jugoslovenskog antiratnog pokreta, pa tako i u Srbiji.22Bojan Bilić, Opiranje zlu:jedno sociološko promišljanje (post)jugoslovenskog antiratnog angažmana, Repulika, No. 520-521, mart 2012: http://www.republika.co.rs/520-521/20.html; Iako uočava zapaženu količinu simboličkog kapitala postjugoslovenskog civilnog angažmana, prema Biliću, antiratni pokret stalno je karakterisala tenzija između neophodnosti da bude zasnovan na regionalnom (jugoslovenskom) modelu i teškoće da se taj model ostvari u praksi. Takođe, često između čekića neodobravajuće javnosti koja ih smatra „izdajnicima“ (ili, sve više, tehnokratama/tehnokratkinjama) i nakovnja državnog aparata, aktivisti/aktivistkinje su utrošili mnogo vremena na koordinaciju ličnih ambicija i karakternih osobina. Ipak, Bilić ističe da, učeći od svojih prethodnika/prethodnica, najmlađi/e postjugoslovenski/e aktivisti/aktivistkinje počinju da rekonstruišu zajednički kulturni prostor. Iako sasvim embrionalne, ovakve inicijative predstavljaju osvežavajuće udaljavanje od čvrsto pozicioniranih „aktera/akterki civilnog društva“ gde je civilno društvo teško propustljivi elitistički krug za profesionalno napredovanje, a ne nepresušni izvor kritički orijentisane društvene energije.


avgust 2010. – Otvorena vlada\n30. avgusta 2010. 7. maja 2018. / UREDBE, Vlada\nNa osnovu člana 3. stav 4. Zakona o fiskalnim kasama („Službeni glasnik RS”, broj 135/04) i člana 42. stav 1. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05-ispravka, 101/07 i 65/08), Vlada donosi U R E D B U O ODREĐIVANjU DELATNOSTI KOD ČIJEG OBAVLjANjA NE POSTOJI OBAVEZA EVIDENTIRANjA PROMETA PREKO FISKALNE KASE Član …\nUredba o određivanju delatnosti kod čijeg obavljanja ne postoji obaveza evidentiranja prometa preko fiskalne kaseDalje »\n312. sednica Vlade Republike Srbije, 26. avgust 2010. godine\n26. avgusta 2010. 7. maja 2018. / REŠENJA, Vlada\nNa osnovu tačke 3. stav 1. Odluke o obrazovanju Komisije za koordinaciju procesa pregovora za pristupanje Svetskoj trgovinskoj organizaciji („Službeni glasnik RS”, broj 14/02) i člana 43. stav 2. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05-ispravka, 101/07 i 65/08), Vlada donosi R E Š E Nj E O RAZREŠENjU ČLANOVA KOMISIJE ZA KOORDINACIJU …\n312. sednica Vlade Republike Srbije, 26. avgust 2010. godineDalje »\nUredba o preventivnim merama za bezbedan izdrav rad pri eksploataciji mineralnih sirovina dubinskim bušotinama\n26. avgusta 2010. 7. maja 2018. / UREDBE, Vlada\nNa osnovu člana 123. tačka 3. Ustava Republike Srbije, a u vezi sa članom 7. Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu („Službeni glasnik RS”, broj 101/05) i članom 73. Zakona o rudarstvu („Službeni glasnik RS”, br. 44/95, 85/05, 101/05, 34/06 i 104/09), Vlada donosi UREDBU O PREVENTIVNIM MERAMA ZA BEZBEDAN I ZDRAV RAD PRI …\nUredba o preventivnim merama za bezbedan izdrav rad pri eksploataciji mineralnih sirovina dubinskim bušotinamaDalje »\nUredba o izgledu i načinu korišćenja znakova, simbola i drugih obeležja i oznaka Vojnobezbednosne agencije i Vojnoobaveštajne agencije\nNa osnovu člana 4. stav 3. Zakona o Vojnobezbednosnoj agenciji i Vojnoobaveštajnoj agenciji („Službeni glasnik RS”, broj 88/09) i člana 42. stav 1. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05-ispravka, 101/07 i 65/08), Vlada donosi U R E D B U o izgledu i načinu korišćenja znakova, simbola i drugih obeležja i oznaka …\nUredba o izgledu i načinu korišćenja znakova, simbola i drugih obeležja i oznaka Vojnobezbednosne agencije i Vojnoobaveštajne agencijeDalje »\nUredba o izdavanju doplatne poštanske marke Nedelja solidarnosti\nNa osnovu člana 2. stav 2. Zakona o izdavanju doplatne poštanske marke („Službeni glasnik RS”, broj 61/05) i člana 42. stav 1. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05-ispravka, 101/07 i 65/08), Vlada donosi U R E D B U O IZDAVANjU DOPLATNE POŠTANSKE MARKE „NEDELjA SOLIDARNOSTI” Član 1. Na poštanske pošiljke u …\nUredba o izdavanju doplatne poštanske marke Nedelja solidarnostiDalje »\n26. avgusta 2010. 7. maja 2018. / AKCIONI PLAN, NEPOZNAT\nAKCIONI PLAN ZA SPROVOĐENjE NACIONALNE STRATEGIJE ZA POBOLjŠANjE POLOŽAJA ŽENA I UNAPREĐIVANjE RODNE RAVNOPRAVNOSTI ZA PERIOD OD 2010. DO 2015. GODINE UVOD Vlada je donela Nacionalnu strategiju za poboljšanje položaja žena i unapređivanje rodne ravnopravnosti u Republici Srbiji (u daljem tekstu: Strategija) kao prvi korak ka poboljšanju položaja žena i uvođenju rodne ravnopravnosti („Službeni glasnik …\nAkcioni plan za sprovođenje Nacionalne strategije za poboljšanje položaja žena i unapređivanje rodne ravnopravnosti za period od 2010. do 2015. godineDalje »\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izvršenju kazne zatvora za krivična dela organizovanog kriminala\n26. avgusta 2010. 7. maja 2018. / Predlog zakona\nPREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O IZVRŠENjU KAZNE ZATVORA ZA KRIVIČNA DELA ORGANIZOVANOG KRIMINALA Član 1. U Zakonu o izvršenju kazne zatvora za krivična dela organizovanog kriminala („Službeni glasnik RS”, broj 72/09), u članu 4. stav 1. reč: „zavodskih” zamenjuje se rečju: „krivičnih”. Član 2. Član 6. menja se i glasi: „Zaposlene iz …\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izvršenju kazne zatvora za krivična dela organizovanog kriminalaDalje »\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje i finansiranje izvoza Republike Srbije\nPREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AGENCIJI ZA OSIGURANjE I FINANSIRANjE IZVOZA REPUBLIKE SRBIJE Član 1. U Zakonu o Agenciji za osiguranje i finansiranje izvoza Republike Srbije („Službeni glasnik RS”, broj 61/05) u članu 2. stav 3. posle reči: „ je:” dodaje se reč: „AOFI”, a reči: „Agencija za osiguranje i finansiranje izvoza …\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za osiguranje i finansiranje izvoza Republike SrbijeDalje »\nUredba o izmenama i dopunama Uredbe o načinu predlaganja projekata čija je realizacija u funkciji podsticanja građevinske industrije Republike Srbije i o praćenju dinamike finansiranja tih projekata\n25. avgusta 2010. 7. maja 2018. / UREDBE, Vlada\nNa osnovu člana 123. tačka 3. Ustava Republike Srbije, a u vezi sa Zakonom o podsticanju građevinske industrije Republike Srbije u uslovima ekonomske krize („Službeni glasnik RS”, broj 45/10), Vlada donosi UREDBU O IZMENAMA I DOPUNAMA UREDBE O NAČINU PREDLAGANjA PROJEKATA ČIJA JE REALIZACIJA U FUNKCIJI PODSTICANjA GRAĐEVINSKE INDUSTRIJE REPUBLIKE SRBIJE I O PRAĆENjU DINAMIKE …\nUredba o izmenama i dopunama Uredbe o načinu predlaganja projekata čija je realizacija u funkciji podsticanja građevinske industrije Republike Srbije i o praćenju dinamike finansiranja tih projekataDalje »


Pad novinarstva u eSrbiji - published by Simonovic94 on day 2,037 - page 1 of 2\nPad novinarstva u eSrbiji\nDay 2,037, 03:09 • Published in Serbia • by Simonovic94\nNekada je Lunatic imao samo dobru nameru da pokrene MMM akcije kako bi što više ljudi, novinara, dobilo nadahnuće za dalje pisanje. U početku to i nije bilo tako lose jer su oni kojima je falilo par pretplata dobili svoju prvu MM medalju. I to je predstavljalo nagradu za njihov trud. Vremenom, kako to obično kod nas biva kada ljudi kada vide da nešto može mufte oni svi tu. Sećam se tako lista u jednom MMM članku u kojima je bilo i preko 200 novina.\nTo je onda već postalo onako grubo uzimanje te medalje. Šta više da kažem kada je i Lunatiku bilo krivo što se toga setio. To su bile akcije i akcije, članci i članci sa milion linkova drugih novina. Bilo je i ono čuveno spamovanje najviše od Makedonaca, SUB FOR SUB. Znalo se da čim vidiš takvu poruku ili čim na početku poruke vidiš link novina ili neke brojke tipa V 124 odmah je izbrišeš jer znaš o čemu se radi.\nVremena se menjaju, tada sam mislio da je to najviše što koči naše novinarstvo. Kasnije je bilo nekih izmena tog modula. U stvari, ne nekih, nije bilo ovo TOP 5 najčitanijih, s tim što su videli ljudi da su time još više ubijali taj modul pa su bili primorani da ga vrate. Razlika je u tome što se ranije moglo videti top 5 internacionalih a danas top 5 ali u zemlji cije državljanstvo imaš. Možeš i sada ali nije to to.\nTo je bio taj period “Subova”, period “MMM”, ali nikad ne znaš da li može drugačije. U stvari, uvek ali uvek može gore. Dokaz za to jeste Voteres klub. On je u potpunosti potisnuo period Subova i MMMa, jer žašto bi se neko trudio i lomio oko tekstova, uzvikivao i smarao druge da glasaju kada može kao čovek da plati i da njegov članak dođe u top pet. Mislim, prepuno sarkazma ali da ne bih pisao drugačije odlučio sam da na taj način iskažem svoje nezadovoljstvo.\nSećate se recimo Kulinovih članaka, ono kad ti on objasnajva stanje na frontovima pa kad uzme da ti dočara njegovim strelicama. Recimo čuvene novine “Brigadir” sa detaljnim opisom svega na ratištu. Onda Deda sa njgovim pustolovinama, sa idejama za Senat i tako dalje i tako dalje. Kao i Momars sa njegovim pričama o prijateljima i njegovo čuveno “Druženjem do pobede!”. To je jedan period koji je bio po meni najbolji u novinarstvu. Bilo je tu prepucavanja i političkih i ličnih ali bilo je sve umereno. Znao si da oni članci koji se nalaze u top 5 su nešto najzanimljivije što se dešava u poslednja dva dana, uzmeš kao čovek i pročitaš, provedeš jedan deo kvalitetnog čitanja na erepu. Zaista, bilo je mnogo kvalitetnih novinara, ne bih sada sve da ih nabrajam jer znam da ću nekoga da zaboravim ali oni koji su to bili pronaćiće se.\nA ovo, ovo danas je čista rutina, izlazi članak MODa sa naređenjima, i oni ga izdaju koliko da odrade nešto, i to ima nekih pedesetak glasova i to je to, zna se oko 25og čitaš top 5 samo ako želiš tenkove a ovim drugim danima i nema nekih posebnih dešavanja.\nKada izađu misije onda bude koji prepisani članak i tako... I Kulin koji se najviše po mom mišljenju borio i pisao članke i on se smorio, nema vremena čovek kaže mada i da ima ne verujem da bi pisao. I ne samo on, svi vi sa nekim idejama, trudite se, napišete i onda vidite da je to isto što i pisanje na praznom papiru jer i onako ga pišete samo radi sebe, niko ga drugi videti neće.\nBaš pre par dana je prestao sa radom Voters zbog nekih problema, i mogu vam reći na moju veliku radosta da je to odlična vest. Tek sada može da se vidi koliko je on zagadjivao novinarstvo, koliko je “otrovao” novinare, vidite da nema ni jedan članak onako sa nekom dobrom analizom, da nema uzvikivanja za top 5, da izlaze članci sve sa po stotinak glasova. Kao onda kada zagadiš vodu i misliš da nešto i dalje živi tu, onda se voda povuče a ono mulj, nigde nista, nema života, ono što je imalo kud otišlo je.\nNadam se a ovaj voters neće proraditi, da će se ovi ostali po nekim drgim državama koji na sreću nisu toliko jaki, ugasiti što pre. Nadam se da će novinarstvo opet oživeti i da će onaj takmičarski duh za što boljim tekstom napisanim opet doću u eSrbiju. Ipak, sve je to nada, kažu da ona poslednja umire, ostaje na nama da čekamo i vidimo šta će biti.\nIILOVACII Day 2,037, 03:11\nPeppyy Day 2,037, 06:23\nThe new voters club is out!\nZlock0 Day 2,039, 02:20\n[МИ] - еРепублик Србија форум\ntheoria8606 Day 2,037, 03:14\naccess denied brt Day 2,037, 03:15\nВ + шут!\nZivkoo Day 2,037, 03:15\nCobraaAn Day 2,037, 03:20\npurebg Day 2,037, 03:21\nНекад је читање чланака имало смисла, некад је писање имало смисла...\nРазне МММ акције су задале први ударац новинарству у еСрбији, а вотерс је до темеља уништио оно што је преостало.\n...некад је играње ове игре имало смисла...\nbernoldi_salieri Day 2,037, 05:15\nVise nista nije kao sto je nekad bilo. Nekad se to uvozilo iz Slovenije. A sad, sad su sve prodali, ovi, ovi , oviiiii... \nLudooki Day 2,037, 06:36\nUpravo. I da imaš šta da napišeš nemaš više kome.\nRazvratnik CC Day 2,038, 14:26\nBogi Day 2,037, 03:21\nbanovano magare Day 2,037, 03:28\nJa se nadam da će da padnu serveri i da konačno počnem da spremam preostala 4 ispita.\nJohnnnie Day 2,037, 03:29\nne citam jer je bezveze, i ti si simounovicu obican dosadnjaković xD\nSimonovic94 Day 2,037, 04:40\nBrate, svaka ti je na mestu. Sedi odlican 5.\nbernoldi_salieri Day 2,037, 05:13\nDecko smara sacuvaj boze... pise neke clanke boze me sacuvaj\nPoslednji Hiperborejac Day 2,037, 03:32\nPoslednji Hiperborejac Day 2,037, 03:33\najmo sad rayglas, treba jos 83 do 2000 xD\nzigazaga Day 2,037, 03:33\nvoterse, vrati se!! sve ti je oprosteno!!\nspasi nas od emo clanaka!!1\nzigazaga Day 2,037, 03:34\novo je text no° 500 na ovu istu temu btw \nJohnnnie Day 2,037, 03:35\nsvi kukaju, niko ne nudi rjesenje, evo simeunoviću napravi profl dva najsexi najjaKija igraca eSvijeta, mene i Zigaz bota, i imaces bar 100 votova\nStrahinjic Banovan Day 2,037, 03:34\nbernoldi_salieri Day 2,037, 05:12\nLipec Day 2,037, 03:43\nNajbolje mi je kad mi se jave igrači sa porukom "Ej, subovao sam ti novine, ajd uzvrati..." xD\nA ja, imao 8k+ pretplatnika (8 MM medalja) i nijednom platio voters klub ili učestvovao u MMM akcijama, a sad sam na 4k+ pretplata...\nzigazaga Day 2,037, 04:06\npa, kacu obrisali subove sa orgova \nHelm Hammerhand Day 2,037, 05:34\nVidiš šta RL učini od čoveka, doći će dan kad će ti neko reći: odabij multiju, ne poznaješ mehanizme.\nbernoldi_salieri Day 2,037, 05:39\nTrpaj Lipeca? : p\nRadenko Montana Day 2,037, 03:44\nТако је. Треба нам више чланака типа:\n"наша политика форсира борбу за равнопавност свих елемената нашег друштва па тако и политичких."\n"Увек нам је еСрбија била на првом месту и увек смо се залагали за добробит свих њених грађана "\n"Односи између одређених политичких струја које су једно извесно време делиле заједничке циљеве добили су нагли заокрет"\n"Радити нешто за шта не постоји консензус унутар коалиције и непристајање на било какав компромис, који је тада сасвим сигурно био једино решење, признаћете да је политички доста неукусно и некоректно"\n"Након свега овога долазимо до сржи овог саопштења а то је да се након доста дугог разговора што унутар саме странке, па тако и ван ње дошло до следећег закључка, а то је да се, вољом већине на највишим инстанцама наше странке"\n"Желимо само да напоменемо једну веома битну ствар а то је, да су наша врата и даље отворена за све који према еСрбији имају намере које се у великој већини поклапају или су идентичне онима за које се ми такође залажемо. "\n"Са овим у вези као странка гарантујемо да ћемо све своје будуће активности подредити овом циљу и да ћемо стремити ка њему и снажно се залагати за неку бољу слику на политичкој сцени еСрбије."\nbernoldi_salieri Day 2,037, 05:10\nPusti Radenka, politikant, dosao je da se svadja, umesto da da neki konstrukivan savet kao ja, za buduce generacije novinara i kreatora zdrave i uspesne eSrbije. : p\nRadenko Montana Day 2,037, 06:05\nNaravno, tvoje višemesečno spamovanje svakog članka predstavlja nemerljivi doprinos ozdravljenju novinarstva.\nbernoldi_salieri Day 2,037, 06:14\nNisam dosao da odgovaram na tvoje politicke smicalice, ja sam dosao da gradim jednu novu eSrbiju.. : p\nRadenko Montana Day 2,037, 06:32\nNema tu političkih smicalica. Tužno je kad vidiš klinca da je izučio zanat "prdenja u prazno", ono, napišemo 50 pasusa a nismo rekli ništa i slične stvari.\nPolitička smicalica je kad neko recimo kuka kako država nema para a organizuje "plaćene trening udare", jer jbg, kongresni, cp i ostali izbori su blizu. Je l razumeš to?\nJe l sam ja sad politikant što sam to primetio?\nJe l si ti opušteni mladi čovek kome smeta politika, ali mu ne smeta da sedi po vladama, i bude deo najjeftinijeg i najbanalnijeg političkog populizma?\nRuka ruku mije ..\nbernoldi_salieri Day 2,037, 06:34\nCovek, zezam se jbte, koji ti qrac, to sam ja bernoldiii : D\nRadenko Montana Day 2,037, 06:38\nVrtiš tu priču već neko vreme pa sam pomislio da si ozbiljan\nscoutjohny1 Day 2,039, 02:31\nKo ne zna Bernoldija, taj zaista ne igra ovu igru!!!\nVasilije Zechevic Day 2,037, 12:26\nСве видим да си коментарисао, али да си прешао преко изјаве да се Шабан борио и да је квалитетан новинар - брт, кадар невера....\nRadenko Montana Day 2,037, 12:27\nSimonovic94 Day 2,038, 15:51\nPa mogao bi nekad da procitas cisto sportski.\nBrdar Dragan Day 2,038, 11:05\nSamo je jedan DSS\nRoman Legionnaire Day 2,037, 04:08\nCvijetin Shadow Petrovic Day 2,037, 04:36\nBaby. Bullet Day 2,037, 04:55\nNe uzimas u obzir da cemo mi slabiji bankrotirati bez votersa... \nSalim se, slazem se sa ovim, sreca pa je bilo votersa dok nisam unapredila treninge! xD\nEhsangol99 Day 2,037, 04:58\nbernoldi_salieri Day 2,037, 05:11\nbernoldi_salieri Day 2,037, 05:18\nJedan od boljih clanaka. Primer.\nscoutjohny1 Day 2,039, 02:33\nSimeonCe Day 2,037, 05:13\nZar nije Dasa123456789 prvo poceo sa vojnim analizama?\nZlock0 Day 2,037, 05:20\nNije mi problem otvoriti Voters Club \nKapetan Uks Day 2,037, 05:31\nBo'me, jebenu istinu propovedaš, druže. Samo, daleko od toga da je ovo isključivo eRep problem. Slična je situacija sa blogovima, štampom, čak i fezbukom mrtvim - ljudi se pred preširokim opcijama polako zamaraju od komunikacije, izoluju se u "interesne grupe" i najčešće - čak i kad nešto govore - ćute. A najveći odziv ima, u gro slučajeva, najveća ljiga. Stvarno je malo ostalo onih koji prosto gaje tu suštinsku potrebu za izražavanjem, bez interesa i gladi za pažnjom...


Udaljenost tačaka? • MATEMANIJA\nod jorga01 » Četvrtak, 12. April 2018, 19:27\nTrebao bih pomoć oko ovog zadatka:\nNeka je tačka [inlmath]T\_left(a+\_sqrt2,\_;\_sqrt2-a\_right)[/inlmath] jednako udaljena od tačaka [inlmath]A\_left(-\_sqrt2,\_sqrt2\_right)[/inlmath] i [inlmath]B\_left(\_sqrt2,-\_sqrt2\_right)[/inlmath].\na) Odredi vrijednost parametra [inlmath]a[/inlmath].\nb) Izračunaj površinu trougla [inlmath]ABT[/inlmath].\nJa sam najprije nacrtao koordinatni sistem te pronašao tačke [inlmath]A[/inlmath] i [inlmath]B[/inlmath], koje su simetrične u odnosu na koordinatni početak (bar iz skice tako djeluje). Imajući to u vidu logično bi bilo da se tačka [inlmath]T[/inlmath] nalazi na grafiku funkcije koji prolazi kroz koordinatni početak i zaklapa sa osom [inlmath]x[/inlmath] i osom [inlmath]y[/inlmath] uglove od po [inlmath]45^\_circ[/inlmath]. Međutim ovaj parametar [inlmath]a[/inlmath] me "zeza", te nisam siguran da li je moguće odrediti tačnu vrijednost parametra ili će to na kraju biti neki interval.\nRe: Udaljenost tačaka?\nod bobanex » Petak, 13. April 2018, 00:14\nDošao si do ispravnog zaključka da tačka [inlmath]T[/inlmath] pripada pravoj [inlmath]y=x[/inlmath]. Šta te je sprečilo da koordinate tačke uvrstiš u ovu jednačinu?\nod jorga01 » Nedelja, 15. April 2018, 11:11\nHm, ne znam ni sam.\nDakle, parametar [inlmath]a[/inlmath] nema uticaj na položaj tačke [inlmath]T[/inlmath], jer je [inlmath]a=0[/inlmath].\nTako da su koordinate tačke [inlmath]T\_left(\_sqrt2,\_sqrt2\_right)[/inlmath]?\nPovršinu trougla onda i nije teško izračunati.\nod Corba248 » Nedelja, 15. April 2018, 11:17\nod Daniel » Ponedeljak, 16. April 2018, 10:38\njorga01 je napisao: Dakle, parametar [inlmath]a[/inlmath] nema uticaj na položaj tačke [inlmath]T[/inlmath],\nDa budemo precizniji – parametar [inlmath]a[/inlmath] i te kako ima uticaj na položaj tačke [inlmath]T[/inlmath], jer figuriše u njenim koordinatama. Ali, iz raspoloživih podataka dobije se da je [inlmath]a=0[/inlmath], odakle se dobije i tačan položaj tačke [inlmath]T[/inlmath].\nDanas je Sreda, 20. Mart 2019, 05:49 • Sva vremena su u UTC + 1 sat


besplatna numerologija, Join iRazoo Today\nYU-MP3 Besplatna muzika i filmovi (narodna, zabavna, mixovi ...Besplatna domaca muzika.Domaci Filmovi za download. ... Pocetna. Super Clan. Moj Meni. Slike. Muzika. Filmovi. TV & Radio. Zabava. O Nama. Kontakt ...www.yu-mp3.com/modules.php?name=4ndisclaimer


Republika / JEDNOSTAVNO, A DELOTVORNO: Evo šta se dogodi vašem telu ako dnevno šetate samo 800 metara više!\nčetvrtak, 6. 8. 2020.| 00:15\nHodanje je najjednostavnija fizička aktivnost, no dobrobiti hodanja često potcenjujemo. Ako svaki dan prošetate samo 800 metara više, u vašem telu dogodiće se značajne promene odlične za zdravlje.\nDa biste uspešno kontrolisali telesnu težinu i održavali zdravlje, dnevno biste trebali da prošetate oko 10.000 koraka. Ta brojka deluje mnogo, naročito ako imate kancelarijski posao i puno vremena provodite u automobilu. No spasa ipak ima!\nNaime, stručnjaci ističu da je i samo 1000 koraka više dnevno dovoljno da se u vašem telu dogode značajne promene. Hiljadu koraka iznose otprilike 800 metara, što je brojka koju bi svako mogao zadovoljiti, bitno je samo da tih dodatnih 800 metara prohodate baš svaki dan i rezultat neće izostati, navodi "Zadovoljna.hr".\nNeki od lakih načina kako da više hodate jesu parkiranje automobila na najdaljem mestu od posla, hodanje dok razgovarate na mobilnom telefonu, te šetanje do kolege umesto slanja mejla.\nSaznajte kojih je to pet promena koje se dogode u telu ako svaki dan hodate 800 metara više, odnosno napravite 1000 dodatnih koraka:\nI najmanja promena iz sedećeg načina života u bavljenje i najjednostavnijom fizičkom aktivnošću kao što je hodanje znatno poboljšava zdravlje te smanjuje rizik od srčanih bolesti. Kretanje omogućava mišićima da jače "pumpaju" krv kroz telo, čime se smanjuju otkucaji srca pa srce radi u normalnijem ritmu.\nHodanjem možda nećete brzo smršati, ali nakon nekog vremena videćete rezultate. Prve rezultate možete videti nakon otprilike 10 nedelja (čak i ako ste zadržali nezdrave navike, odnosno ako ste u životnim navikama promenili samo količinu hodanja). Imate li visok nivo lošeg holesterola, 1000 koraka više dnevno dovoljno je da to promeni. Više kretanja podstiče sagorevanje holesterola i drugih lipida u krvotoku koji bi inače mogli oštetiti krvne žile.\nKratka, brza šetnja možda je i najbolji način da razbistrite glavu i rešite se stresa. Naime, dok se krećete, telo proizvodi hemikalije endorfine odgovorne za dobro raspoloženje te se istovremeno smanjuje nivo kortizola, hormona stresa zbog kojeg se možete osećati loše i zbog kojeg se povećava rizik od mnoštva mentalnih i fizičkih zdravstvenih problema.\nLifestyle Žena Zdravlje Hodanje Telo Organizam Mršavljenje Težina Kosti Stres


EPILOG SASTANKA VUČIĆA I TAČIJA U BRISELU: Evo šta predviđa dogovor o pravosuđu Beograda i Prištine! - Informer\nNa sastanku predsednika Srbije Aleksandra Vučića i kosovskog predsednika Hašima Tačija u Briselu dogovoreno je da se učine konačni koraci da Sporazum o pravosuđu Beograda i Prištine bude u potpunosti primenjen 17. oktobra\nPrema pisanju "Novosti", dogovor o pravosuđu iz 2015. godine predviđa da se na pravosudne institucije primenjuju kosovski zakoni, a da za region Mitrovice budu jedan Osnovni sud i jedno Osnovno tužilaštvo.\nU delu suda koji se nalazi u Severnoj Mitrovici većinu će činiti Srbi sa Kosova.\nU Odeljenju Apelacionog suda u Mitrovici biće pet srpskih sudija i dvoje iz redova kosovskih Albanaca.\nPredsednik suda u Mitrovici je Srbin sa severa KiM. Dogovorom je predviđeno da glavni tužilac u Mitrovici bude kosovski Albanac.\nU saopštenju visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Federike Mogerini posle sastanka u Briselu navedeno je da su "obe strane danas dogovorile krajnje korake za primenu sporazuma o pravosuđu Beograda i Prištine, koji je postignut u okviru dijaloga kojim posreduje EU".\nMOGERINI POSLE RAZGOVORA SA VUČIĆEM I TAČIJEM: Puna primena sporazuma o pravosuđu 17.oktobra\n"Integracija sudskog osoblja omogućiće da pravda bude ostvarena širom Kosova i, naročito, u regionu Mitrovice", kaže se u saopštenju Mogerinijeve.\nAleksandar Vučić dogovor Hašim Tači Brisel Pravosuđe


JEZIVA ISPOVIJEST: Kačavenda je monstrum! | Region\nJEZIVA ISPOVIJEST: Kačavenda je monstrum! | Mondo.Me Prod\nJEZIVA ISPOVIJEST: Kačavenda je monstrum! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n18.11.2015. / 11:51 12:19\nJEZIVA ISPOVIJEST: Kačavenda je monstrum!\nIzvor mondo.rs 18.11.2015. / 11:51 12:19\nNevjerovatne stvari koje su se dešavale u crkvi, surovu realnost kroz koju je prošao uz vladiku Vasilija Kačavendu, ispričao je jedan od njegovih đakona za televizuju "Prva."\n"Episkop Kačavenda silovao je dječake u manastiru. Mene je pokušavao da siluje svaki dan. Bilo je uzaludno da prijavljujem slučaj policiji jer su svakog dana oni gosti episkopa. Silovani dečak Milić Blažanović nije mogao da izdrži i reznio se bombom", rekao je u šokantnoj ispovijesti za TV Prva Bojan Jovanović, otac Serafim.\n"Kačavenda je silovao dječaka, Milića Blažanovića, koga je pozvao u manastir jer nije imao novac da se školuje, obećavši mu nastavak školovanja kasnije", rekao je otac Serafim.\nPrema riječima oca Serafima, u porti manastira Papraća počivaju djelovi tijela djeteta koje se raznijelo bombom zbog, kako je rekao, silovanja vladike Kačavende.\n"Milić se povjerava ocu Stefanu. On i ja smo u tajnosti zakopali tijelo dječaka u porti manastira. Otac Stefan je bio sledeći, on je to znao", rekao je Bojan Jovanović u emisiji.\nPoslednji put kada je vidio dječaka, posvjedočio je u emisiji Jovanović, on mu je zahvaljivao, "kao da je predosjećao da će se nešto dogoditi".\n"Jednog dana vladika je sjedio na fotelji, a ja na kauču. Onda je on skočio na mene i počeo da mi kida dugmiće i cijepa košulju. Počeo da me hvata za nogu, polni organ i grudi", tvrdi otac Sefarim.\nJovanović tvrdi da je govorio Kačevendi da prestane da ga zlostavlja, rekavši da nađe ženu da ga služi, a on mu je odgovorio da su "žene prljave, a da su samo muška djeca za njega, najbolje od 10 - 11 godina".\nOn tvrdi da je vladika odvojio 30.000 maraka, njemu kao vjeroučitelju, i naveo da probere djecu bez roditelja i daje im novac, kao pomoć SPC, a potom ih dovede njemu da "on probere koji su za njega i njegovo društvo".\n"Rekao sam mu da ja to ne mogu da radim, da ne mogu da podvodim djecu", ističe Jovanović.\nUpravo gledate KRAPINA - MAGIČNO MJESTO SKRIVENO IZNAD BUDVE! 0 Video Prije 41 min Želite da provedete dan u divljini, a da ipak imate dodira sa civilizacijom? Mistična uvala i vodopad su idealan...\nUpravo gledate ANKETA: Šta građani misle o tome što je Crna Gora usvojila Rezoluciju o Srebrenici? 0 Video Prije 14 min Na sjednici Skupštine Crne Gore juče je usvojena Rezolucija o Srebrenici. Tim povodom upitali smo građane Podgorice...\nUpravo gledate MUGOŠA: OBJEKTIVNI FAVORIT FRANCUSKA, SUBJEKTIVNI ITALIJA 0 Video Prije 19 min Bivši kapiten Budućnosti, desetka Crvene zvezde, a sada i trener kadeta Budućnosti, Marko Mugoša, govorio je za...\nUpravo gledate MLADOST JE DOSTUPNA SVIMA! JOGA LICA KAO PRIRODNA ALTERNATIVA PROTIV STARENJA 0 Video Prije 52 min Živimo u vremenu estetskih hirurgija i širokog izbora postupaka protiv starenja. Međutim postoji potpuno prirodan...


Mina Vesović: април 2013\nNova prolećna pozivnica\nMladenci su ovoga puta imali jako zanimljivu ideju. Pored njihovih ilustrovanih likova nalaze se sličice od trenutka upoznavanja pa do veridbe, a mi im želimo puno sreće u daljem životu.:)\noznake: bedževi, ljubavna priča, ljubavni život, mladenci, pozivnica, slikanje, upoznavanje, venčanje, wedding card, zanimljive pozivnice za svadbu\nStari deciji crteži su pre svega jako maštoviti i mogu poslužiti kao inspiracija za buduću ilustraciju. Ilustracije će biti odštampane na majici koje će nositi jedna devojčica (čije sam crteže koristila) i njena mama. :)\noznake: deciji crtez na majici, inspiracija, nekad i sad, print, remake, stari deciji crteži uradjeni kao ilustracije\nPozdrav od Vuka! :)\noznake: decija, detinjstvo, ilustracija, kapa, karikatura, vuk, za decu\nDisco wedding card\nNova disco pozivnica za venčanje.\noznake: disco, diskoteka, pozivnice, rodjendani, slavlja, wedding card, zanimljive\nPozivnica za venčanje "Alisa u zemlji čuda"\nMlada kao Alisa i mladoženja kao ludi šeširdžija.\noznake: alisa, čuda, ilustracija, mladenci, organizacija, pozivnica, šeširdžija, svadba, u, venčanje, wonderland, za, zemlji


Nekoliko država, koje čine više od tri četvrtine australijskog kontinenta, zatvorile su svoje granice za posetioce iz oblasti poput Sidneja ili Melburna krajem marta i odbijaju da ih otvore. Ova debata ukazuje na dilemu sa kojom se suočava čitav svet, pošto gradovi, regioni i države izlaze iz pandemije korona virusa različitim tempom.\nPoput situacije u Nemačkoj, SAD ili Indiji, australijske države imaju značajna ovlaštenja i u najvećoj meri su same određivale svoj odgovor na Kovid-19, ponekad ignorišući uputstva iz Kanbere.\nKritičari u Australiji kažu da restrikcije na putovanja nemaju medicinsko opravdanje jer je zaraza u opadanju, mogu biti protivustavne i nanose štetu ekonomiji jer je nemoguće potpuno pokrenuti trgovinu i turizam. Ovo pitanje ima i političku dimenziju u Australiji, pošto zvaničnici pokušavaju da steknu političke poene u odnosu na države kojima upravljaju suparničke stranke.\nPremijer Kvinslenda Anastasija Palaščuk, lider iz bloka levog centra, koja se suočava sa teškom izbornom kampanjom kasnije ove godine, odbila je zahteve Novog Južnog Velsa da ponovo otvori zajedničku granicu.\n-Neće nam lekcije držati australijska država za najlošijim učinkom, izjavila je Palaščukova i insistirala da Novi Južni Vels prvo mora da iskoreni prenošenje virusa u lokalnim zajednicama.\nNovi Južni Vels, koji obuhvata Sidnej, ima više od 3.000 od ukupno 7.000 potvrđenih slučajeva Kovida-19 u Australiji i blizu 100 smrtnih slučajeva. Broj novih infekcija sada je opao na dva dnevno u proseku, zbog čega je premijer ove države Gledis Berejiklijan, koja pripada političkom desnom centru, pozvala na ponovno otvaranje granica.


«Gosti na domaćem terenu»-Lijep osmjeh i moderna frizura | Politika | DW | 11.08.2007\nIdu na bazene, zabavljaju se u doiskotekama, voze atraktivne automobile i sklapaju poznanstva, otputuju i na more... Svako ima svoj način zabave, ali niko na odmoru u domovini ne posjeti zubara i frizera\nJeftin lijep osmijeh\nAmarela i Sanjin Ćatović pet godina su radili u Njemačkoj na stomatološkim klinikama. Danas imaju ordinaciju u Bosni i Hercegovini. Veliki broj usluga pružaju „gostima na domaćem terenu“. „U Njemačkoj tzv. bijela plomba košta od 350 do 370 eura, a ovdje košta 25 maraka(13 eura), keramička navlaka oko 600 Eura a kod nas maksimalno 100 eura. Kvalitet koji se pruža je identičan jer su u regionu prisutni isključivo materijali kao i na zapadu. Nema drugih proizvođača.“\nJeftinije od Indije\n„Odgovorno trvdim da smo najjeftiniji u svijet. Čak i u Indiji, gdje kvazistomatolozi usluge pružaju ispod drveta na improvizovanoj stolici – usluge su skuplje“ – govori Ćatović koji nema racionalnog objašnjenja za ovako niske cijene stomatoloških usluga.\nOvo potvrđuje i Dževdana, koja nakon usluga u ovom „zubarskom mikroraju“ ide put frizeraja.\n„Kod nekog damen frizera ovo bi koštalo 100 eura, a ja sam vrlo zadovoljna uslugom a cijena od 25 eura više je nego prihvatljiva“ – pokazuje modernu frizuru sa žarkocrvenim pramenovima.\nAbida Terzić, frizerka, u predahu kaže da „padaju od posla“ u vrijeme godišnjih odmora kada su najčešće mušterije sugrađani iz evropskih zemalja. Safeta iz Slovenije sa cijelom porodicom je „na šišanju“. Što da ne – „ruke frizera u Jesenicama tri puta su skuplje!“\nNi muškarci nisu izuzetak.\nJasenko sedamnaest godina živi na Bodenskom jezeru, šiša se kod prijateljice a ona mu naplaćuje 18 eura, a „2 eura u Bosni i Hercegovini uz isti kvalitet je – bagatela“.\nI tako, odmorni, sa lijepim osmijehom i modernim frizurama, mogu se nasmijati na granici. Doviđenja – do godine!