Forto nakon što je u školama zaprimljena dojava o eksplozivnim napravama: "Pozivam građane da ne objavljuju neprovjerene informacije"\nVijesti / Edin Forto\nPremijer Kantona Sarajevo Edin Forto održao je pres-konferenciju nakon što je u sarajevskim školama zaprimljena dojava o postavljenim eksplozivnim napravama.\nForto je naglasio da se svaka prijetnja uzima ozbiljno i da će tako biti ubuduće.\n– Želim pozvati građane i medije da ne objavljujete neprovjerene informacije, da se obratite relevantnim izvorima. Jer u trenutku kada se dešava ovakva situacija bitno je da ostanemo staloženi i da svako radi svoj posao.\nSvjesni ste da su se slične dojave dešavale u regiji. Policija će, čim bude imala više informacija, objaviti to. Dakle, sve je uredu, policija radi svoj posao i za nove informacije ćete biti obaviješteni. Između 100 i 110 ustanova se pregledalo – istakao je Forto.\n“Uprava policije MUP KS u saradnji sa više policijskih agencija intenzivno radi prvi korak, a to je pregled svih objekata koje su zaprimili elektronsku poštu sa prijetećim porukama.\nDo sada što je pregledano nije ništa pronađeno.\nOčekujemo da će tako ostati do kraja.\nMi ćemo nastojati da uradimo ovo u najkraćem periodu kako bismo omogućili nastavak odvijanja nastave na području KS”, kazao je komesar Selimović.\n“Ovu vrstu krivičnih djela je poprilično teško rasvijetliti. Nažalost, i neki mediji doprinesu tome da imamo goru situaciju nego kakvu smo imali.\nIma dosta problema tu, a osnovni je što i dan danas možete kupiti na trafici karticu koju upotrijebite i ona završu tamo gdje završi”, posebno je naglasio komesar Selimović.\nPodsjetimo, jutros je u više škola stigao prijeteći mail. Vijeće roditelja Kantona Sarajevo oštro je osudilo napade na škole i bezbjednosno odvijanje nastave u školskim klupama.\nI Srbija je proteklih dana bila meta cyber napada koje je vlast povezivala sa eventualnim sankcijama koje bi Srbija mogla uvesti Rusiji.\nTakođe, NATO je prije nekoliko dana upozorio da bi BiH mogla biti meta hakerskih napada.


Budite drugačiji, budite bolji,\nbudite uvek korak ispred konkurencije!\nSavremeni potrošač tamo gde su najrelevantnije informacije – na internetu. On nije više samo pasivni posmatrač već aktivan učesnik u izgradnji vašeg brenda!\nZato je jako važno da “digitalno lice” vaše kompanije bude savršeno!\nStvaranje brenda tj. brendiranje kompanije, proizvoda, usluge ili ličnosti je osnov svakog uspeha, a mi Vam nudimo usluge kreiranja brenda, vizuelnih i grafičkih standarda i elemenata po kojima će vaš brend biti prepoznatljiv i ostati zapamćen u svesti potrošača.\nPrvi korak ka stvaranju brenda je njegov vizuelni identitet!\nDobar grafički dizajn najbitnija je stavka pri izgradnji vaše kompanije ili prilikom lične promocije. Možete imati najbolji proizvod na svetu , ali ako on nije ispromovisan na pravi način, nećete imati nikada priliku da dokažete to. Logo, pakovanje, vizit karticame, brošure, prospekti, flajeri, leci, plakati, meniji, bilbordi, grafika na društvenim mrežama, sve je to odraz vaše kompanije.\nNaši dizajneri pričaju priču, oblikujući ideju u opipljivo, afirmišu sam život, a samim tim i glavne vrednosti vašeg brenda.\n・ Lepo dizajniran interfejs za veb-stranice\n・ SEO Friendly veb-sajt\n・ Odgovarajući veb-dizajn\n・ Superiorna funkcionalnost\n・ Jednostavnu navigaciju\n・ Jasne pozive za akciju širom sajta\nU odnosu na period kada je web sajt bio luksuz, u današnje vreme web sajt je postao potreba!\nDa bi prezentovanje vaših proizvoda ili usluga bilo adekvatno, potrebno je izraditi visokokvalitetan web sajt koji pruža relevantne, korisne informacije koje će vizuelno biti ispraćene na adekvatana način.\nWeb-sajt predstavlja virtuelni prozor vašeg brenda, jer prvi utisak o vašem poslovanju potencijalni posetioci grade na osnovu vizuelnog identiteta, funkcionalnosti, ali ii lakoće navigacije.\nKažu da slika govori hiljadu reči, zamislite samo koliko bi o vašem biznisu mogla da “kaže” kvalitetna fotografija vašeg proizvoda?\nFotografija reflektuje suštinu vašeg brenda, ona predstavlja osnovni, održiv i isplatljiv deo vaše marketing strategije. Uz pomoć profesionalne fotografije vaši klijenti će jasno moći da uvide prednosti i svrhu vaših proizvoda ili usluga i veća je šansa da će kupiti vaš proizvod ili uzeti uslugu.\nVideo snimak je najsnažniji oblik promocije, jednostavno zato što širokoj publici prenosi poruku u interaktivnom miksu zvuka,slike i pokreta.\nVideo predstavlja najbolje i najčešće korišćeno sredstvo predstavljanja informacija u raznim oblicima od promotivnih, edukativnih, do zabavnih sadržaja.\nProfesionalno izrađen promotivni materijal može znatno poboljšati imidž Vaše kompanije. Takav materijal Vam omogućava da prikažete svoj proizvod ili uslugu u okruženju za koji je i namenjen.\nKako bismo omogućili da sajt funkcioniše i kako bismo prikupljali statistike poseta, koristimo kolačiće. Preporučujemo da prihvatite sve kolačiće kako biste imali najbolje korisničko iskustvoOk


kovrdzava kosa: TIGI bed head foxy curls contour cream\nU jednom od ranijih tekstova pisala sam o TIGI catwalk curlesque amplifier kremi za lokne, pa ukoliko se dvoumite između nje i TIGI bed head foxy curls contour cream, napravite mali osvrt i procitajte i tu recenziju.\nKao i većina TIGI preparata, i ova krema je ,,tempirana'' u simpatičnoj bočici i praktična je za upotrebu. Ima pumpicu koja vam omogućava da dozirate željenu količinu, s tim što svakim stiskom izbacuje po zrnce kreme. U ambalaži je od 200 ml, cena je oko 1300 dinara i može se kupiti u frizerskim salonima koji rade sa TIGI preparatima, online prodavnicama, kao i u većim parfimerijama koje su dobro opremljene i prodaju preparate za profesionalnu upotrebu.\nOno što će vam prvo ,,zapasti za nos'', to je intenzivan sladak miris. Dok vam pišem ovaj tekst, bočica mi je ispred nosa...teško je odoleti, a da se ne zadržite bar minut mirisajući ovu kremu, koja je specifična po aromatičnom, foćno osvežavajućem i šećernom mirisu od kojeg vam kreće voda na usta, jer imate utisak da su u pitanju neke najukusnije dečije bombonice.\nKrema je blago braonkaste (krem) boje i jako je gusta, na izgled lepljiva i ljigava (podseća na onu igračku ljigavca).\nUkoliko dugo ne koristite kremu i ne istiskujete njen sadržaj kroz pumpicu, rizikujete da će vam se cevčica i pumpica okoreti i nećete moći da je koristite (kao što sam ja jednom uradila, pa sam je razmontirala u 12! sitnih delova i jedva sklopila).\nKrema je prilično bogatog sastava (ima i dobrih i loših sastojaka). Sadrži više vrsta silikona i razne mirisne note (parfeme), parabene (nažalost), jojobino ulje, bademovo ulje, voćne sokove, shea puter, ulje suncokreta, cvetne ekstrakte, SPF-zaštitni faktor.\nKakav krajnji efekat na kosu ima Tigi foxy curl?\nIako proizvođač kaže da je potrebna sasvim mala količina za nanošenje, meni to deluje besmisleno, jer da bi neki preparat delovao, moram ga naneti na svaku sekciju kose (osim na teme), a to se jednim zrnom (jedan do dva stiska pumpice) kreme ne može postići.\nJa istisnem 2,3 pumpice, sa malo vode rastrljam između dlanova i nanosim na svaku sekciju kose (podelila sam kosu na više delova). Nanosim je isključivo na mokru kosu (probala sam i u kombinaciji sa pivom i super je).\nOvaj preparat blago oblikuje lokne, dajući im mat završnicu i volumen kosi. Iako krema u sebi sadrži silikone (što se najviše oseća pod prstima), ljigava je i gusta, kada se između dlanova razmaže sa vodom, postaje tečna i tada više izgleda kao neki sok. Na kosi ne ostavlja mastan i gladak trag, već odmah upije, pa mi se uvek čini kao da nisam dovoljno nanela.\nNe ukrućuje kosu, nema efekat gela, što je meni jako bitno, već kovrdžama daje prirodan i nežan izgled (za razliku od Tigi curlesque amplifier, koji daje više onako profi izgled).\nOno što meni lično smeta je što kosa nije zaglađena i sjajna (recimo Tigi curlesque amplifier daje takav završni efekat). Tigi foxy curl je više kao neki voćni sok, kosa ga prosto ,,popije'' i sve mi se čini da ne mogu preterati sa količinom (za razliku od curlesque). Kada je kosa skroz osušena, lokne su fino definisane, meke, kosa ima odličan volumen (verovatno jer nije zaglađena) i natural look, ali deluje na dodir nekako suvo, kao da joj još nešto fali.\nKosu češljam češljem samo kada je perem (a to je u slučaju kovrdžave kose poželjno da bude jednom u 5-7 dana). Svako jutro kad se probudim prstima prolazim kroz kosu i razmrsim pramenove koji su se tokom noći upetljali. To je jako bitno da radite, jer time ćete sprečiti da se vaše lokne ućebaju, deluju neuredno i čupavo. Da bih kosu lepo razmrsila prstima, bitno mi je da krema koju koristim ostavlja moje lokne zaglađene i glatke. Nakon korišćenja Foxy curls kreme, sutradan mi je malo komplikovanije da razmrsim kosu i iz tog razloga malu prednosti bih ipak dala Curlesque amplifier kremi.\nI da opet napomenem, obe TIGI kreme sadrže silikone, te prilikom nanošenja budite obazrivi da vam kreme ne dolaze u kontakt sa temenom, što bi dovelo do nastanka peruti.\nОбјавио Kovrdžava Kosa у 12:46 пре подне\nalif 1:29 пре подне, август 04, 2015\nObradovao me je ovaj tekst. Juce sam bila u dilemi da li da kupim ovu kremu i odustala sam. Tesko kontrolisem frizz. Kupila sam Brelilov Hair bb cream, nije specijalno za kovrdzavu kosu i nisam napravila dobar izbor. Hvala za informaciju!\nAjla 12:25 пре подне, септембар 21, 2015\nZdravo nije vezano za ovaj post... Sinoc sam stavila pivo na kosu, onako kako ste napisali. Susila sam kosu difuzerom pa onda malo fenom. Kosa mi je od sinoc postala tanja i kruta... Sta da radim?\nJelena 12:08 по подне, децембар 21, 2015\nSta je sa keune kremom za decinisanje kovrdza? Jesi li to.nekada koristila? Hvala\nАнониман 11:25 пре подне, јануар 17, 2016\nZdravo :) ima li ova krema Tigi da se kupi u Dm ili CM ;)


"Nebo iznad krajolika" na festivalu filma u Paliću - Klix.ba\nFilm/TV "Nebo iznad krajolika" na festivalu filma u Paliću\n"Nebo iznad krajolika" na festivalu filma u Paliću\n15.7.2006. u 14:00\nFilmom "Vjetar koji njiše ječam" Kena Loacha, inače pobjednikom ovogodišnjeg festivala u Kanu otvara se filmski festival evropskog filma u Paliću.\nOd 15. do 21. jula predstavit će se 60 filmova u šest programskih cjelina.\nFilmovi u konkurenciji za Zlatni, Srebrni i Bronzani toranj su mađarski film “Ukradene slike” Jozefa Packovaskija (Jozsef Packovszky), "Doručak na Plutonu" Nila Džordana (Neal Jordan), "Delikvent" Detleva Baka, "Odgrobadogroba" Jana Cvitkovića iz Slovenije, "Garpastum" Alekseja Germana , "1 na 1" Anete Olesen, “Snažno” Detleva Baka (Buck), "Gluvarenje" Mikaela Glavogera (Michael Glawogger), "Tajna" Kristine Komencini (Christina Commencini), "Persona non grata" Ksistofa Zanusija (Krzysztof Zanussi), "Nebo iznad krajolika" Nenada Đurića iz BiH i "Povratak" Nuredina Lakmarija.\nU glavnom takmičarskom programu, posvećenom filmovima koji postavljaju pitanja o aktuelnim problemima, iznose stavove kroz različite socijalno-istorijske aspekte važne za ljudsku egzistenciju i ukazuju na ljepotu i različitosti unutar kinematografija evropskog kontinenta, bit će premijerno prikazan i srbijanski film "Sutra ujutru" Olega Novkovića, koji je dobio na nedavnom 41. Filmskom festivalu u Karlovim Varima specijalno priznanje žirija za glumačko dostignuće.\nPalićki festival bit će zatvoren premijerom filma "Let United 93" Pola Gringrasa (Paul Greengrass) o drami putnika jednog od samoubilačkih aviona u terorističkom napadu u SAD 11. septembra 2001. godine.\nFilmove u glavnom programu, čiji su selektori Dubravka Lakić i Nikolaj Nikitin, ocjenjivat će žiri u sastavu: Neda Arnerić, Franciska Vajs, Ditrih Brugeman, Srđan Koljević i Benedek Fligauf.\nU okviru Fesetivala publika će moći da pogleda i filmove u programu “Parelele i sudari”, koji predstavlja djela iz regiona koja govore o problemu tolerancije, identiteta, međuetničkih odnosa i drugim problemima savremenog čovjeka. U okviru ovog programa bit će prikazani slovačko-češki film “Grad sunca” Martina Šulika, “Rad oslobađa” Damjana Kozolea iz Slovenije, “Rina” Ruksande Zeneide iz Rumunije, “Dvije djevojke” E. Kutlug Atamana iz Turske, “Nešto kao sreća” Bohdana Slame iz Češke, mađarski “Crna četka” Rolanda Vranika, bugarski “Lejdi Zi” Georgija Djulergova, kao i “Dva igrača sa klupe” Dejana Šorka iz Hrvatske.\nTe filmove ocjenjivat će žiri kritike u sastavu Ronald Bergan, Martin Blejni i Kristijan Mongard, a bit će dodeljena i "SI & SI nagrada za toleranciju".\nPalićki festival predstavit će i novi mađarski i ruski film, kao i program Mladi autori Evrope.\nprije 9h 23m 28\nprije 18h 48m 89\nprije 20h 44m 42\nprije 7h 4m 49\nprije 8h 18m 46


Finalisti fajnal-fora u Evroligi, moguć i kompromis : Nadlanu.com\nFinalisti fajnal-fora u Evroligi, moguć i kompromis\n“Evroliga želi da ispravi izjave gospodina Josipa Bilića, koje su se pojavile u medijima za vikend. Želimo da pojasnimo da se pravilnikom Evrolige odlučuje ko će se plasirati u EL, a ne statutima nacionalnih takmičenja. Takav je slučaj i u ostalim međunarodnim takmičenjima”, navodi se u saopštenju koje je obajvljeno na sajtu Evrolige.\nMeđutim, kako se navodi, postoji mogućnost da se ove sezone napravi kompromis, s obzirom na to da su klubovi u Jadranskoj ligi započeli sezonu sa pravilom da pobednik ligaškog dela ide direktno u Evroligu.\n"Zbog trenutne situacije, Evroliga je u razgovorima sa predsednikom ABA lige kako bismo pronašli rešenje koje će se odnositi samo na ovu sezonu, kako bismo zaštitili sportske interese klubova koji ove sezone nastupaju u Jadranskoj ligi. Kada dodejmo do rešenja, ono će biti objavljeno, a to će se desiti u narednih nekoliko dana”, zaključuje se u saopštenju.\nEvroliga je uz saopštenje objavila pravilnik, gde piše da se plasman u nacionalnom prvenstvu, odnosno, u ovom slučaju glavnom takmičenju, plasman određuje od početka do kraja, uključujući regularnu sezonu i plej-of.\nTo znači, da se definicija šampiona, drugoplasiranog i trećeplasiranog u Jadranskoj ligi određuje utakmicama fajnal-fora. U svakom slučaju, za sada je izvesno da će iz Jadranske lige dva tima direktno u Evroligu, a jedan u kvalifikacije. Na tabeli Jadranske lige trenutno vodi Igokea, ispred Crvene zvezde, Budućnosti, Radničkog i Partizana.


Nakit, satovi i dragocenosti : Rucni sat 2 u 1 08.11.2019 - ID 86068146 - KupujemProdajem\nNakit, satovi i dragocenosti > Ručni satovi | Ostalo > ID oglasa: #86068146 (postavljen: pre 5 dana)\nJako lep, kvalitetan i zanimljiv muski sat, digitalno analogni. Sat je donesen iz inostranstva. Ima mali analogni sat na kazaljkama koji radi bez ikakvih mana i jako lepo izgleda. Sat je nov, samo jednom nosen. Sve se vidi na slikama. Obratite paznju na ostale moje oglase, imam u njima dosta satova, telefona, odece, obuce i jos mnogo raznoraznih zanimljivih stvari, uglavnom sve iz inostranstva, po povoljnim cenama.


Severina (transformacija) - Grad bez ljudi, Brad Pitt, Tarapana - Vloggest\nSeverina (transformacija) - Grad bez ljudi, Brad Pit...\nMarina Mamic Follow\n*NAPOMENA - Ne posjedujem prava na glazbeni sadržaj u videozapisu. Sva prava pripadaju autoru i izvođaču ovog djela: ''Severina - Grad bez ljudi, Brad Pitt, Tarapana'' Rebeat Digital GmbH Koristim ga isključivo u svrhu zabave!*\nOgromno hvala svima na velikoj podršci i divnim komentarima :* Evo napokon i drugog djela transformacije u kojem ''pjevam i plešem'' :D Ako vam se sviđa PRETPLATITE se na moj youtube channel i posjetite moju facebook stranicu:\ni ako vam se sviđaju haljine u videu posjetite facebook stranicu moje sestre:\nHvala vam puno i volim vas puno :*\nKao što sam i obecala evo\nMore from Marina Mamic\nNakovrčati kosu peglom...\nJohnny Depp transforma...\nBEYONCE make up TRANSF...\nKIM KARDASHIAN make up...\nMONICA BELUCCI make up...\nBRITNEY SPEARS make up...\nZOMBIE make up TRANSFO...\nANGELINA JOLIE make up...\nMADONNA make up TRANSF...\nBALI-BEG make up TRANS...\nHURREM (Meryem Uzerli)...\nSUMBUL AGA (Selim Bayr...\nLaying Sewing Patterns...\nReview: ELF Setting Sp...\nBeyoncé - Run The Worl...\nBBC Party Invite~ (bal...\nJennifer Lawrence on t...\nWe Spy: Gigi Hadid Has...\nTackle Real-Girl Probl...\nPersonal MicroDerm; At...\nAishwarya Rai Inspired...\nOOTD: How to Wear Shee...\nUrban Decay Naked Basi...


[poziv za učešće] RAŠKOLOVANO ZNANJEo^o 2010/11, kolektivno samoobrazovanje u umetnosti i kulturi / deadline: 27/5/2010. | TkH generator\n[poziv za učešće] RAŠKOLOVANO ZNANJEo^o 2010/11, kolektivno samoobrazovanje u umetnosti i kulturi / deadline: 27/5/2010.\nRadne grupe, aktivnosti, uslovi učešća\n•\tKulturna politika nezavisnih scena,\n•\tUmetnost i aktivizam (performans, film i Internet) i\n•\tUmetnost i/kao politika (repolitizacija diskursa humanistike).\n•\tOtvorena nedelja – kratki program radionica, predavanja, prezentacija i susreta učesnika prve i druge generacije Raškolovanog znanja. Otvorena nedelja će biti u Skoplju, 08-11. juna 2010. Pored programa sa lokalnim i internacionalnim gostima, učesnici prve generacije će tokom Otvorene nedelje organizovati javne prezentacije svog rada i saradničkih projekata/radova.\n•\tLetnja škola – intenzivan jednonedeljni obrazovni program. Sadržaj programa, kao i listu gostujućih saradnika će kreirati zajedno urednice projekta i učesnici radnih grupa. Formati rada na Letnjoj školi su takođe predmet dogovora. Letnja škola će biti u Crnoj Gori, u avgustu 2010. godine.\n•\tInkubator – šestomesečni istraživački proces radnih grupa. Plan, program i dinamiku rada će osmisliti sami učesnici. U formalnom smislu, Inkubator uključuje: kontinuirani samoobrazovni proces radnih grupa, na sastancima uživo, putem emailing lista, Skypa i video linka, kao i programe gostujućih saradnika. Inkubator traje od septembra 2010. do februara 2011.\n•\tTimeshare kamp – programsko-organizaciona struktura koja nudi smeštaj, produkciju i prostorno-tehničke uslove za zajednički rad grupa u periodu mart-april 2011, u Beogradu i Skoplju. Timeshare kamp dolazi nakon istraživačkog Inkubatora, kao okvir za realizaciju zajedničkih kulturnih inicijativa ili radova. (To može biti instalacija, video rad, okrugli sto, performans, veb sajt, publikacija i sl.)\nOdluka i obrazloženje odluke će biti objavljeni 1. juna 2010. na web siteu www.deschoolingclassroom.tkh-generator.net.


Početak/Društvo/Humanitarna tura za prikupljanje novca za lečenje petogodišnjeg Romana Šarenca iz Niša\nJovana Miladinović27. oktobra 2021.\nZa sve koji žele da čuju nešto novo o istoriji Niša, a ujedno i učine dobro delo, u petak 29. oktobra u 12 sati biće organizovana humanitarna tura istoričara Milana Ranđelovića u spomen – muzeju Ćele kula, za petogodišnjeg Romana Šarenca koji boluje od cerebralne paralize. Jedini uslov da se Nišlije priključe je da pošalju sms sadržine 485 na 3030.\nMilan Ranđelović pored toga što je istoričar ima i licencu turističkog vodiča, a ono što je potrebno je da zainteresovani, osim toga što će čuti nešto novo o ovom lokalitetu pošalju SMS sadržine 485 na 3030 kako bi na taj način pomogli Romanu.\nRanđelović kaže da je na ideju došao u želji da pomogne Romanu, sinu njegovog prijatelja.\n“Ja sam istoričar i moj naučno- istraživački rad je vezan za Niš u Osmanlijskom periodu, te sam došao na ideju na priredim stručno vođenje i našim sugrađanima približim taj istorijski period, a u isto vreme učinim nešto humano” objašnjava Ranđelović i dodaje da cena sms poruke iznosi 200 dinara, a da se na samoj biletarnici muzeja kupuju karta za ulaz koja iznosi 200 dinara za odrasle, a za decu, studente i penzionere preko 65 godina je 150 dinara.\nNapominje da je za samohrane roditelje dovoljno da plate ulaznicu za ulazak u muzej i dodaje da će ukoliko se prijavi veći broj sugrađana obilazak biti podeljen u više grupa.\nUsled hipoksije i oštećenja mozga, Roman nema akt sisanja i gutanja, već mu u petom mesecu života postavljaju PEG – sondu preko koje se hrani, nakon čega ga puštaju kući i od tog trenutka kreće borba roditelja za njegov život. S obzirom na to da dete ne guta, roditelji su bili primorani da nabave medicinski aspirator, bez koga bi mu život bio ugrožen. Zbog česte aspiracije usta i nosa, kao i zbog specifične ishrane i refluksa, neophodni su mu nega i nadzor 24 časa dnevno, što podrazumeva i angažovanje ličnog asistenta.\nRomanu su za nastavak lečenja sredstva potrebna za neurorobotiku, tretmane hranjenja i gutanja, intenzivnu fizikalnu rehabilitacija, rad sa psihologom, defektologom i logopedom, hidro i hipoterapije, tretmane u hiperbaričnoj komori, laseroakupunktura, muzikoterapija, elektrostimulacije, personalni asistent, zatim dodatna dijagnostika i pregledi, zamena gastrostome i fregabuton PEG-a, pasaža jednjaka, kao i potrošni materijal u koji spadaju kateteri za aspiriranje, špricevi za hranjenje, gaze, lekovi i posebni suplementi za ishranu, brojna ortopedska pomagala, inhalator, prenosivi aspirator i održavanje istog kao i za troškove puta i smeštaja za lečenje u inostranstvu, piše na sajtu fondacije Budi Human.\nBUDI HUMAN Ćele Kula humanitarna akcija pesacka tur\nAngelini iz Niša hitno potrebna pomoć za operaciju u inostranstvu


Chip Tuning Lancia Zeta (220) 2.0 JTD 109ks\nChip Tuning Lancia Zeta (220) 2.0 JTD 109ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, Chip Tuning za Lancia Zeta (220) 2.0 JTD godina proizvodnje 1995-2002 sa 109ks i pogonom na dizel.\nChip Tuning Lancia Zeta (220) 2.0 JTD 109ks Cena\nChip Tuning Lancia Zeta (220) 2.0 JTD 109ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, Chip Tuning po povoljnoj ceni za Lancia Zeta (220) 2.0 JTD godina proizvodnje 1995-2002 sa 109ks i pogonom na dizel.\nChip Tuning Lancia Zeta (220) 2.0 JTD 109ks Delovi


Objavljeno sreda, 12 novembar 2014 21:23\nKomentar na tekst iz Peščanika - Zašto kažeš “dva totalitarizma”, a misliš samo na jedan?\nKo o čemu, liberali o zlu - gori su od fratara što se bave egzorcizmom...\nGovoriti o fašizmu kao o „neuporedivom zlu“ znači mistifikovati ga i ograditi ga od bilo kakve analize - to upravo znači zaštititi kapitalizam od dovođenja u vezu sa fašizmom, a potom upravo i graditi kulturu slepila na fašističku pretnju. Kada je fašizam tako elegantno odbačen, kao mistično čudovište ispod istorijskog kreveta, onda nikakvo čudo nije da on biva tretiran kao bapska priča za plašenje male dece. Jer ako je fašizam „najveće i neuporedivo zlo“ i ako tu sva diskusija staje, onda naravno da nije realno očekivati da se takvo mistično biće iz dubina Hada javlja u realnom životu, kao posledica realnih društvenih odnosa - ništa više nego što je realno očekivati da na vlast dođe Babaroga u koaliciji sa Voldemortom. Obavijanje nacifašizma sa polovine XX veka mističnim mrakom je dovelo do toga da svaki današnji fašizam zaista deluje svetlije, posebno onda kada odgovara interesima krupnog kapitala. Fašizam je jedno od glavnih oružja buržoazije i ona će se njime služiti kad god procenjuje da će tako uspeti da slomi organizovanu radničku klasu i potre tekovine radničkih borbi.\nUvod u jednu takvu buržoasku ofanzivu je bilo upravo rušenje Berlinskog zida u vrtlogu nacionalističkog ludila za „ujedinjenjem nemačke nacije“, gde su od početka nacija i nacionalni interes bili pretpostavljeni klasi i realnim, materijalnim, klasnim interesima. Naravno da će takva nacionalistička histerija na foru „ne delite se, braćo Nemci/Srbi/...“, u kombinaciji sa paničarskim i dogmatskim odnosom liberalnih civilnodruštvenih narikača prema nacifašizmu, dovesti do toga da jedan deo ljudi iz revolta, kompleksa, i čega sve ne dovodi u pitanje zvaničnu priču o „najvećem i neuporedivom zlu“ – posebno onda kada im upravo institucije građanske demokratije što javno, što tajno za to daju povoda onda kada im je potrebna vojska za borbu protiv komunizma.\n„Zar je Berlinski zid pao zato da bi Kristalna noć izgledala manje mračno?“\nUpravo obrnuto - Kristalna noć je izgledala manje mračna da bi pao Berlinski zid. To je ono što liberali ne kapiraju uporno, kao ni činjenicu da se fašizam ne ogoljava samo u rasističkom nasilju, već u industriji smrti, odnosno u svojevrsnoj hipereksploataciji kao odgovoru na krizu hiperprodukcije. Zato fašizam nije „najveće i neuporedivo zlo“, već je samo jedan oblik reakcije vladajuće klase na revolucionarna gibanja - surov i efikasan u surovosti ni manje, ni više, nego onoliko koliko to dopušta razvoj proizvodnih snaga i ni pre, ni posle, nego što to nalaže odnos snaga između revolucionarne i reakcionarne klase.


Čačanski polumaraton 2020. – RunTrace\nČačanski polumaraton 2020.\nČačak, 27.09.2020, 10:00 - 13:00\n« Kostolački polumaraton 2020.\nTrem vertikala 2020. »\nOrganizovanjem sportskih manifestacija u našem gradu stvorili smo prepoznatljiv imidž, koji podrazumeva brigu o potrebama svih građana, pa i osoba ometenih u razvoju, za koje smo takođe organizovali trku na 200m pod sloganom “Svi smo pobednici”.\n• Sportski centar “Mladost”\nTrke na 5km, 10km i polumaraton startuju ispred restorana “Proleće” u centru grada, a trke atletskih škola i osoba sa smetnjama u razvoju startuju ispred kafića “Srce” i kafića “Monca”.\nSTART – Restoran “Proleće” – Ulica župana Stracimira (pored zgrade Gradske uprave i Ekonomske škole) – Pošta – Ulica Svetog Save – tabla hotel Morave, pa do kružnog toka kod hotel “Morave” – Bulevar Vuka Karadžića (do tržnog centra STOP SHOP, DIS-a ) – okretnica kod picerije “Bulevar”, gde se nalazi prva okrepna stanica, natrag bulevarom Vuka Karadžića duž Nemanjine ulice – skretanje u Birčaninovu ulicu – Ulica dr Dragiše Mišovića ka Ulici cara Lazara, Ulica devet Jugovića – Ulica dr Jaroslava Kuželja – restoran “Proleće” – CILJ\n• Primalac: Atletski klub “ČAAK”\nAtletski klub ”ČAAK”\nTel: 065 506 506 4 Srđan; 063 652 232 Dragan; 063 781 284 8 Sneža


Mladi "Skauti" nastavili pobjednički niz Mladi "Skauti" nastavili pobjednički niz\nMladi "Skauti" nastavili pobjednički niz\n1. Liga FBiH – skupina Jug, sezona 2019/2020. - 7. kolo.\nRK Izviđač Central osiguranje II – RK Donji Vakuf 41:33 (20:12)\nSuci: Ahmet i Aldin Šabović (Mostar)\nNadzornik: Slaven Spužević (Mostar)\nRK Izviđač CO II: Herceg, Grgić, S. Pavlović 2, Marinović 1, Kos 7/1, Medić 3, F. Pavlović 5, I. Pavlović 3, Bebek 2, Jelčić 4, Odak 7, Ćeško 1, Sabljić, Šumelj, Bubalo 4/1, Ereš 2.\nRK Donji Vakuf: Duvnjak 4, Verem, Alkić 1, Čaluk, Došić 4, Škiljan 3, Huber 4, Mešan, Kovač 1, Kero 2, Mustafica, Rujanec 1 , Huskić 13/3.\nTrener: Ademir Fazlagić.\nIsključenja: Izviđač 6 minuta, Donji Vakuf 16 minuta.\nSedmerci: Izviđač 2/2, Donji Vakuf 5/3.\nMladi rukometaši Izviđač Central osiguranje, koji se pod imenom Izviđač Central osiguranje II natječu u 1. Ligi Federacije BiH,sinoćnjom pobjedom nastavili su pobjednički niz. Sinoć je „nastradala“ momčad Donjeg Vakufa, slavili su mladi „Skauti“ rezultatom 41:33, na poluvremenu je bilo 20:12.\nOd početka utakmice Izviđač je poveo tako da su gosti imali samo početnih 0:0. Već u 25.minuti Miloš Kos, Ivano Pavlović i društvo imali su osam pogodaka prednosti (17:9), što su zadržali i do odmora.\nPočetkom drugog dijela Izviđač je imao i dvoznamenkastu prednost (23:13), nakon čega su gosti imali nešto bolji period igre i u jednom trenutku stigli na pet golova zaostatka (28:23), ali dalje nisu mogli.\n„Skauti“ su ponovno uspostavili svoju igru i uspješno utakmicu priveli kraju.\nNajuspješniji kod Izviđača bili su Miloš Kos i Filip Odak s po sedam pogodaka, Fran Pavlović je postigao pet, dok su po četiri puta bili uspješni Luka Bubalo i Marko Jelčić.\nKod gostiju daleko najuspješniji je bio Suad Huskić s trinaest pogodaka.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: "Makedonija u NATO samo s novim imenom" / print=true\nSTOLTENBERG JASAN 06. 09. 2018. 17:50 >> 17:31 13\n"Makedonija u NATO samo s novim imenom"\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg izjavio je danas u Skoplju da Makedonija ne može postati član te alijanse ako ne sprovede Dogovor sa Grčkom i ne promijeni ime.\nMakedoniji 30. septembra predstoji referendum o dogovoru s Grčkom i promijeni imena u Sjeverna Makedonija koji bi, u slučaju da bude uspješan, trebalo da bude potvrđen ustavnim promjenama do kraja ove godine, što je osnovni uslov za makedonsku integraciju u EU i NATO.


U Aradu ostalo samo 800 Srba | Novosti.RS\n18. 10. 2013. u 07:34\nU Aradu u zapadnoj Rumuniji nekada bilo većinsko srpsko stanovništvo. Srpska crkva iz 1702. najstarije zdanje. Deca uče srpski u KUD „Kolo“\nU ARADU, gradu na obali Moriša u zapadnoj Rumuniji, Srbi su u prvoj polovini 18. veka bili većinsko stanovništvo. Danas spadaju u kategoriju „ostale nacionalnosti“. Među više od sto sedamdeset hiljada žitelja (Rumuna, Mađara, Roma i Nemaca) ovde živi oko 800 Srba...\nNaših je malo, ali su naši tragovi svuda. U porti najstarijeg sačuvanog gradskog zdanja, srpskoj crkvi Svetih apostola Petra i Pavla iz 1702. godine, tek desetak, mahom starijih, okupi se na nedeljnoj službi. Čuvaju tako i sećanje na svog najslavnijeg pretka, Savu Tekeliju (1761-1842) koji počiva pod svodovima naše svetinje. Veliki dobrotvor i zadužbinar, doktor pravnih nauka, Tekelija je za stipendiranje srpskih studenata u Pešti osnovao zadužbinu „Tekelijanum“. Svu imovinu zaveštao je Matici srpskoj, čiji je bio doživotni predsednik.\nU porti iste crkve sahranjena je i Eustahija Arsić, prva spisateljica novije srpske književnosti, prva žena član Matice srpske, mecena i dobrotvor. U zidu, kako Srbi kažu Tekelijine crkve, ugrađena je i nadgrobna ploča Save Arsića, nekadašnjeg gradonačelnika Arada.\nDug je i impresivan niz naših imena i ostvarenih dela, a danas u ovom istom gradu, srpska deca nemaju ni školu na maternjem jeziku:\nPLEMIĆI TEKELIJE JUNAK bitke kod Sente, kapetan Jovan Popović (1667-1722) rodonačelnik je aradske plemićke porodice Tekelija. Za ratne zasluge unapređen je u čin oberkapetana i car Josif I dao mu je titulu plemstva, sa prediktom Tekelija. Bio je komandant srpskih graničara Pomoriške krajine. Sagradio je crkvu Svetih apostola Petra i Pavla u Aradu.\n- To nije posledica nerazumevanja ili odsustva podrške rumunske države, koja nam više pomaže i češće nas se seća od matice. Ovo je posledica našeg nestajanja. Jednostavno, nemamo dece ni za jedno odeljenje - kaže Dragan Voštinar, potpredsednik Zajednice Srba u Rumuniji. - Po poslednjem popisu ima osamnaest hiljada i šesto Srba, što je četiri hiljade manje u odnosu na prethodni iz 2002. godine. U Aradskoj županiji postoji jedna škola za osnovce (do četvrtog razreda) sa šest đaka. U samom gradu nema škole, pa decu različitog uzrasta učimo maternjem jeziku pri kulturno-umetničkom društvu „Kolo“.\nNaš sagovornik ističe da se to prvenstveno odnosi na decu iz mešovitih brakova, što je više od polovine ukupnog broja mališana koji, iako su rođeni u Rumuniji, žele da nauče srpski jezik. Za njih se jednom nedeljno organizuje učenje ćirilice, čitanja i pisanja...\n- Gasi se naša mala zajednica. Ovde smo prošle godine imali šesnaest sahrana i dva krštenja - kaže sa tugom Voštinar.\nSrbi s natalitetom u Aradu možda i gube bitku, ali se ne mire sa zaboravom. Neumorno nastoje da uz pomoć obeju država dostojno obeleže logor u kome je po zvaničnim podacima stradalo više od četiri hiljade Srba, civila i ratnih zarobljenika, tokom Prvog svetskog rata.\n- Verujemo da ih je mnogo više tu ostavilo kosti, od beba u povoju do staraca. U Aradskoj tvrđavi nalazio se jedan od najzloglasnijih logora na tlu Austrugarske za Srbe iz Bosne i Hercegovine, Srema, Banata i Bačke. Na inicijativu naše zajednicu u Aradu, postignut je dogovor između Srbije i Rumunije da se na ovom stratištu podigne mala kapela: kao spomen, nažalost, pomalo zaboravljenim žrtvama...\nLEKAR i književnik Jovan Stejić, Tekelijin savremenik, bio je potpredsednik Društva srpske slovesnosti, tvorac srpske medicinske terminologije i organizator građanske zdravstvene službe u Srbiji. Pravnik i gradski senator Gavra Janković nastavio je borbu za očuvanje crkveno-slovenskog jezika, a novosadskom Srpskom narodnom pozorištu ostavio u kuću u Aradu i pet jutara vinograda u obližnjem Đoroku.\nNešto mlađi, Milan Tabaković, arhitekta, sagradio je za četrdesetak crkvava, škola, bolnica, poslovnih i stambenih zgrada, pozorišta... na prostorima današnje Mađarske, Ukrajine, Rumunije, Slovačke i Srbije! Ipak, najviše je stvarao u rodnom Aradu: sagradio je monumentalno zdanje u srcu ovog grada, Katoličku crkvu, kao i Čanadsku palatu...\nEmilian, Istoricar Keltskih Srba\nTreba biti veoma obazriv kada se radi o "srbima" u drugim drzavama. Dobro je poznato da su sa novim osvajcima- Turcima, bugarski osvajaci bezali na sve strane. Bugare su u to doba Romani nazivali "srbi" , ali je znacenje bilo: divljaci ili divlji narod. Prema tome veliki broj tih divljaka je pobeglo u Rumuniji, Madjarskoj, Crnoj Gori, i Albaniji. Svi su oni govorili samo jedan jezik - ruski jezik koji su sa sobom preneli jos u 6 veku. Taj jezik mi danas nazivamo srpski jezik sa izvesnim promena.\n@Emilian, Istoricar Keltskih Srba - Historičaru,da nemaš možda još jedan nick,koji koristiš pri komentarisanju?Ja mislim da imaš.A odaju Te slabo ili loše poznavanje gramatike i poznavanje odredjenih srpskih reči.Zatim koristiš tastaturu(istu) kao sa drugim nickom.I ponavljaš se brate mili,vrtiš iste ne buloze.Pališ raju ili si u mirovini sa viškom slobodnog vremena?I na kraju obično ne odgovaraš na primedbe baš kao sa drugim nickom.\nOmar tuzlanski, historicar bosanskih emirata\n@Emilian, Istoricar Keltskih Srba - Zahvaljujem se web redakciji sto svaki put napisete neki clanak o nasoj lepoj istoriji pustite i komentare ovog iskomleksiranog i isfrustriranog tinejdzera iz Tuzle gde on kompletnom nasem narodu objasni u par recinica kako "nismo postojali do 20. veka", "kako mi procamo ruski", "kako nam ime znaci divlji narod", "kako svi nasi manastiri zajedno sa Nemanjicima su bugarski", "kako nas treba svesti u beogradski pasaluk ili nas proterati u Rusiju" itd, itd... A mene? Samo cenzurisite, super ste!


11. BEOWINE – SAJAM VINA - međunarodnog sajam ljubitelja vina !!!\n11. BEOWINE – SAJAM VINA\nBeogradski sajam vina i sajam turizma\nZajedno sa 42. Međunarodnim sajmom turizma, 16. Međunarodnim sajmom hotelsko ugostiteljske opreme HORECA – OPREMA na Beogradskom sajmu organizuje se jubilarni 11. Međunarodni sajam vina BeoWine koji će i ove godine privući brojne posetioce u apartmane u Beogradu i naš smeštaj na dan ili dva.\nTo ne čudi s obzirom da je ova manifestacija ne samo najveći sajam vina u Srbiji i jedan od najznačajnijih u regionu, već predstavlja i manifestaciju koja prezentuje jednu od najekspanzivnijih proizvodnih grana u Srbiji – proizvodnja i distribucija vina.Na Beogradskom sajmu, sve u vezi vinarstva i vina predstavlja se od 2010. godine na Sajmu BeoWine, a toliko dugo i ljubitelji ovog nektara života kako se često naziva dolaze u Belano stanove i apartmane u Beogradu.\nBeowine – tradicija duga više od deceniju\nOd 2010. godine, u Beogradu se održava BeoWine – Sajam vina. Domaći i strani izlagači se okupljaju kako bi slavili ovaj civilizacijski nektar, dionezijski odnosno bahovski duh, lekovitost i tehnička dostignuća, ali i pružili publici sve ono najlepše što od plodova grožđa, a neretko i još ponečeg, može da se dobije.\nEvropska Unija je najveći proizvođač vina na svetu, kao i vodeći izvoznik vina i vinskih proizvoda na svetu, a vinski sektor doprinosi oko 15 milijardi eura godišnje za ekonomije zemalja EU. Ovo svakako ne iznenađuje, tradicionalno i istorijski, po temperamentu ali i zbog opšteg evropskog identiteta i multikulturalnosti koja se oslikava upravo u hrani, a samim tim i pićima, posebno vinu.\nPored obavezne rakije, prvo što gosti Beograda žele da iskuse u toplini svojih apartmana u centru grada ili smeštaja oko Skadarlije ili pak odlazeći u neki od restorana jeste kombinacija lokalnih ukusa i reprezentativnih vina.\n„Mogu nas lišiti mnogih stvari, mogu nam oduzeti sve, ali nikako ne mogu sećanja na ono što smo videli, okusili, doživeli. Atmosferu, mirise, ukuse. Vino. Opet vam kažem: pijte vina! A onda ćete biti raspoloženi za ljubljenje, za branje cveća, za prijateljstva, za dobar dubok san, za smeh, i ujutro ćete umesto novina, čitati pesnike“.\nOsoba za kontakt: Zdenka Kostić, saradnik na projektu\nZa izlagače na Beogradskom sajmu vina – Beowine\nPravna lica koja izlažu sopstvene proizvode i za to zakupljujuodređeni izložbeni prostor i pravo na registraciju u registru izlagača, kao i pravona korišćenje svih ostalih usluga koje se nalaze u ponudi Beogradskog sajma.\nIzlagači svoj naziv ističu na frizu štanda.\nUkoliko se na štandu koji je iznajmio izlagač izlažu i eksponatidrugih firmi i prisustvuje osoblje tih drugih firmi, one su u obavezi da buduprijavljene kao suizlagači.\nSuizlagači se prijavljuju na posebnim prijavama zaučestvovanje i obaveznu registraciju u registru izlagača i plaćaju pripadajućuupisninu.\nSuizlagači svoj naziv ističu ravnopravno sa izlagačima na frizu štanda.Ukoliko izlagač prijavljuje suizlagača za učešće i registraciju u registru izlagača,on je u obavezi da uz prijavu priloži i ovlašćenje suizlagača.\nIzlagač ima pravo da istakne nazive firmi suizlagača na gore navedene načine nasvom štandu, samo ako ih je prijavio Beogradskom sajmu.Ako izlagač ne prijavi suizlagače ili pruži nekompletne podatke u svojojprijavi, Sajam ima pravo da naplati naknadno od izlagača troškovesuizlagačkih upisnina i upisnina za indirektne izlagače.\nKotizacija iznosi 23.000 rsd.\nTel: 011/2655-191, 2655-190\nTel: 011/2655-241, 2655-240\nHala 3 i 3A\nTel: 011/2655-341, 2655-340\nTel: 011/2655-848, 2655-014\nHala 5 i 9\nTel: 011/2655-261, 2655-260\nHala 7 i 8\nAko tražite smeštaj u Beogradu, planirate da posetite Sajam vina, a uz to želite preporuku za to gde da pronađete idealan lokal, prevoz, transfer sa aerodroma, spa u Beogradu ili najbolje restorane i opustite se, tu smo za vas. Pogledajte naše predloge na Belano Blogu.


Fotografja ne prikazuje pakovanje vakcine Astra Zeneka iz 2018. godine | Provera činjenica\nFotografja ne prikazuje pakovanje vakcine Astra Zeneka iz 2018. godine\nElias HUUHTANEN, AFP Finska Objavljeno: utorak 24 avgust 2021 u 17:02\nFotografija pakovanja Astra Zenekine vakcine protiv Covid-a-19, koje je navodno datirano iz 2018. godine, podeljeno je na Fejsbuku na hiljade puta za samo nekoliko dana uz tvrdnju da je vakcina napravljena pre nego što je pandemija proglašena 2020. Tvrdnja je, međutim, netačna. Slika je fotomontaža. Osim toga, Astra Zeneka je negirala za AFP da je pakovanje vakcine za Covid-19 imala 2018.\nObmanjujuće objave sa netačnom tvrdnjom podeljene su više od 20.000 puta od 21. avgusta 2021.\nU nekim od objava, kao što je ova i ova, podeljen je skrinšot Tvita koji uključuje fotografiju pakovanja Astra Zenekine vakcine za Covid-19 na kojoj je očigledan datum 2018. "Vakcina za covid napravljena 2018.g a virus se pojavio 2019g! Koga vi maltretirate i lažete dve godine ???!!!" navodi se u tekstu. Deleći ovaj skrinšot, jedan Fejsbuk korisnik je napisao: "Dragi prijatelji. Kako je moguće da se vakcina protivu Covida 19 proizvela 15-07-2018 a virus se pojavio krajem 2019??????"\nSlične tvrdnje kružile su društvenim mrežama i na drugim jezicima, uključujući engleski, nemački, rumunski i finski. AFP Finska je razobličio sliku ovde.\nSkrinšot Fejsbuk objave sa fotomontažom pakovanja Astra Zeneka vakcine, napravljen 24. avgusta 2021.\nFotografija podeljena u Fejsbuk objavama navodno pokazuje pakovanje za vakcinu za Covid-19 Astra Zeneke, farmaceutske i biotehnološke kompanije i proizvođača jedne od vakcina za Covid-19 trenutno odobrenih u Evropskoj uniji i Srbiji. U gornjem levom uglu obmanjujuće fotografije, zaokruženo crvenim, nalazi se serija brojeva koji podsećaju na datum: 2018.07.15. Ovo bi moglo da znači da je pakovanje napravljeno dve godine pre nego što je Svetska zdravstvena organizacija (SZO) proglasila izbijanje Covid-a-19 globalnom zdravstvenom opasnošću u januaru 2020.\nDatum je naknadno dodat\nAFP je upotrebio obrnutu pretragu slika da nađe poreklo fotografije. Na osnovu te pretrage, ispostavilo se da je fotografija izmontirana.\nObrnuta pretraga slika pokazala je da je ista fotografija pakovanja Astra Zenekine vakcine za Covid-19 kružila društvenim mrežama već u novembru 2020. Na ranijim slikama, iako su inače identične fotografiji u Fejsbuk objavama, nedostaje datum u levom gornjem uglu.\nJedna druga obmanjujuća Fejsbuk objava, objavljena 12. novembra 2020, pokazuje tri različite fotografije koje čini se prikazuju isto pakovanje za vakcinu za Covid-19 kao i objave iz avgusta.\nSkrinšot obmanjujuće Fejsbuk objave iz novembra 2020, napravljen 12. avgusta 2021.\nU njoj se takođe dovodi u pitanje vreme kada je pakovanje proizvedeno. Ovu tvrdnju proveravali su drugi nezavisni novinari za proveru činjenica. Rojters je u novembru 2020. izvestio da Fejsbuk objava netačno sugeriše da je posao početka pravljenja pakovanja za vakcinu protiv Covid-a-19 dokaz da je pandemija planirana.\nOriginalna fotografija pakovanja vakcine podeljena je i u tvitu "Mreže građanskih novinara" (Citizen Journalist’s Network) od 15. novembra 2020, u kome je pisalo da je to "uzorak pakovanja koje čeka da proizvodnja vakcine uđe u puni pogon."\nFotografije pakovanja vakcine iz novembra 2020. i avgusta 2021. su gotovo identične. Slika čini se prikazuje isto pakovanje, sa potpuno istim oznakama. Jedina razlika između dve fotografije je što je ova iz avgusta 2021. zumirana i ima seriju brojeva u gornjem levom uglu. Zapravo, izgleda da su brojevi dodati naknadno, pošto se font i rezolucija, čini se, razlikuju od ostatka fotografije.\nSkrinšot fotografije pakovanja vakcine bez datuma iz novembra 2020. (levo) i zumirana sa dodatim datumom u netačnim Fejsbuk objavama, napravljen 24. avgusta 2021.\nOsim toga, datum proizvodnje ne nalazi se na pakovanju Astra Zenekine vakcine za Covid-19: u dokumentu teksta za spoljašnje i unutrašnje pakovanje za Astra Zenekinu vakcinu ne zahteva se datum proizvodnje. Umesto toga, uključeni su serijski brojevi i rok trajanja. Fotografija ispod pokazuje ispravno obeležen rok trajanja sa skraćenicom EXP jasno vidljivom pre datuma.\nKutija vakcine Astra Zeneka slikana u farmaceutskoj velikoprodajnoj kompaniji Hungarofarma u Budimpešti, 6. februara 2021. Sliku je zumirao servis AFP-a za proveru činjenica da bolje pokaže rok upotrebe. ( POOL / MTI / AFP / Zoltan Mate)\nAstra Zeneka negira navode\nAFP je kontaktirao Astra Zeneku da proveri tvrdnju. Kompanija je negirala navode da je pakovanje za vakcinu za Covid-19 bilo dostupno već 2018. godine.\n"Mogu da potvrdim da Astra Zeneka nije imala pakovanje za vakcinu za Covid-19 već 2018." godine, rekao je AFP-u 26. jula 2021. godine Kim Blumli (Kim Blomley), direktor za odnose sa medijima u Astra Zeneki.\nKompanija je ukazala na činjenicu da je Regulatorna agencija za lekove i zdravstvo (MHRA) Ujedinjenog Kraljevstva njenu vakcinu za Covid-19 odobrila za hitnu upotrebu tek 30. decembra 2020.\nŠtaviše, Univerzitet Oksford i Astra Zeneka su 30. aprila 2020. istovremeno objavili sporazum o razvoju vakcine protiv Covid-a-19 i mogućoj distribuciji na veliko, tako da je proizvodnja njihove brendirane verzije mogla legalno da počne samo posle tog datuma, kao što je portparold Grupe Oksford vakcina objasnio AFP-u ovde.\nSlučajeve SARS-CoV-2 SZO je prvo prijavila 4. januara 2020, a pandemiju je proglasila 11. marta iste godine.\nAFP je ranije proverio tvrdnje da su vakcine Astra Zeneke za Covid-19 razvijene pre pandemije. Tvrdnja je u skladu sa rasprostranjenom teorijom zavere da je pandemija korona virusa planirana. AFP je proverio slične tvrdnje na srpskom ovde i ovde i na engleskom ovde.\nAFP Činjenice je takođe razobličio tvrdnju da vakcine Astra Zeneke sadrže tkiva ćelija abortiranih fetusa i da je Srbija zaustavila davanje Astra Zenekine vakcine iz bezbednosnih razloga.


STROGA KONTROLA POŠTOVANJA MERA U Mađarskoj vojnici od danas pomažu policiji na javnim mestima | Novosti.RS\nDržavni sekretar Silard Nemet rekao je na konferenciji za novinare da će vojnici pomagati u kontroli poštovanja pravila koja su na snazi tokom vanrednog stanja, uključujući i policijski čas, prenosi mađarska agencija MTI.\nNemet je rekao da će vojska staviti na raspolaganje sve svoje kapacitete i sredstva za pomoć mađarskom narodu i za održavanje bezbednosti i mira u zemlji.\nZA NEDELJU DANA UTROSTRUČEN BROJ Nagli skok zaraženih virusom korona u Subotici\n16. 11. 2020. u 14:30\nMađarska korona virus korona korona u Mađarskoj


Objavljena publikacija „Lokalizacija evropskih integracija: Indikatori predškolskog vaspitanja i obrazovanja na lokalnom nivou” - Centar za socijalnu politiku\nVesti - Objavljena publikacija „Lokalizacija evropskih integracija: Indikatori predškolskog vaspitanja i obrazovanja na lokalnom nivou”\nCentar za socijalnu politiku predstavlja publikaciju „Lokalizacija evropskih integracija: Indikatori predškolskog vaspitanja i obrazovanja na lokalnom nivou”, kojom se omogućava lakše praćenje razvoja predškolskog obrazovanja u Republici Srbiji. Publikacija je pripremljena u saradnji sa preko 50 institucija, organizacija civilnog društva i drugih relevantnih partnera koji se bave pitanjima predškolskog vaspitanja i obrazovanja, kako na nacionalnom tako i na lokalnom nivou.\nIndikatori predškolskog vaspitanja i obrazovanja na lokalnom nivou pripremljeni su u saradnji Centra za socijalnu politiku sa Ženskim centrom iz Užica i Edukacionim centrom iz Leskovca. Podršku sprovođenju i ove inicijative pružila je Fondacija za otvoreno društvo iz Beograda. Projekat se zasniva na uspešno realizovanoj inicijativi CSP-a i partnerskih organizacija kojim je uspostavljen Model za lokalizaciju procesa evropskih integracija i započeto sistemsko praćenje pokazatelja socijalne zaštite na lokalnom nivou.\nLokalizacija evropskih integracija: Indikatori predškolskog vaspitanja i obrazovanja na lokalnom nivou (.pdf)


Krv u stolici i urinu - da li imate razloga za brigu, koji su uzroci?\nПочетна / Ostalo / Krv u stolici i urinu – da li imate razloga za brigu, koji su uzroci?\nОбјављено дана 13. фебруара 2020. 1. августа 2020. од Tamara Nikoličić\nKRV U STOLICI I URINU\nPostoji mnogo razloga zbog kojih se može pojaviti krv u stolici i urinu: bolest, trauma, infekcija, tumori i anatomske nepravilnosti.\nU normalnim okolnostima, u oba ova sistema (urinarni i digestivni) ne bi trebalo da bude krvi, pa čak i prisustvo male količine krvi može ukazivati na nenormalne procese koji se dešavaju.\nUkoliko primetite bilo krv u stolici ili krv u urinu – obavezno se javite lekaru. Ali nemojte odmah da paničite i pomišljate na najgore, jer uzroci za ovu pojavu mogu biti razni, od kojih su mnogi bezazleni i mogu se lečiti.\nHematurija ili krv u urinu može biti izazvana iritacijom usled infekcije mokraćnih puteva. Uz infekciju dolazi do upale i oticanja tkiva, poput uretre, sluznice mokraćne bešike, uretera (cevi koje povezuju bešiku sa bubrezima) i bubrežnih struktura. Ova jaka upala i oteklina mogu uzrokovati da se krvni sudovi napune krvlju, a zidovi krvnih sudova postanu tanki i lomljivi, da se razgrade i omoguće krvarenje. Iritacija produbljuje ostale simptome i ubrzo postaje začarani ciklus.\nTrauma ili povreda mogu takođe izazvati hematuriju ili krv u urinu. Saobraćajne nesreće i sportske povrede koje uzrokuju direktne udarce u abdomen i donji deo leđa mogu povrediti bešiku ili bubrege. U nekim slučajevima, trauma može dovesti do privremenog prisustva krvi usled modrica bubrega ili sluznice bešike nakon navedenih trauma. Stalno krvarenje koje se ne zaustavlja može biti znak nečeg ozbiljnijeg, kao što je laceracija bubrega, jaka bubrežna kontuzija ili probijena bešika.\nHemoroidi su male vene koje se nalaze nisko u rektumu, upravo unutar analnog sfinktera. Iz bilo kog razloga, ove vene mogu postati otečene, natopljene krvlju i veoma krhke na pritisak i trenje. U prisustvu hemoroida, pokreti creva koji zahtevaju naprezanje vrše pritisak na ove vene, prouzrokujući da se one oštete i krvare. Krvarenje može biti isprekidano i obično se zaustavlja pritiskom na njih sa zida rektuma – to jest do sledećeg pražnjenja creva.\nUkoliko primetite svežu krv u stolici, to je najčešće posledica krvarenja hemoroida. Ali svakako, obratite se lekaru radi tačne dijagnoze.\nČir na želucu može prouzrokovati ozbiljno oštećenje sluznice želuca. Obično prisutna hlorovodonična kiselina u želucu može jako da iritira ove čireve, izazivajući dodatnu eroziju sluznice. Kada su pogođeni mali krvni sudovi u sluznici želuca, oni počinju da krvare. Ove krvne ćelije se prenose kroz crevni trakt dok ne napuste telo u izmetu (stolici). Za to vreme nestaje sav sadržaj kiseonika u ćelijama, stvarajući tamnu stolicu „nalik katranu“.\nStoga tamna krv u stolici može da bude posledica krvarenja čira iz želuca.\nHronična bolest poput sindroma iritabilnog creva i divertikulitisa može izazvati dugotrajnu iritaciju sluznice debelog creva. S druge strane, ova hronična upala može prouzrokovati eroziju delikatne sluznice creva, uzrokujući minimalno, ali trajno curenje krvi. Krvarenje iz debelog creva, posebno u njegovoj najudaljenijoj tački, može se pojaviti kao svetlija crvena krv u stolici za razliku od lezija na početku creva, dalje od rektuma, gde će se pojaviti tamnije smeđa boja krvi.\nRak mokraćne bešike, rak prostate i bubrežni tumori mogu biti glavni faktori u prisustvu krvi u urinu i stolici. Invazivni tumori menjaju integritet tkiva, čineći ih podložnijim oštećenjima i krvarenjima. Rak debelog creva često se prvi put dijagnostikuje nakon zabrinutosti zbog zatvora/proliva i kada se javi krv u stolici.\nОзнака: čir na želucu, hemoroidi, infekcija, krv u stolici, krv u urinu, trauma\nПретходни чланак: Šargarepa kao lek je čudotvorna – pogotovu sirova je najbolja!\nСледећи чланак: Antihistaminici u hrani koji vas čuvaju od alergija svih vrsta!


NBA predsezona: Nurkić predvodio Portland do ubjedljivog trijumfa nad Phoenixom – Sport Centar NBA predsezona: Nurkić predvodio Portland do ubjedljivog trijumfa nad Phoenixom – Sport Centar\nJusuf Nurkić je bio najbolji igrač Portlanda u trijumfu nad Phoenixom od 115:93 u susretu NBA predsezone.\nJoš u prvoj četvrtini Trail Blazersi su ostvarili osjetniju prednost (30:18), koju su tokom meča povećavali te na koncu ostvarili glatku pobjedu.\nZa 19 minuta na parketu, reprezentativac BiH je zabilježio 16 poena, 9 skokova, 3 blokade, 2 asistencije i jednu ukradenu loptu. Dobru podršku Nurkić je imao u Jakeu Laymanu (13 poena) i Sethu Curryju (12). Damian Lillard je dodao osam poena, CJ McCollum devet.\nNajbolji kod Phoenixa bio je prvi pick ovogodišnjeg drafta DeAndre Ayton (19 poena, 14 skokova).\nŠto se tiče ostalih pripremnih mečeva NBA ekipa, vrijedi pomenuti susret odigran u dnevnom terminu, između Philadelphije i Dallasa. Slavili su Sixersi 120:114 uz sjajno izdanje Redicka (28) i Embiida (20).\nKod Mavericksa su najefikasniji bili Dennis Smith (20) i Maxi Kleber (17), dok je Luka Dončić upisao 11 poena, 6 skokova i po 3 asista i ukradene lopte.\nPublika u Sijetlu je imala priliku vidjeti sjajno izdanje Klaya Thompsona (30) i Kevina Duranta (26) u demonstraciji sile Golden Statea nad Sacramentom, 122:94. Zanimljivo, Thompson je ubacio čak 19 poena u prvoj četvrtini…\nNBA predsezona: Dallas – Philadelphia 114:120, Phoenix – Portland 93:115, Golden State – Sacramento 122:94, Washington – Miami 121:114, New York – New Orleans 106:100, Memphis – Atlanta 120:110, Minnesota – Oklahoma 101:113, San Antonio – Detroit 117:93.\njusuf nurkicphoenix sunsportland trail blazers


Predsednik Buš vrši pritisak na Kongres da odobri finansiranje rata\nPredsednik Buš je pozvao u Belu kuću porodice nekolicine američkoih vojnika koji se bore u Iraku, što predstavlja najnoviji korak u predsednikovim nastojanjima da navede Kongres da odobri sredstva za rat u Iraku, ne povezujući ih sa odredjivanjem roka za povlačenje trupa iz Iraka.\nPoruka Kongresu je bila ista, ali njen ton je bio drugačiji: mnogo više lične prirode i lišen zvanične retorike. U prisustvu roditelja, dece i supružnika američkih vojnika stacioniranih u Iraku, prdsednik Buš se osvrnuo na njihove porodične priče, njihovu podršku vojnicima na frontu i -- njihove žrtve...\n“Najbliži mnogih danas ovde prisutnih nalaze se u opasnosti. Neki od prisutnih izgubili su svoje najmilije. Svi su danas ovde u Vašingtonu sa porukom za izabrane lidere svoje zemlje koja glasi: našim trupama su potrebna sredstva, oprema i oružje za borbu protiv neprijatelja.”\nPredsednik Buš je ponovo optužio demokrate u Kongresu da igraju političke igre, povezujući finansiranje rata u iznosu od 100 milijardi dolara sa odredjivanjem vremenskog roka za povlačenje američkih snaga iz Iraka.\n“Kongres treba da ostavi stranačko prepucavanje po strani i da mi pošalje zakonski predlog koji mogu da potpišem u zakon, kako bi naše snage dobile ono što im je potrebno, a komandanti imali fleksibilnost koja im je neophodna da bi obavili svoju misiju.”\nU medjuvremenu, vodja demokratske većine u Senatu, senator Heri Rid, izjavio je da će se demokrate u Kongresu postarati za to da američki vojnici dobiju sve što im je potrebno. Ali, dodao je on, kontroverznim zakonskim predlogom Kongres prenosi predsedniku poruku američkog naroda.\n“Presednik će narednih dana morati da donese odluku -- da li da se uporno drži propale politike koja je naše snage uvukla u ovaj bezizlazni gradjanski rat, ili da saradjuje sa dvostranačkom većinom u Kongresu i učini zemlju bezbednijom.”\nSenator Rid ukazuje da demokrate ostaju pri svojoj verziji zakonskog predloga iako se očekuje da će predsednik uložiti veto. Demokratski senator Karl Levin ukazuje da demokrate nemaju dvotrećinsku većinu kojim bi nadglasali predsednički veto, ali da će usvojiti dodatni zakonski predlog koji se neće direktno odnositi na povlačenje trupa već će odrediti standarde koje iračka vlada mora da ispuni i odredjenom roku kako bi se američki vojnici vratili kući.


Dok još nisu smijenili glavnog revizora nije zgoreg vidjeti šta je toliko sporno u njegovom izvještaju, koji bi mogao da izazove još dosta polemike. Osim deficita koji ne priznaje Vlada i spornog kredita Fonda PIO, svima koji su se zamalo potukli zbog izvještaja promakao je jedan bitan detalj. Ni manje ni više nego 2,2 miliona maraka Vlada je platila privatnoj firmi za izradu dokumenta koji zvanično ne postoji.\nStrategija razvoja Republike Srpske nikada nije usvojena na Vladi i u Narodnoj skupštini, a potrošene pare već godinama vlast ne zna kako da opravda. Revizor je pitao koja je svrha potrošenog novca i naveo da iz Vlade nije dobio odgovor. Nismo ni mi jer u ministarstvu finansija kažu da nisu nadležni, a od generalnog sekretara Vlade od ponedjeljka ne stiže odgovor. Možda i zato što se zapravo i nema šta reći.\nZa izradu famozog dokumenta milioni su plaćeni Ekonomskom institutu sa kojim je Vlada više puta sklapala anekse ugovora, kako bi se promijenio naslov dokumenta. Iako smo prije tri godine trebali sumirati efekte strategije najnovili naslov na koricama je 2017-2021. godina. Kada će se objaviti dokument i koliko je uopšte upotrebljivo nešto što je pisano prije sedam godina Vladu su pitali i u Transparensi internešnalu.\n"Potpuno je nevjerovatno da su tolika sredstva dakle preko dva miliona maraka za dokument koji nikada niko nije vidio ne zna se koliko je urađeno u kakvoj je fazi da ne govorim da to traje već godinama. Nama je tada Vlada još prije tri godine saopštila da će on uskoro biti usvojen, biti objavljen, a eto prošlo je i od toga tri godine nismo ga nikada vidjeli", kaže Ivana Korajlić iz Transparensi internešnala.\nAko je za utjehu nisu ga vidjeli ni ministri u Vladi koji redovno dolaze na sjednice. Ne znaju ni šta će nam pored ekonomske politike, programa ekonomskih reformi i reformske agende, neka davno pisana strategija razvoja.\n"Ja iskren da bude nisam upoznat sa tim detaljima tim više jer nisam bio u strukturma Vlade u tom periodu i zaista i pored najbolje namjere ne bih vam mogao dati odgovor", rekao je Milenko Savanović, ministar rada i boračko-invalidske zaštite.\nNe ćuti samo Vlada o Strategiji razvoja jer i u Ekonomskom institutu primjenjuju strategiju ćutanja. Iako su ga debelo naplatili danas nisu pojasnili šta se desilo sa spornim dokumentom. Još jedan detalj mogao bi da bude interesantan, jer je vlasnik instituta, i sam nekada sjedio u Vladi, zapravo na čelu Vlade.\n"Sada je vlasništvo preuzeo bivši ministar finansija u Vladi RS Aleksandar Džombić koji je čak u jednom od ovih perioda na koji je trebala da se odnosi strategija bio ministar finansija", ističe Korajlić.\nI tako dok se milioni troše na mrtva slova na papiru, o njima niko ne govori. Možda zato što osim vlasti raspravu u javnosti ne želi ni glavni revizor, koji je u svom radu faktor javnosti odavno zanemario. Samo Dušku Šnjegoti shvatljiva taktika na neki način je obesmislila i sve ono na šta je ukazala Glavna služba za reviziju, jer u medijima svoj rad već dugo ne želi da objašnjava. Medije vješto izbjegava, a revizorske izvještaje ne želi da tumači. I poslije se pitamo zašto nikad niko ni za šta nije odgovarao.


Vlado Jagodić otkriva karte pred kvalifikacionu utakmicu s Albanijom - Klix.ba\nVlado Jagodić otkriva karte pred kvalifikacionu utakmicu s Albanijom\n3.6.2013. u 14:05\nMlada reprezentacija BiH sutra će od 17 sati na stadionu Tušanj u Tuzli imati zadnju provjeru pred start kvalifikacija i utakmicu s odgovarajućom selekcijom Albanije. Rival izabranicima Vlade Jagodića su mladi reprezentativci Srbije, koji će svoje kvalifikacione mečeve igrati u septembru.\n"Sigurno je da ću sutra koristiti manji broj reprezentativaca. Ušli smo u finiš priprema pred start kvalifikacija, a ostala su nam taktička uigravanja i određene korekcije. Sutra neće igrati Muhamed Bešić i Adnan Kovačević, koji su povrijeđeni, ali svi drugi moraju dati svoj maksimum i pokazati da vrijede. Ja, nakon utakmica sa Makedonijom, Poljskom i A reprezentacijom BiH, smatram da vrijede i da imaju kvalitet, ali je pred nama jedan mukotrpan posao stvaranja novog tima", kaže selektor mlade reprezentacije BiH Vlado Jagodić.\nS druge strane, selektor Srbije Radovan Ćurčić naglašava kako njegov tim ima još dovoljno vremena za uigravanje, jer njima kvalifikacije počinju u septembru.\n"U Tuzlu nismo stigli u kompletnom sastavu. Imamo nekoliko povrijeđenih igrača i nekoliko koji su u A timu. Međutim, smatram kako imamo kvalitet i da će utakmica sa BiH biti veoma dobra, jer je ekipa Vlade Jagodića sasvim sigurno kvalitetna. Očekujem da nakon ove utakmice svi budemo pobjednici i da BiH i Srbija s pobjedama otvore kvalifikacije. Nas nakon gostovanja u Tuzli očekuje prijateljski dvoboj u Grčkoj", rekao je selektor reprezentacije Srbije Radovan Ćurčić.\nUtakmica mladih reprezentacija BiH i Srbije igra se na stadionu Tušanj od 17 sati, a pravdu će dijeliti Elmir Alečković iz Sarajeva.\nDizajner bolida Adrian Newey se slupao u Lamborghiniju\n03.06.2013. u 14:30\nNeymar stigao u Barcelonu!\n03.06.2013. u 13:54


Akdogan: Saradnja se nastavlja - Kazaljka\nNaslovna/Kultura/Akdogan: Saradnja se nastavlja\nMnogo smo uradili na polju digitalne umetnosti, poručio je dirktor instituta "Junus Emre"\nNOVI PAZAR – Prepoznajući zalaganje Grada Novog Pazara i novopazarskog Kulturnog centra turski institut ”Junus Emre” obnovio je ugovor o saradnji, javlja RTV Novi Pazar.\nPrema rečima direktora turskog instituta za kulturu u Beogradu, Fahrija Akdogana, očekuje se potpisivanje ugovora o saradnji i sa Radio televizijom Novi Pazar, što će, za očekivati je, imati za rezultat nove TV forme i bogatiji filmski i dokumentarni program.\n”Mi već dugo vremena sarađujemo sa Novim Pazarom i Kulturnim centrom. Obnovili smo ugovor koji smo imali ranije i saradnja će se nastaviti i ubuduće. Po protokolu, mi ćemo nastaviti sa kursom turskog jezika, što smo i ranije imali, obnovili smo saradnju u oblasti kulture, kao i u drugim oblastima u kojima smo i do sada sarađivali. Imali smo veliko interesovanje za kurseve turkog jezika. Znamo da se u Novom Pazaru, i uopšte u Sandžaku iskazuje ogromna ljubav prema turskom narodu i Republici Turskoj”, izjavio je direktor instituta ”Junus Emre” Fahri Akdogan.


[VIDEO] Klupe u Čairu renovirane, dečiji mobilijari zamenjeni | Belle Amie\nOdbornici glasaju o mreži škola\n14:24, 18. 03. 2019 >> 16:19 Urednik Društvo, Niš, Vest dana, Video 0\nSve klupe u parku Čair su renovirane, a dečiji mobilijar zamenjen ili popravljen, rekao je Mića Jevtić iz Javno – komunalnog preduzeća ,,Mediana“.\nU narednom periodu u užem centru grada biće postavljena tri nova igrališta. Za nove mobilijare u gradu i cvetnu skulputuru u parku Čair Javno- komunalno preduzeće “Mediana“ izdvojiće preko 2 miliona dinara.\n[VIDEO] Kontejneri i u Vukmanovu i Berba...


MALI MESEČNI HOROSKOP ZA MART 2018: Ovan prezauzet, Bik se fokusira na karijeru, Blizanci ostaju bez love, Rak se okreće sebi, Lav mora da se potrudi na poslu... | Astrosudbina\nNaslovna Mesečni horoskop MALI MESEČNI HOROSKOP ZA MART 2018: Ovan prezauzet, Bik se fokusira na...\nMALI MESEČNI HOROSKOP ZA MART 2018. Ovan prezauzet, Bik se fokusira na karijeru, Blizanci ostaju bez love, Rak se okreće sebi, Lav mora da se potrudi na poslu...\nMESEČNI HOROSKOP ZA MART 2018 …Devica posvećena porodici, Vaga rešava nesuglasice u ljubavi, Škorpija kreativna, Strelac umoran, Jarac na ljubavnim mukama, Vodolija dobro zarađuje, Ribe čeka uzbudljiv mesec…\nPročitajte MALI MESEČNI HOROSKOP ZA MART 2018\nmali horoskop mart 2018\nPrethodni tekstLJUBAVNI HOROSKOP OD 16. DO 28. FEBRUARA 2018: Lav ima sve što poželi, Ovan shvata da je pravi srećnik, Strelac hoće da bude pažen i mažen\nSledeći tekstNEDELJNI HOROSKOP OD 19. DO 25. FEBRUARA 2018: Bik u osvajačkom pohodu, Strelac se provodi sa prijateljima, Devica okreće novi list


Dudaš cilja lični rekord na SP - Sportske.net\nDudaš cilja lični rekord na SP\nSrpski desetobojac priželjkuje najbolji rezultat u Moskvi. Takmičenje počinje 10. avgusta.\nReprezentativac Srbije u atletici Mihail Dudaš rekao je danas da je spreman za Svetsko prvenstvo u Moskvi, na kome želi da postavi nove lične rekorde u svojoj disciplini - desetoboju.\n"Zadovoljan sam što smo ranije otputovali u Moskvu zbog adaptacije na vremensku razliku i uslove. Ova sezona je po pitanju treninga prošla odlično, zbog čega očekujem dobro takmičenje u Moskvi. Spreman sam za obaranje ličnih rekorda", naveo je Dudaš u izjavi dostavljenoj medijima.\nDudaš će prvog dana takmičenja,10. avgusta, učestvovati u trci na 100 metara, u 7:35 po srednjeevropskom vremenu, a takmičenje u skoku u dalj počinje sat kasnije.\nTakmičenje u bacanju kugle počine u 10:20, u skoku u vis u 13:30, dok je trka na 400 metara na programu u 17:40.\nPrva disciplina drugog dana, 11. avgusta, je trka na 110 metara s preponama i počinje u 7:05, takmičenje u bacanju diska je od 9:20, a u skoku s motkom u 11:05. Desetobojci će se takmičiti u bacanju koplja od 15:15 ili 16:30, a poslednja disciplina je trka na 1.500 metara u 18:35.\nSvetsko atletsko prvenstvo održaće se od 10. do 18. avgusta u Moskvi.


Samo je jedan grad u Evropi jeftiniji od Beograda - 92putovanja\nBritanski Post Office objavio je top-listu gradova u koje se najviše isplati pobeæi na vikend. Najpovoljniji su Vilnjus i Beograd.\nIzvor: B92 èetvrtak, 14.03.2019. | 18:00\nNe znam ko dolazi u Maleziju i šta hoæe da iskusi, niti me zanima, ja sam bio par puta u Kuala Lumpuru, jeo u najboljim restoranima u tom gradu, ali i u uliènim kafanicama, i nisam bio impresioniran, a gastronomija mi je hobi i bio sam verovatno u više restorana, ukljuèujuæi i jugoistoènu Aziju, gde skoro da nema zemlje koju nisam obišao, u mnogima, poput Tajlanda ili Filipina sam bio mnogo puta i proveo u životu po nekoliko meseci, nego što ste vi sa tim nadobudnim stavom videli u životu. I, eto, mislim da što se tièe restorana, KL ne samo Bangkoku ili Hongkongu, veæ i roðenom nepretencioznom Džorddžtaunu ne može ni cipele da oèisti, plus je ružan kao porez, grad na maksimalno dan-dva, i paljba za Penang, na plantaže èaja na Cameron Heights, na Borneo ili na prelepa ostrvca na istoènoj obali, u Maleziji stvarno ima mnogo mesta i lepših i zanimljivijih nego KL :))\n(EU Citizen, 21. mart 2019 22:59)\nBeograd je jedan od najstarijih gradova u Evropi,takodje je u top 5 gradova sveta sto se tice geografskog polozaja.Ali ovaj,autosovinistima nista sto je srpsko ne odgovara.Pa ako vam se toliko ne dopada,slobodno idite u London,Bec,Berlin itd\n(Aman vise, 15. mart 2019 18:08)\npa ljudi vec idu u metropole koje si naveo. i ne vracaju se\n(Antisha, 18. mart 2019 15:23)\nZnaèi, opet - izlupetao i ostao živ. Cijeli svijet dolazi u Maleziju i k tome u KL da bi iskusio tu fuziju jugoistioèno-azijske kuhinje, ali ne i ti. Ti ideš na beogradske splavove, jer je to ipak gastronomska Meka naspram jedne Malezije.\nSjedi - 1.\n(Marko, 18. mart 2019 08:24)\nHrana u Beogradu jeste bolja nego u Kuala Lumpuru. Kuala Lumpur je okej bio sam par puta, a gastronomija mi je hobi, ali osim Bukit Bintanga, gde je skoncentrisano najviše zanimljivih restorana, no sve to zajedno nije ništa da bi èovek, što kažu Englezi, pisao kuæi o tome, još po nešto zanimljivo može da se naðe samo u Èajnataunu i maloj Indiji (recimo filijala èuvenog singapurskog Zam Zama, specijaliste na murtabak :) ). Recimo, prilièno je teško naæi ekskluzivniji restoran sa domaæom malajskom kuhinjom koji nudi njenu malo kreativniju interpretaciju, ili je barem to još bilo tako pre pet godina kada sam tamo bio poslednji put. Dopada mi se malajska kuhinja i ništa protiv tamošnjih uliènih restoranèiæa i slièno, ali za Kuala Lumpur je Beograd gastronomska Meka sa nesravnjeno veæim izborom i kvalitetom, otprilike kao što je Istanbul za Beograd :)) U samoj Maleziji, Džordžtaun mi je što se tièe restorana i hrane ostavio mnogo jaèi utisak nego Kuala Lumpur, mada je, naravno, manje raznovrsan, glavna atrakcija je tamo ipak kuhinja malajskih Kineza :)\n(EU Citizen, 16. mart 2019 08:15)\nDragi moji Beogradjani. Prosao sam sve ove gradove na listi i mogu da kazem da mozda i je najjetiniji iako cisto sumljam da je al neka im bude, al razlika je da Beograd ima nesto sto drugi gradovi nemaju a to su ljudi i dusa grada. Neopisiv je osjecaj za mene doci u BG, svaki put ga zavolim sve vise i vise. A volim ga beskrajno kao i svoju Opatiju. Toliko od mene:) Pozdrav od susjeda. Ljubim.\n(misa, 16. mart 2019 08:01)\nOsim Beograda, koji je po meni takoðe super, naroèito za mlaðe ljude, ne shvatam pljuvaèe, možda za život ima dosta mana, pre svega nedostatak metra i nekompletnu saobraæajnu infrastrukturu, ali je za posetu i zabavu odlièan, ovde su najbolji izbor za relativno jeftine pare Istanbul i Prag, oba su u svakom smislu prva ne samo evropska, veæ i svetska liga. U Portu i Bukureštu nažalost nisam bio, mada sam èuo lepe stvari, naroèito o Portu. Moskva je, za razliku od prelepog Pitera, jeziv grad, ružan i neprijatan, ali vredi je obiæi makar jednom, jer je ogromna, i ima šta da se vidi, a blizu je i par lepih starih gradova, pre svega Suzdalj. Èudi me da na listi nisu pre svega sjajni Tbilisi, a onda i Kišinjev, Sofija, Kijev, Odesa ili Lvov, sve na svoj naèin interesantna mesta, a besmisleno jeftina :))\n(EU Citizen, 16. mart 2019 08:00)\nBeograd jeftiniji od Sarajeva, Skoplja ili Tirane?\n(Bronho, 16. mart 2019 00:02)\nKijev je mnogo jeftiniji od Beograda. O lepoti, istorijskom nasleðu i ureðenosti da ne govorimo.\n(pitushka, 15. mart 2019 08:59) # Link komentara\nOK, poštujem tvoje mišljenje. Kome je šta lepo je individualno - ali što se tièe istorije Beograd je sve sem bez iste.\n(Eldorado, 15. mart 2019 20:01)\nA Sofija? Tesko da je skuplja od Beograda, ako se nesto nije u zadnje vreme promenilo\n(11i april, 15. mart 2019 15:30)\nBeograd je prejeftin. Oni koju obilaze odliène restorane i izlaze i šopinguju to znaju. Hotele da ne spominjem. Ali neki ljudi se oèigledno vezuju za cene u “najskupljim” lokacijama u Bg i to porede sa proseènom kebab kuæom u Beèu ili Budimpešti. London Pariz Barselonu i Rim neæu ni da stavljam u istu reèenicu.\n(def, 15. mart 2019 13:02)\nKriste Isuse, što si ga ti sad lupio sa izjavom da je hrana u Beogradu bolja od one u jednom Kuala Lumpuru! To sjecište jugoistoène azije, sa svim tim miksom i fuzijom razlièitih kuhinja... I onda ga izvali ovakvo što.\nZnaš, McD ti nije lokalna kuhinja.\n(Marko, 15. mart 2019 10:48)\nPazi ovog Duleta. Spasili Srbi i Turci Beè od harakirija.\nKriste, koliko napuhanog ega na ovom šugavom Balkanu, da je to strašno...\n(Marko, 15. mart 2019 10:43)\nViljnus a ne Vilnjus ;)\n(војвода_пријезда, 15. mart 2019 09:38)\nPotpuno promašeno i namešteno. Garantujem za Skoplje 40% jeftinije od Beograda.\n(kiki, 15. mart 2019 09:27)\n"A Bec neuporedivo leosi,cistiji,jevtiniji itd itd, u odnosu na BG. BG , je obicna kanta smeca i smoga."\nDa, naroèito mirišljava konjska balega izaziva divljenje.\n(Zoran, 15. mart 2019 09:19)\nPa Moskva je bar tri puta skuplja od Praga... Bratislava je sa cenama otprilike u rangu Beograda... Za ostale gradove ne znam ali znam sigurno da danas svako moze da pise gluposti na internetu i da objavljuje nesto sto ljudi kojima je to jedini izvor informacija uzimaju zdravo za gotovo i veruju u sve napisano...\nSad se setih i lika koji je napisao svoje ime na Wikipediji u clanku o Marku Kraljevicu pa se nasao u Slagalici kao jedan od protivnika Marka Kraljevica...\n(sofronije, 15. mart 2019 09:19)\nuz taj grad i svi gradovi u srbiji su jeftiniji i cistiji od brljograda\n(krik naglas, 15. mart 2019 09:03)\n(pitushka, 15. mart 2019 08:59)\n(alx, 15. mart 2019 08:38)\nGde je Viljnus\n(DnK (°~°), 15. mart 2019 08:22)\nSrbija i Beograd su postali velika deponija!\n(Deša, 15. mart 2019 08:19)\nAko izuzmemo cene smestaja u Moskvi i Beogradu, verovali ili ne, Moskva je jeftinija. Bili smo za vreme svetskog prvenstva u fudbalu tamo, u Moskvi su konkretno jeftinije cokolade, sladoled, slatkisi, gradski prevoz, tehnika, alkohol i namirnice u prodavnicama. Cene po restoranima, kaficima i fastfoodovima su otprilike iste.. Ovde ne uzimam u obzir luksuzna mesta u Moskvi koja su nerealno skupa, vec samo standardna turisticka za prosecnog Srbina.\nPS U metrou nema ni jednog papirica na podu, grad je neverovatno cist za svoje dimenzije!\n(Shumy, 15. mart 2019 08:13)\nMoskva?????? HA HA HA HA HA!!!!!!! Bolju foru nisam cuo zadnjih 10 godina!\nDajte ljudi iz B92, kakve to gluposti prenosite! Nije sve sto pise vredno stavljati na net!\n(Cheburashka, 15. mart 2019 08:09)\nNajjeftiniji u smislu kvaliteta ili po tome što nema na èega da potrošite pare osim na pljeskavice i burek?\n(EU, 14. mart 2019 18:28)\nVidi se da nisi dugo bio u Bg-u...svrati malo i ponesi svoje EU novcanice...trebace ti, moze i da zafali ;)\n(Radijator, 15. mart 2019 07:59)\nal nema prljavijeg\n(da, 15. mart 2019 07:51)\n(KadPorastemBiæuKengur, 15. mart 2019 07:45)\nSamo, taj Viljnus ima dva-tri puta visi standard od Beograda. Sitnica.\n(mufljuz, 15. mart 2019 07:43)\n(KOKI, 15. mart 2019 07:39)\nNije tacna lista. Sta je sa Sofijom, Skopljem, Sarajevom, Podgoricom? Sigurno sam neki grad i ispustio...\n(Aleksandar, 15. mart 2019 07:33)\nmozda ste hteli da napisete "samo je jedan grad u evropi skuplji od beograda"!!\n(Huan Pablo Don Fernando, 15. mart 2019 07:27)\nСофија, Кијев, Скопље, ... ови су проверено јефтинији узимајући у обзир само главне градове.\n(ПоследњиСрбијанац, 15. mart 2019 07:25)\nBritanska top lista kako da ispadneš galantan a da te malo košta.\n(Ratko, 15. mart 2019 07:24)\nBeograd je jedan od najskupljih gradova i za život i za provod. U svijetu.\n(mrMelbourne, 15. mart 2019 07:20)\nsvi gradovi u Srbiji su jeftiniji od BGD, ali se ovde ne gleda ta jeftinoca vec ta neka turisticka merila....a svakako najprljaviji, najnekulturniji, najneorganizovaniji, sa najvise wanna be starleta i ostalo i niko ga ne moze skinuti sa trona jer tako mozemo hahaha\n(jedan od mnogih, 15. mart 2019 07:18)\nZar je cilj igre biti najjeftiniji?!?\n(Princ Filip, 15. mart 2019 07:11)\n(Zoki, 15. mart 2019 07:07)\nsamo da se englezi ne pomame da dolaze kod nas u provod zbog jeftinoce. E onda smo ga stvarno ........\n(zivina, 15. mart 2019 06:58)\ni mi se time ponosimo?!? tragedija.\n(srky8019, 15. mart 2019 06:51)\n(Michael_Maltezer, 15. mart 2019 06:34)\nkakav naslov, covek bi pomislio jeftin za zivot, ali onda procitas tekst i shvatis da je jeftin za engleze, koji imaju prosek 2-3 hiljade funti, pa dve takve plate i onda putuju vikendom gde zele. ali dobro, ovakvi naslovi su u sluzbi vlasti, da prosecnom citaocu, koji cita samo naslove, pokazu da je ovde med i mleko.\n(jaa, 15. mart 2019 06:26)\nPrestanite više da pljujete svoj grad u komentarima, autošovinisti iskompleksirani. Ako vam se ne sviða odselite se iz njega.\n(Alfred Džonatan Kvak, 15. mart 2019 06:16)\nМосква јефтинија од Кијева?Каква је ово будалаштина.\n(маки, 15. mart 2019 06:05)\n(Dusan, 15. mart 2019 06:04)\nMoskva medju prvih 10? Ok, obrišite ovaj èlanak i ne brukajte se.\n(Jastog, 15. mart 2019 05:26)\nvilnjus je strava!\n(vile, 15. mart 2019 04:12)\nSavnik je najjeftiniji???\n(dusko, 15. mart 2019 03:17)\nLskovac i Grdelica su mnogo jeftiniji.\n(db wonder, 15. mart 2019 02:50)\nNisu oni bili u Skoplju.\n(legenda, 15. mart 2019 02:48)\nnajbolje je u zemljama košarke.\n(Charlie, 15. mart 2019 02:47)\nMislim da ste se malo zeznuli u vezi Praga, jeftinija je Budimpešta, Beè....\n(veljko, 15. mart 2019 02:35)\n@Najjeftiniji u smislu kvaliteta ili po tome što nema na èega da potrošite pare osim na pljeskavice i burek?\nCinjenica je da Beograd ne nudi izbor kao neki evropski epicentri, ali ovo su debilni komentari. Drugari iz Bavarske su nedavno bili, najvise i jesu bili sokirani koliko je sve jeftino, a s druge strane su je (po sopstvenom priznanju) jeli odlicnu vegetarijansku hranu u 2 restorana (oba blizu kosancica/kalemegdana, da ne imenujem), kao i vrlo dobru azijsku (suvlasnik svedjanin koliko se secam).\nInace sam bio svuda pomalo i neki mnogo popularniji svetski gradovi (npr Kuala Lumpur) imaju generalno dosta losiju kuhinju od beogradske.\n(r53, 15. mart 2019 02:01)\nBio sam u Rejkjavik-u.Stvarno je preskup.Toceno pivo 9e..\n(noname, 15. mart 2019 01:59)\nPa ako je Beograd u Evropi, onda je i Vranje, a daleko jeftinije...\n(Glas naroda, 15. mart 2019 01:30)\nPoreðenje mogu da uèine samo osobe koje su putovale i van srbije !\nOnim sto se na ulasku u beograd , i to iz oba pravca vidi , ne stièe se utisak da je beograd ureðen grad a kamo li da je metropola !\nOno sto se na ulazu iz pravca niša autoputem vidi je obièno graðevinsko ruglo !\n(s..nikoliæ /austrija, 15. mart 2019 01:28)\nNajjeftiniji su Nis Leskovac Kursumlija itd da ne nabrajam.\n(Lole, 15. mart 2019 01:15)\nU Norveškoj pivo nenormalno skupo. Najjeftinije pivo u pabu je 10 eur (99 nok). Nas trojica pre dve nedelje pukli 100 € za tri ture piva i èiniju naæosa (6.7 eur). Strašno i to je kažu tamo normalno jer država udara visoke namete na alkohol. Ma idi bre.\n(Marlboro, 14. mart 2019 23:59)\nmeni je Beograd prelep koja jos prestonica ima Adu, lezi na uscu dve velike reke, toliko rusen pa opet se gradi i zivi, kalemegdan, avala, ja mislim da nema lepse pozicije u Evropi za glavni grad, plus sto je turistima jeftin\n(Rade, 14. mart 2019 23:55)\nTo je ta èuvena fama da je moskva skupa... Neko vam rekao. Ko nije bio u Moskvi mpže tako da misli, tamo je samo pivo nerealno skupo u odnosu na drugo. Idite ljudi obavezno, oduševoæe vas grad.\n(love, 14. mart 2019 23:39)\nNovi Sad ?\n(Žika Pavloviæ, 14. mart 2019 23:30)\nBeograd je precenjen u svakom smislu.\n(Long live and David Coverdale, 14. mart 2019 23:29)\nPrestonica motaèa kablova\n(Lepi, 14. mart 2019 23:24)\nA Bec neuporedivo leosi,cistiji,jevtiniji itd itd, u odnosu na BG. BG , je obicna kanta smeca i smoga.\n[Komentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0)] (jeremija, 14. mart 2019 18:39)\nI neuporedivo dosadniji od najdosadnije selendre u Srbiji. Imaju bukvalno jedan dobar pab (Charlie's Pee's) i jedan klubic gde je atmosfera gde je muzika k'o u KST-u (zaboravih mu ime). A obisao sam ih dosta, i nisam se nikad losije provodio nego tamo.\nI narod koji misli da su pravi Uber Menschen, a u stvari su Discount verzija Nemaca, i jedino u cemu su uspeli da nadmase Nemce je da budu jos dosadniji od njih.\nBukvalno da nemaju ono tamo Srba i Turaka grad bi bio za samoubistvo.\nA da, sad mi pricaj kako ti 24/7 provodis u muzejima, i kad ides u Bec ne izlazis iz onog SchoenBroen-a.\nTakodje NIJE jeftiniji od BG-a. Stanarina, benzin, racuni, izlasci, ali sve je bar 3-4 puta skuplje. Nemam pojma odakle si izvukao tu ideju.\nTo sto si ti nasao 2 sapuna u Lilly-u tamo koji su jeftiniji ne znaci da to oslikava celokupnu sliku cena, jer tamo hoce i casu vode (cesmuse) da naplate.\n(Dule, 14. mart 2019 22:59)\nNije uopšte jeftin.\n(Sale Zvezdaš, 14. mart 2019 22:45)\nNikad necu razumeti ako neki stranac sa Zapada dodje turisticki u strokavi raskopani Beograd.....\n(Sevrtko, 14. mart 2019 22:41)\nMislim da je Moskva greška u prevodu.\nOstalo je otprilike taèno.\nA Prag i poogotovo Istambul treba obiæi dok još možemo?\n(Turista, 14. mart 2019 22:32)\nEvropski Tajland. Industrija konfekcije, kablova i jeftina zabava.\n(On pomera brda i vozi leteæi auto, 14. mart 2019 22:28)\n@ jeremija Bec je nasminkan grad u kojem su babe i dede policajci, deluje suvise sterilno, bez kioska, bez duse nekako. Jedan od najdosadnijih gradova u kojem sam ziveo. Prag je nesto sasvim drugo, prelep grad, ljudi slicni nama.\n(PericA, 14. mart 2019 22:25)\nPa ovi ocigledno nikada nisu bili u Moskvi! Sve osim jeftinog, i to ne spram nasih mogucnosti....\n(haha, 14. mart 2019 22:21)\nU Pragu ako pijete ispod sata pivo je 6,30 a 100 metara dalje spusti se do cak 1,60. U Oslu je prosjecna cijena piva 10-12 evra.\n(Podgoricanin, 14. mart 2019 22:15)\nZato nam i dolaze damo Bugari i Rumuni....mislim u vecini.\n(Cale, 14. mart 2019 22:11)\nMoskva jeftinija od Praga, niðe veze!!!!!\n(Bebe, 14. mart 2019 22:09)\nMoskva meðu najjeftiniji??!!?? Svašta...\n(Salaso, 14. mart 2019 21:57)\nHaha 9 od 10 najjeftinijih je u istocnoj Evropu. Samo napred!\n(Mirko, 14. mart 2019 21:57)\nPouzdano tvrdim da je 20% sve jeftinije.\n(Radnik, 14. mart 2019 21:51)\nsvi gradovi u srbiji su jeftiniji od beograda.\n(glup vam je naslov, 14. mart 2019 21:50)\nÈesto putujem u Budimpeštu i mogu da kažem da je ovo èista glupost. Budimpešta je za 30 odsto jeftinija od Beograda, s tim što treba da znate gde da trošite novac.\n(Malkom, 14. mart 2019 21:43)\nSamo vi pisite da je Beograd jeftin, pa kad ovi nasi mamlazi podignu cene...\n(Grobarchina, 14. mart 2019 21:43)\nAhahahaha Moskva deveti najjeftiniji grad ahahahahahha, na cemu li su ovi likovi i da li imaju i sa nama da podele malo?!\n(Sabre, 14. mart 2019 21:36)\n(Idjosko, 14. mart 2019 21:35)\nto samo znaci da nam je najnizi standard.\n(milos57, 14. mart 2019 21:35)\nNe lazite ovaj narod,mnogi su gradovi jeftiniji od Beograda.\n(Zoran LFC, 14. mart 2019 21:28)\nХммм... Ово баш и није за дику.\n(Јабучило, 14. mart 2019 21:25)\nstavili moskvu kao jeftin grad? Pa presmešno! a od svih ostalih beograd je skuplji.\n(deniro, 14. mart 2019 21:20)\nA Sofija nije grad ? Plus je jeftinija od Beograda mada je i slabija u svakom smislu.\nBratislava je tolko nezanimljiva da vam je dovoljno 2 sata, obidjete centar u precniku od 2 km i to je sve, posle 20 h ni macke nema u gradu.\nPrag nije jeftin ali vredi svaku paru, grad kao iz bajke, nije kao Bratislava da je sredjen samo naj uzi centar, u Pragu idete peske 5 km i svaka fasada je za primer.\nMeni licno Beograd je vrh za nocni zivot i ljudi su naj bolji kao domacini, mada je sve manje mladih koji beze a ostatak mi je nekako zapao u depresiju, valda zbog ovog zlatnog doba.\n(Her Zika Pavlovic, 14. mart 2019 21:18)\nRadeci na aerodromu i u kontaktu sa strancima koji ''beze'' ovde na vikend dolazim do saznanja da Beograd gledaju kao na evropski tajland. Najstariji zanat cveta kod nas.\n(Anja, 14. mart 2019 21:15)\nNaravno da je Beograd gotovo najeftiniji kad je standard u Srbiji meðu najnižim u Evropi. I onda se netko ovdje naðe gotovo uvrijeðen kad mu se dade do znanja da je za prosjeènog turistu Hrvatska preskupa (a tek Istra).\n(fabrizio, 14. mart 2019 21:11)\n(chilli, 14. mart 2019 21:10)\nMoskva jeftinija od Praga?!?\n(danny, 14. mart 2019 21:05)\nTo samo odrazava nas nacionalni standard, ili oko vam se vise svudja kupovnu moc gradjana. Stvarno, nema razloga za skakanje od srece.\n(Da da..., 14. mart 2019 20:54)\nMsm da je i Niš jeftiniji od Bgd..\n(C i n i k, 14. mart 2019 20:51)\n(Tanja, 14. mart 2019 20:49)\nNa koju foru je Moskva u 10 najjeftinijih kad je to jedan od najskupljih gradova na svetu?Svako ko je bio bar jednom u Moskvi to zna.\n(BgHQ, 14. mart 2019 20:48)\nMoskva nije povoljna, nego možda i najskuplji, tj najbezobraznije skup grad u evropi\n(realno, 14. mart 2019 20:47)\nTirana je jeftinija. Moskva nije u europi.\n(Miki, 14. mart 2019 20:46)\nKako je Moskva na listi najjeftinijih gradova? Realno je Budimpešta u Top 5..\n(Axl, 14. mart 2019 20:44)\nBeograd jeftiniji od Bratislave?\n(Djole, 14. mart 2019 20:42)\nlaž. ajmo dalje\n(Delta Ada, 14. mart 2019 20:42)\nMožda, ako si Britanac...\n(Hromi Daba, 14. mart 2019 20:42)\nBio sam u Vilnusu, i jeftiniji je od Beograda.\nBarselona je isto jeftinija.\nProblem je sto su cene u Beogradu mozda 50-80% cena u drugim evropskim gradovima, a primanja u Beogradu su 10-20% plata u tim gradovima.\nTako da jeftinoca Beograda jeste lepa za strane turiste, ali ne znaci apsolutno nista onima koji tu zive, jer je za njih cena zivota ista kao siromasnom gradjaninu Monte Karla.\n(KVa, 14. mart 2019 20:41)\n(ИБАРСКА ЛАСИЦА, 14. mart 2019 20:38)\nTirana jeftinija od svih na ovoj listi.\n(Trap, 14. mart 2019 20:34)\nZa mene je na ubedljivom prvom mestu po skupovi.\n(Bojan, 14. mart 2019 20:34)\nLogicrno: dno dna\n(Marko, 14. mart 2019 20:33)\n(a Sofija?, 14. mart 2019 20:24)\nko pravi ove liste da mi je znati. Moskva na devetom a Prag na desetom mestu???\npa Moskva je jedan od tri najskuplja grada na svetu, a uz to i Bukurest i Istanbul su jeftiniji od BGa.\n(ns liman, 14. mart 2019 20:18)\n(Pop (dokon), 14. mart 2019 20:10)\n(RoD, 14. mart 2019 20:02)\nBelo roblje u kolonijama kao što je Srbija sa prestonicom vredno radi za male pare... Tuga!\n(Srb, 14. mart 2019 19:38)\nCek' sad da izguglam gde je Vilnjus ... :)\n(Hugo, 14. mart 2019 19:35)\n(Smuleco, 14. mart 2019 19:31)\novo za Beograd su se zajebali\n(ja, 14. mart 2019 19:25)\nBio u Vilnjusu pošle godine, i nije baš jeftiniji od Beograda koliko sam mogao da primetim...\n(Djole_Kg, 14. mart 2019 19:25)\n(Oliver Nedeljkovic, zapamtite to ime, 14. mart 2019 19:16)\nTreba podici cene u Bgd,zasto mi da budemo medju najjeftinijima,a imamo najveci privredni rast u Evropi,nije uredu\n(Vladimir Cortan, 14. mart 2019 19:16)\nAko je razlika izmedju Moskve i Beograda samo 7 mesta, onda je Beograd veoma skup grad.\n(figuar, 14. mart 2019 19:10)\nnek probaju da kuvaju iz maxija i vide koliko je jeftino ;)\n(dzoni, 14. mart 2019 19:02)\n(случајни пролазник (ник из 96./97.), 14. mart 2019 18:58)\nSofija je jeftinija\n(Nepokoleban, 14. mart 2019 18:57)\nNotorna laž...Budimpešta je neuporedivo jeftinija od Moskve, Praga..!\n(switcherman, 14. mart 2019 18:56)\nNeznam zasto je Beograd najeftiniji,mozda samo u alkoholnom picu i prostitutkama,sve ostalo je skuplje nego u Becu.Naprimer parce torte u hotelu Sacher je jeftinije i vece nego u hotelu Moskva u Beogradu.Kada narucim jelo onda mi sve ekstra obracunjavaju,salata bonfrit ili varivo lepinju,pa kada to sve saberem kosta me isto kao u Becu u Srpskom restoranu!\n(Gale, 14. mart 2019 18:54)\nTa ajte, molim vas....\n(ja, 14. mart 2019 18:52)\nDokle vise ove glupe liste ... Zar nismo obavestavani da je Moskva najjskuplja ovde 9ta... Gdje Kisinjev , gdje Tirana.\n(draganRs, 14. mart 2019 18:51)\n(Neðo Valderama, 14. mart 2019 18:43)\n(jeremija, 14. mart 2019 18:39)\nAli nijedan nije prljaviji.\n(Milos, 14. mart 2019 18:38)\nu pragu da ne gresim dusu stvarno ima lepih mesta di se moze popiti extra pivo po nama prihvatljivim cenama. al zato na onom njihovom trgu u centru starog grada cene ko na islandu.\n(oglo, 14. mart 2019 18:37)\n(lazar, 14. mart 2019 18:36)\n(dwl, 14. mart 2019 18:35)\nNiš je jeftiniji.\n(korosavendz, 14. mart 2019 18:33)\n(Skule, 14. mart 2019 18:33)\nGotovo sam siguran da je Beograd po ovim parametrima skuplji od Istanbula. :)\n(haha, 14. mart 2019 18:32)\nSofija verovatno nije usla u istrazivanje.\n(Pera, 14. mart 2019 18:30)\n(Neko odavde, 14. mart 2019 18:26)


Stanija Dobrojević: Ko to spava na Filipu, a nisam ja? (Video) - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n11:39 7. NOV 2013.\nPre nekoliko dana starleta se pohvalila da su dobili gosta i postavila nekoliko fotografija pokazujući svojim fanovima šta maca radi u njihovom stanu, pa tako šeta po krevetu, kompjuteru i istražuje novo stanište. Ovog puta maca je svoje mesto našla na Filipovom stomaku gde se opustila i zaspala.\nKoliko je maloj maci lepo dok spava na Filipu govori i njena poza, s obzirom da je legla na leđa, raširila prednje šape i potpuno se opustila. Raznežena celim prizorom, Stanija je uz ovaj video napisala: "Duša na duši spava".


REX :: Bajden: Kamala Haris kandidatkinja za potpredsednicu SAD\n28. 09. 2020 Ubistvo i Amazonija: Zločin koji otkriva tajne izolovanih plemena\n16. 09. 2020 Kuda je krenula Crna Gora\n07. 09. 2020 Povratak raseljenih – kolonizacija: Tabu teme u dijalogu\n31. 08. 2020 Ruski opozicionar u berlinskoj bolnici, njegovo stanje stabilno\n18. 08. 2020 Galeoti za RSE: Lukašenka će zbaciti njegovi saradnici


Održavanje iluzije tržišta\nHome > Održavanje iluzije tržišta\nIgnoriranje nezavisnokulturnih izdavača potvrđuje da je Ministarstvo kulture i medija nezainteresirano za sistemsko i razvojno promišljanje odnosa prema knjizi.\nAko jedna stvar obilježava kulturnu politiku za vrijeme mandata Nine Obuljen Koržinek, to je financijsko gušenje nezavisne kulturne scene, kao i zanemarivanje njezine važnosti za širi razvoj kulture kao javnog dobra. Štoviše, moglo bi se uvjerljivo dokazivati da u temelju politike aktualne ministrice leži upravo odbijanje da se kulturu shvati kao javno dobro u čiji autonomni – što će reći, od nužnosti tržišne legitimacije izuzet – razvitak treba ulagati. Posljedice navedenog odražavaju se na svim razinama polja, od sve težih radnih uvjeta u organizacijama, preko sve nesigurnijih i netransparentnijih modela provedbe natječaja, pa do zanemarivanja nezavisne kulturne i umjetničke proizvodnje. Umjesto, dakle, da pruži posebno snažnu podršku sadržajima za koje nema mjesta u institucijama ili u turističko-tržišnoj logici kulturnog poduzetništva, Ministarstvo kulture i medija zdušno svodi nezavisnu kulturu na dugoročno neodrživi rezervat.\nDobar primjer iznevjeravanja vlastite javne funkcije je odnos Ministarstva prema neprofitnom nakladništvu. Prošle smo godine tako na Kulturpunktu pisali  o problematičnim rezultatima natječaja za otkup knjiga, na kojem je ignorirano nekoliko iznimno vrijednih izdanja produciranih na nezavisnokulturnoj sceni. Kako sugeriraju nedavno objavljeni rezultati potpora za izdavanje knjiga, krizna 2021. donosi nastavak iste problematične politike. Naime, na popisu  odbijenih prijava nalaze se neke od najvažnijih organizacija nezavisne kulture, čiji programi vezani za proizvodnju znanja čine uistinu ključan doprinos ne samo užoj sceni kojoj pripadaju, nego i širem izdavačkom, akademskom i kulturnom prostoru. Tako su primjerice bez potpore ostala izdanja Bijelog vala, kustoskog kolektiva Blok, udruge Domino, Multimedijalnog instituta i Udruženja za razvoj kulture "URK", dok se na popisu odobrenih prijava ne može praktički naći nijedan nezavisnokulturni akter. Potpore su ogromnom većinom dodijeljene privatnim nakladnicima, što s obzirom na stanje nakladništva nije samo po sebi sporno, no nužno je zapitati se zbog čega drastično povećanje sredstava od 2017. godine (s 4 845 000 na 8 078 000 kn) nije donijelo makar minimalno bolju sliku što se strukture dobitnika tiče.\nZbog toga smo se za komentar obratili Nikoli Devčiću iz udruge Bijeli val, koja je u 2020. dobila potporu za izdavanje knjiga, da bi se u ovoj godini, nakon što je proračun za tu stavku pao za oko pola milijuna kuna, našla među "skrajnutim" prijaviteljima. Devčić je politiku aktualne ministrice stavio u širi kontekst njezinog prethodnika, naglašavajući kontinuitet zanemarivanja nezavisne kulture: "Već je odavno i onima najnaivnijima jasno da je mandat Nine Obuljen Koržinek na čelu Ministarstva kulture nastavak Hasanbegovićeve 'nacionalne promjene paradigme' drugim sredstvima i da Kulturna vijeća neće podržati ne samo Subversive Festival, časopis Up&Underground ili sve predložene naslove biblioteke Parezija i Sinestetika, te Novi Gordogan, Centar za ženske studije ili Oris, nego apsolutno nijedan civilnodruštveni projekt." Devčić posebno kritizira način na koji je ustrojen rad kulturnih vijeća, za koja smatra da "ne odstupaju od birokratskog normativa postupnog dokidanja potpora s ciljem iscrpljivanja malih ili ideološki nepoželjnih korisnika, smanjivanja obima njihovih aktivnosti i u konačnici njihovog gašenja", a kao štetne faktore navodi i "brutalnu komercijalizaciju i estradizaciju kulturne proizvodnje". Spornom smatra i transparentnost rada vijeća, budući da je njihovim članovima "zabranjeno očitovati se u javnosti, dok na upite o kriterijima po kojima su neki projekti potvrđeni a neki odbačeni ili uopće ne ponude obrazloženje ili napišu da je program odbijen zbog manjka u budžetu. Ono što nam na kraju ostaje je da sami osmislimo razloge izostanka podrške."\nPetar Milat iz Multimedijalnog instituta kritizira pak Ministarstvo zbog izrazite jednodimenzionalnosti kulturne politike kada je riječ o izdavaštvu i njezine podređenosti servisiranju privatnog sektora: "Nije neka posebna tajna da tzv. tržište knjige u Hrvatskoj ne postoji, osim kao korisna i nepropitana iluzija koja služi da se opravda nužnost periodičnog pumpanja javnog novca u privatne projekte. Ono što u tom prešutnom paktu uvijek iznova zapanjuje je razina arbitrarnosti i potpuni manjak volje da se sa strane državnih i drugih javnih institucija makar potakne uspostavljanje kulturne politike vezane uz knjigu, a koja bi za sobom ostavila dosadašnju zadaću da se privid tržišta i navodno pravične tržišne utakmice održava na životu javnim sredstvima."\nPrema Milatu, na izdavaštvu se još jednom potvrđuje potpuna nezainteresiranost Ministarstva kulture za promišljanje aktualnih potreba sektora: "Baš ništa od važnih razvojnih pitanja – npr. digitalni obrat u izdavaštvu i sve što to donosi za knjišku kulturu; suradnja s ostalim, poludomaćim eksjugoslavenskim sredinama; internacionalizacija – kao da se Ministarstvo kulture ne tiče, već se radi isključivo na 'poboljšanju' ili 'rastezanju" uhodanog superhikovskog modela raspodjele plijena, s točno određenim kvotama/glavarinama. Ako prođe, prođe ... ako pak netko i zalaje, nema veze, brzo će se zaboraviti i zataškati." Zaključno, Milat smatra da je kulturnoj politici potreban temeljni koncepcijski obrat koji će izdavaštvu pristupiti iz perspektive njegove sistemske društvene uloge: "Drukčiji model javnog financiranja knjige nije tek pitanje drukčije raspodjele sredstava, već pitanje nove funkcije i svrhe proizvodnje knjiga u malenoj i centraliziranoj kulturi i društvu. Do odgovara na to pitanje, čini mi se, nećemo više doći unutar postojećih korumpiranih okvira, već samo kolektivnim iskorakom u političku i kulturalnu postmodernu."\nObjavio/la lujo [at] kulturpunkt.hr 23.02.2021\nUmjesto formalnih detalja, u priči o Gordoganu ključan je kontinuirani odnos države prema časopisima u kulturi i izostanak konzistentne sistemske politike u polju izdavaštva.\nSource URL: https://www.kulturpunkt.hr/content/odrzavanje-iluzije-trzista