Mustafa: Srbi blokiraju Vojsku Kosova - Sputnjik Srbija\n06:44 21 Januar 2021\n17:00 03.02.2017 Preuzmite kraći link\nKosovski premijer Isa Mustafa izjavio je danas u Prištini da su Kosovske bezbednosne snage spremne da se transformišu u Vojsku Kosova, ali da za to nemaju pomoć srpskih poslanika u skupštini Kosova.\n„KBS su uradile sve potrebne pripreme za Vojsku Kosova, ali taj proces je zaustavljen, jer nemamo pomoć od strane srpskih poslanika, ali ne zbog njih samih već zbog direktnog uplitanja Beograda“, rekao je Mustafa na zajedničkoj konferenciji za novinare sa generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom, prenosi RTV Kim.\nKako prenosi ta televizija, šef NATO-a je kazao da se radi na povećanju kapaciteta s obzirom na to da će tim Alijanse za vezu imati ulogu u pomoći Kosovskim bezbednosnim snagama, ali u skladu sa trenutnim mandatom KBS-a.\nVojska Kosova, lista "Srpska", NATO, Jens Stoltenberg, Isa Mustafa, Kosovo i Metohija, Srbija


Dan otvorenih vrata "Himere" - Ostvari 10% popusta na sve kurseve i 50% na letnju školu! - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Vesti Dan otvorenih vrata “Himere” – Ostvari 10% popusta na sve kurseve i...\nDan otvorenih vrata “Himere” – Ostvari 10% popusta na sve kurseve i 50% na letnju školu!\nDan otvorenih vrata IT Akademija „Himera” biće organizovan u sredu, 1. jula, od 18 do 20 časova, u prostorijama „Himere” u Karađorđevoj ulici broj 15b, u Kragujevcu.\nUpis u IT Akademiju “Himera” je u toku! Ostvarite 10 odsto popusta na sve kurseve!\nTokom “Dana otvorenih vrata” zainteresovani će biti u prilici da se upoznaju sa profesorima i kursevima koji su u toku, kao i sa okruženjem i prostorom za rad.\nIT akademija ,,Himera” poklanja mesec dana besplatnog kursa iz osnova Web programiranja za 40 učenika starosti od 10 do 15 godina, sa kojima rade predavači sa licencom i organizuje letnju školu za starije u kojoj će savladati osnove HTML/CSS u trajanju od 20 sati sa popustom od 50 odsto, odnosno po ceni od 3.000 dinara.\nAkademija “Himera” pruža rad sa predavačima koji imaju veliko radno iskustvo u IT industriji i u nastavi, realan fond časova, kako bi svaki polaznik stekao adekvatno znanje, mogućnost polaganja završnog ispita sa partnerskom ustanovom Visokom Tehničkom Školom Strukovnih studija u Kragujevcu i dobijanje validnog sertifikata priikom zaposlenja.\nPrednosti “Himere” su broj polaznika (do 10 polaznika po programu) i garantovan rad u realnom okruženju u kome se izrađuje softver.\n“Himera” vas poziva da dođete i sami se uverite u kvalitet rada.\nPrethodni članakStonoteniseri zauzeli drugo mesto, ponovo pokrenuta škola stonog tenisa\nSledeći članakZa dva dana 78 novih slučajeva koronavirusa u Kragujevcu


I Duma pozvala Medvedeva da prizna J.Osetiju i Abhaziju\nod Admin taj Pon 25 Avg 2008 - 18:17\nRuska Duma (donji dom parlamenta) pozvala je danas ruskog predsednika Dmitrija Medvedeva da prizna otcepljene gruzijske autonomije Južnu Osetiju i Abhaziju kao samostalne, suverene i nezavisne države\nObraćanje ruskom predsedniku u kojem se ukazuje na neophodnost priznanja Južne Osetije i Abhazije usvojeno je jednoglasno sa 447 glasova deputata na vanrednoj sednici Moskvi.\nVojna operacija Gruzije prema Južnoj Osetiji predstavlja "varvarsku agresiju", a od sada se "pitanje mogućnosti obnavljanja teritorijalne celovitosti Gruzije političkim putem lišio bilo kakve perspektive", ističu ruski deputati.\n"Tu novu realnost pre ili kasnije treba da prizna celokupna međunarodna zajednica", istakli su poslanici donjeg doma ruskog parlamenta, ocenjujući da će priznanje stvoriti osnov za osiguranje garancija bezbednosti i zaštite naroda Južne Osetije i Abhazije od spoljnih pretnji i za jačanje međunarodnog mira i regionalne stabilnosti.\nDeputati ruske Dume pozvali su i parlamente u svetu da podrže priznanje nezavisnosti nepriznatih republika, koje su formalno u sastavu Gruzije.\nU obraćanju parlamentima država članica UN i međunarodnim parlamentarnim organizacijama u vezi sa oružanim napadom Gruzije na Južnu Osetiju, ukazuje se da sadašnja eskalacija konflikta nije rezultat raskolničkih napora "nekih mitskih separatista, kako povremeno gruzijske vlasti pokušavaju da predstave legitimna rukovodstva Abhazije i Južne Osetije".\n"To je tragični rezultat viševekovnog suprotstavljanja naroda koji žive u regionu i koji nisu mogli da prevaziđu ni prethodni ni aktuelni rukovodioci Gruzije", navedeno je u obraćanju.\nDanas pre podne i Savet federacije Rusije (gornji dom parlamenta) pozvao je Medvedeva da prizna nezavisnost Južne Osetije i Abhazije.


Restorani | Oceni - Strana 4\nStrana 4 od 11« Prva...«23456»10...Poslednja »\nTek skoro sam prvi put posetila ovaj restoran uz kupon-ponudu jednog sajta (sve u pola cene). Španski restoran u Nebojšinoj ulici (Vračar) ima velike prozore/okna i spolja … Nastavite sa čitanjem →\nDrug nas je pozvao da proslavimo njegov rodjendan i obecao nam odlicnu klopu. Dogovor je bio da se nadjemo ispred YU Biznis centra, na Novom Beogradu. Odveo … Nastavite sa čitanjem →\nRestoran Ottimo postoji od 2003. godine i nalazi se nadomak centra, preko puta Studentskog parka na Studentskom trgu… Rade svakim danom u nedelji od 09.00 – 24.00h. … Nastavite sa čitanjem →\nOvo je picerija koja godinama uspešno radi i zadržala je izvorni kvalitet, pa tamo odlazim povremeno ili naručujem picu telefonom. Nalazi se na Novom Beogradu u Bulevaru … Nastavite sa čitanjem →


Radio BN | REPUBLIKA SRPSKA: Nove mjere! Ukinut KARANTIN!\nREPUBLIKA SRPSKA: Nove mjere! Ukinut KARANTIN!\nObjavljeno: 2020-05-12 09:06\nFoto: Ministrar zdravlja RS Alen Šeranić\nRepublički štab za vanredne situacije na današnjoj sjednici utvrdio je nekoliko zaključaka koji se odnose na relaksaciju mjera ponašanja tokom epidemije virusa korona u Srpskoj, a koji će biti na snazi već od sutra. Zaključkom Republičkog štaba za vanredne situacije ukidaju se karantini u lokalnim zajednicama, kao i karantini pri graničnim prelazima u Republici Srpskoj. Svi građani koji se trenutno nalaze u ovim objektima biće poslati u kućnu izolaciju. Ministar zdravlja Republike Srpske napominje da građani koji se nalaze u lokalnim karantinima neće biti testirani pri napuštanju istih, ali su obavezni da se jave nadležnoj Higijensko-epidemiološkoj službi ukoliko osjete bilo kakve simptome. „Lokalne zajednice će imati obavezu da raspuste lokalne karantine i da ljude koji su trenutno u lokalnim karantinima upute u kućnu izolaciju u trajanju onom, koliko im je preostalo do 14 dana.\nDakle, ukoliko je neka osoba bila u lokalnom karantinu 5 dana, do 14 dana joj je ostalo još 9 dana koje će provesti u samoj kućnoj izolaciji. Inspektori će imati instrukciju da sutra ujutru od 6 časova izdaju rješenja o kućnoj izolaciji na graničnim karantinima, gdje će svaka osoba koja dođe shodno svom mjestu prebivališta, bilo da se radi o državljaninu BiH ili državljaninu neke druge zemlje, biti obavezna da u tom mjestu boravi 14 dana u smislu same kućne izolacije“, kaže ministar zdravlja dr Alen Šeranić.\nU skladu sa odlukom štaba, sva lica koja imaju poljoprivrednu djelatnost u pograničnim predjelima, moći će nastaviti sa svojim poslom uz pokazivanje dokumenata nadležnom inspektoru, kako prilikom prelaska granice ne bi dobijali rješenje o kućnoj izolaciji. Isto važi i za radnike u pograničnim dijelovima.\n„Što se tiče stranih državljana ili državljana BiH koji imaju zasnovan radni odnos u pograničnim područjima, oni će takođe morati da pokažu identifikacioni dokument i dokaz o svom zaposlenju u toj firmi koja je pogranična, kako bi mogli nesmetano da vrše prelaz same granice i da obavljaju svoju djelatnost“, poručuje ministar zdravlja i socijalne zaštite RS, dr Alen Šeranić.\nNova pravila za inspektore biće i kada su u pitanju vozači u međunarodnom transportu.\n„Oni imaju obavezu da vozače u međunarodnom transportu samo evidentiraju. Znači vozačima se neće izdavati rješenje o kućnoj izolaciji, već će se vršiti samo evidencija ovih vozača, koja će biti zbog epidemiološkog nadzora prosleđivana prema Higijensko-epidemiološkim službama Doma zdravlja, tamo gdje vozač ima prebivalište“, zaključuje Šeranić.\nRepublički štab stavio je van snage odluku i o zabrani okupljanja za više od 3 osobe na teritoriji Republike Srpske. Prema novom zaključku, biće dozvoljeno okupljanje maksimalno do 50 osoba. I dalje nisu dozvoljena organizovana masovna javna okupljanja.


Budite prvi koji će napisati recenziju “SKENER CANON LIDE 300” Odustani od odgovora\nŠTAMPAČ SAMSUNG SL-M2026W LASER/A4/1200 X 1200/USB 2.0/WI-FI\nSKENER 220 LITE CANON\nAuto muzika, gps uređaji 0\nBaterije i ispravljači 0\nBela tehnika i kućni aparati 0\nMobilni i fiksni telefoni 0\nMreže, sigurnosna oprema 0\nNotebook i tablet 0\nRačunari i komponente 0\nBar code i pos 0\nInkjet štampači 0\nLaserski štampači 0\nSvi proizvodi 12\nŽice za gitare 0\nFirma Kale je osnovana krajem 2006. godine u Rumi na adresi Glavna 220. Od samog osnivanja firme bavimo se prodajom IT proizvoda, audio-video opreme, opreme za video nadzor i štampom malog i velikog formata. Povećavanjem asortimana robe i osavremenjavanjem mašina za štampu prelazimo u veći poslovni prostor na novu adresu – Glavna 226. Naprednim poslovanjem izdvajamo poslovnu jedinicu za štampu u Glavnu 101 pod nazivom Mi Štampamo Sve.


Češki ministar odbrane: Rusija jedna od glavnih pretnji za NATO - Sputnjik Srbija\n22:10 08.03.2019 Preuzmite kraći link\n„Na prvom mestu među opasnostima je terorizam, a pre svega opasnost od globalnog širenja lokalnih terorističkih organizacija. Drugo mesto zauzimaju sajber-opasnosti, a na trećem mestu su pretnje koje dolaze iz Rusije“, rekao je Metnar.\nPrema rečima češkog ministra, pretnje iz Rusije svode se na obnovu naoružanja u ruskoj armiji, premeštanje vojske, veliki broj vojnih vežbi i „događaje koji su povezani s drugim zemljama socijalističkog bloka“.\n„Redosled opasnosti u ovom slučaju nije toliko važan, jer njihova dinamika može veoma brzo da se promeni“, rekao je Metnar.\nMinistarstvo odbrane Češke priprema detaljnu analizu opasnosti u svetu, a posao se privodi kraju, naveo je ministar.\n„Za sada imamo samo preliminarne rezultate“, dodao je Metnar.\nIzjave o „ruskoj pretnji“ često se mogu čuti iz usta zapadnih političara, najčešće onih iz baltičkih zemalja i Poljske. Prema mišljenju šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova, u Alijansi odlično znaju da Rusija nije pretnja za zemlje NATO-a, ali im takve izjave služe kao izgovor za razmeštanje veće količine vojne tehnike i ljudstva u blizini ruskih granica.\nČeški političari, pritom, nemaju jedinstven stav o tom pitanju. U oktobru prošle godine je premijer te zemlje Andrej Babiš izjavio da Rusiju ne smatra pretnjom i da se nada normalizaciji odnosa dveju država. Prema njegovim rečima, umesto da vodi dijalog, Zapad se vratio u stanje „kvazihladnog rata“ s Rusijom. Predsednik Češke Miloš Zeman je takođe u više navrata skretao pažnju na važnost saradnje s Kremljom i besmislenost sankcija koje su uvedene Rusiji.\nruska pretnja, NATO, Češka


Formiranje cene koštanja i informacioni sistem ERP u Tigar Tyres-u Formiranje cene koštanja i informacioni sistem ERP u Tigar Tyres-u\nCena koštanja proizvoda jedan je od ključnih elemenata za uspešno poslovanje svakog proizvodnog preduzeća. Ona predstavlja cenu po jedinici proizvoda, odnosno cenu koju proizvođač mora da plati kako bi proizveo neko dobro. Cena koštanja predstavlja trošak za preduzeće, a dobija se stavljanjem u odnos ukupnih troškova i proizvedene količine. Osnovni cilj obračuna cene koštanja jeste da bude smernica u donošenju poslovnih odluka menadžmenta, kao i preduzimanje planskih i korektivnih akcija koje treba da doprinesu željenom poslovanju u određenom planskom periodu.\nUpravljanje troškovima jedna je od najvažnijih oblasti delovanja controllera. U savremenim uslovima poslovanja troškovi su faktor od presudnog značaja za poslovanje, opstanak i razvoj preduzeća. Sistematizovanje i klasifikovanje troškova ima svoje opravdanje i koristi pri proučavanju, praćenju i analiziranju troškova, a u cilju donošenja racionalnih poslovnih odluka. Konkurencija na globalnom tržištu preduzećima ostavlja malo manevarskog prostora za određivanje prodajnih cena, tako da je kontrola i smanjenje proizvodnih troškova najbolji način kako bi se ostvarila ciljana dobit.\nObračun cene koštanja je značajan kako za bilans uspeha (realni obračun troškova za bilansiranje rezultata), tako i za bilans stanja (realni obračun troškova za vrednovanje stanja zaliha). Cena koštanja u savremenoj tržišnoj privredi služi kao osnova za određivanje prodajnih cena proizvoda. Ona pokazuje da li su ekonomično određena investiciona ulaganja i, kalkulišući vreme povraćaja investicije, utiče na donošenje odluke o kapitalnim investicijama u određenu zemlju ili preduzeće. Menadžment preduzeća mora da poredi vlastite stvarne troškove u odnosu na planirane, ali i u odnosu na troškove iz prethodnih perioda i u odnosu na relevantnu konkurenciju.\nU kompaniji Tigar Tyres, koja je deo Michelin grupe, obračun cene koštanja radi se na mesečnom nivou, a koristi se informacioni sistem ERP Microsoft Dynamics AX. Implementirali smo ERP krajem 2014.godine i sada koristimo sve prednosti ovog moćnog alata, koji nam omogućava da mesečni obračun cene koštanja završimo drugog radnog dana u mesecu i da rezultate pošaljemo centrali uvek na vreme. Implementacija ovog sistema bila je poseban izazov, s obzirom na to da smo jedina fabrika u Michelin grupi koja koristi ovaj sistem i da smo implementaciju radili paralelno sa proširenjem kapaciteta (investicija od 215 miliona evra u prethodne tri godine i upošljavanje više od 500 zaposlenih).\nParalelno sa implementacijom ERP-a implementirali smo i metod obračuna cene koštanja po standardnim troškovima. Standardna cena koštanja (standard CRI) računa se na bazi proračuna tehničkih podataka (materijalnog bilansa – Bill of Material i vremena potrebnog za izradu proizvoda – Routing time). Na kraju meseca obračunavaju se varijanse između stvarnih troškova proknjiženih u glavnoj knjizi i standardnih troškova na kojima se baziraju sve proizvodne transakcije. Navedene varijanse se nakon toga analiziraju i daju objašnjenja, ukoliko su varijanse značajnije. Cena koštanja je jedan od najvažnijih, ako ne i najvažniji KPI industrijskih performansi na nivou cele Michelin grupe. Postoji standardni izveštaj analize cene koštanja, koji industrijski controlling priprema svakog meseca i šalje ga centrali. Nakon toga se na redovnim mesečnim sastancima sa menadžmentom centrale analiziraju najvažnije kategorije cene koštanja i odstupanja od plana (forecasta).\nVarijanse između plana i realizacije iz prošlog meseca jesu važne, ali je u našoj kompaniji mnogo važnije da znamo šta nas očekuje u narednom periodu i svakog meseca radimo forecast cene koštanja za naredni period do kraja godine, a u fokusu su naredna tri meseca. Do ove godine smo godišnji plan radili po principu bottom-up, polazeći od svakog troškovnog centra, i konsolidovali smo plan i usvajali ga u oktobru zajedno sa centralom. Ovaj proces oduzimao je mnogo vremena kako controllerima, tako i velikom broju vlasnika cost centara iz proizvodnje. U sklopu simplifikacije na nivou grupe, od ove godine zvanično je ukinut proces izrade godišnjeg plana. Godišnji targeti su zadržani, ali se sada definišu na bazi forecasta i ove godine smo završili prvi put forecast “8+4+1” sredinom septembra, čime smo zatvorili plan za narednu godinu. Ovaj forecast bazira se na top-bottom i bootom-up principu sa povratnim vezama. Najpre se dobija target od strane grupe, a nakon toga se kroz makro plan odgovara grupi da li može da se postigne definisani target ili ne. Osim ovog forecasta, imamo još tri važna forecasta u januaru (do kraja tekuće godine), martu (do kraja tekuće godine) i junu (kada dajemo prvu viziju za narednu godinu). Ove promene su pojednostavile i ubrzale proces. Controlleri manje vremena gube na izradi plana cene koštanja, a mnogo više vremena mogu da posvete analizi rizika i akcijama koje su usmerene na uštede u troškovima, a koje će na kraju dovesti do smanjenja cene koštanja.\nBojan Pavlović, Cena koštanja, mcb, mcb blog, Michelin grupa, Tigar Tyres\n« Biznis lekcija: Istina nije uvek prijatna Digitalni potpis u Excelu »\nNajveće greške kandidata za posao u Srbiji ( 95,006 )\nŠta je EBITDA? ( 75,774 )\nKoliko se plaća porez na dobit u Srbiji? ( 55,391 )


Laguna - Bukmarker - Roman „Čik“ Volfganga Herndorfa: Savremeni klasik književnosti za mlade - Knjige o kojima se priča\nRoman „Čik“ Volfganga Herndorfa: Savremeni klasik književnosti za mlade\nRoman „Čik“ nemačkog pisca Volfganga Herndorfa jedno je od retkih dela u savremenoj evropskoj književnosti za mlade koja se već mogu smatrati klasičnim. Epitet klasično uglavnom se pripisuje onim delima koja uspevaju da kroz vreme očuvaju aktuelnost – ili se pak s dobrim razlozima veruje da će je očuvati – i koja su u stanju da zadovolje kako ukus široke čitalačke publike tako i kriterijume akademske kritike, te postaju nezaobilazni deo knjževnosti kojoj pripadaju. Jasno je da nije nimalo lako steći naklonost te dve mahom zavađene instance, posebno u okvirima žanrovske književnosti, dakle one određene potrebama, mogućnostima i očekivanjima nekog specifičnog kruga čitalaca. Zadovoljenje takvih potreba, mogućnosti i očekivanja zadatak je vanliterarne prirode koji po prirodi stvari ograničava umetničku slobodu, a s njom i umetničke domete. Kako je književnost za mlade žanrovskog karaktera, ne čudi što ne obiluje delima koja mogu da ponesu epitet klasičnih. No kao da su uska vrata što do njih vode zaslužna za to što među klasicima književnosti za mlade postoje večno mlada dela neosporne umetničke vrednosti kakav je na primer Selindžerov „Lovac u žitu“, sa kojim se Herndorfov roman često poredi. I najzad, „Čik“ je samo nekoliko godina posle objavljivanja ušao u obaveznu literature nemačkih škola, na radost đaka.\nO tome koliko se roman „Čik“ dopao mladima govore već i gole činjenice: od 2010, kad je objavljen, do septembra 2016. u Nemačkoj je prodat u dva miliona primeraka; istovremeno je preveden na tridesetak jezika. Godinu dana po objavljivanju postavljen je na scenu, da bi tokom sezone 2012/2013. to bila najgledanija predstava na svim nemačkim pozornicama. Sredinom 2016. počeo je vrlo uspešni život filmske ekranizacije romana a od marta 2017. „Čik“ se u Nemačkoj izvodi i kao opera. O umetničkoj vrednosti „Čika“ svedoče pak nagrade, od kojih je samo prva žanrovska: 2011. dobija nacionalnu Nagradu za knjigu za mlade i Nagradu Klemens Brentano a, u kategoriji beletristika, ulazi u uži izbor za Nagradu Lajpciškog sajma knjiga, koja je, zajedno s nagradom Frankfurtskog sajma, najprestižnije odličje na nemačkoj književnoj sceni. Naredne godine dobiće i Nagradu Hans Falada. To što je te godine Herndorfov roman „Pesak“ dobio nagradu Lajpciškog sajma koja je prethodne izmakla „Čiku“ nezvanično se tumači kao ispravka propusta. I najzad, „Čik“ je u Nemačkoj stekao žestoke fanove, i to različitih uzrasta, te je izdavač Rovolt njihovu glad za nastavkom uživanja nastojao da zadovolji time što je 2014. postuhmno objavio Herndorfovo fragmentarno delo pod nazivom „Slike tvoje velike ljubavi“. Da, na veliku žalost – posthumno.\nVolfgang Herndorf je rođen 1965. u Hamburgu, a 2013. u Berlinu je izvršio samoubistvo, kad je postalo izvesno da je izgubio bitku sa neizlečivom bolešću. Od kad je u februaru 2010. ustanovljeno da ima tumor na mozgu, Herndorf vodi digitalni dnevnik koji naziva „Rad i struktura“: to svedočanstvo o životu čije vreme ističe Rovolt je, takođe posthumno, objavio kao knjigu.\nPo obrazovanju, Volfgang Herndorf je slikar. Za svoje bavljenje slikarstvom kaže da nije uspevao da ostvari ono što je od sebe očekivao, pa se s vremenom sasvim orijentisao na strip u kome su crteži postojali sve manji a tekst u oblačićima sve veći.\nSvoje prvo književno delo, roman „U plišanim olujama“, objavio je 2002. To je roman o mladom čoveku koji iz provincije dolazi u Berlin i uključuje se u njegov pomodni i boemski život, prema kome je kritičan i podsmeva mu ali kome ipak pripada. Iako je glavni junak tridesetogodišnjak, autor za ovu knjigu kaže da je roman o adolescentima. Već u ovoj Herdorfovoj knjizi neki kritičari vide sličnost sa Selindžerovim „Lovcem u žitu“.\nPotom sledi zbirka kratkih priča „S ove strane Van Alenovog pojasa“ (reč je o jednom od omotača Zemljine kugle), objavljena 2007. a 2008. ovenčana nemačkom Nagradom za pripovetku. Herndorfove priče su pripovesti o marginalcima, o drugom i drugačijem, čak i ni o čemu, priče koje ništa eksplicitno ne govore ali sve kažu, duhovite i istovremeno mučne, privlačne i odbojne, tajanstvene, krhke, napete u svakom trenutku, ali to je neka posebna, unutrašnja napetost. „Ipak je, dakle, moguće na nemačkom napisati inteligentne i istovremeno ekstremno zabavne priče“, ocenjuje kritičarka lista Ziddojče cajtung. Knjigu svrstavaju u pop književnost, ali pri tom konstatuju: boljeg od ovoga u savremenoj pop književnosti trenutno nema.\nRoman „Čik“ objavljen je 2010. a 2011. izlazi roman „Pesak“. Knjiga čija se radnja odigrava u pustinji kao da je i sama pustinja besmisla. Sve klizi, izmiče razumevanju, kao što pesak klizi medju prstima, radnja proističe iz pogrešnih poteza i procena, susreti likova su plod slučajnosti, niko ne zna o čemu se zapravo radi. Mada je autor krajnje distanciran, stendalovski neuključen u apsurdne dogadjaje u kojima su izmešane krhotine obrazaca pop kulture i trivijalnosti savremenog sveta, ispod tog hladnog, ironičnog tona izbija teška tuga koju oseti i čitalac neupućen u to da autor klizi ka suženju levka što vodi u smrt.\nOtkud u društvu takvih knjiga roman kakav je „Čik“? Oko 2004. Hermdorf je ponovo čitao knjige koje je voleo kao dvanaestogodišnjak, da vidi da li su zaista tako dobre kao što ih čuva u sećanju i da sazna nešto više o sebi iz tog vremena: Goldingovog „Gospodara Muva“, „Haklberi Fina“ Marka Tvena, „Avanture Gordona Pima“ Edgara Alana Poa. U svim tim knjigama, zapazio je, važne su tri stvari: vrlo brzo nestaje odraslih, barem kao važnih aktera, reč je o velikom putovanju i o velikoj vodi. A kad je ocenio da u Nemačkoj na početku 21. veka takvo putovanje klinci mogu da ostvare samo ukradenim kolima, dok dlanom o dlan stvorila se okosnica romana „Čik“. Herndorf pritom nije rešio da napiše roman za mlade, nego naprosto – roman o dečacima koji ukradenim kolima kreću u nepoznato. Kao avanturistička proza, građena u duhu pikarskih romana, knjiga prirodno izlazi u susret ukusu vršnjaka glavnih junaka, dok njena strukturiranost u epizode, kakva se javlja u filmovima tipa roudmuvi, dozvoljava autoru da širi kadrove svoje proze i da da zamaha književnom talentu.\nŠta on, rođen 1965, zna o generaciji rođenoj 1995, pitao se Volfgang Hernrdorf na početku avanture pisanja ovog avanturističkog romana? Ne zna ništa, glasio je odgovor, ali svi književni likovi su ionako izmišljeni. Stoga se prepustio imaginaciji i iskustvu što se sleglo s raznih strana. U skladu s takvim stavom, nije preterivao sa formalnim obeležjima generacije 1995. To je uočljivo i na planu jezika – njegovi junaci govore reklo bi se prirodno, ali ne tvrdim slengom. Takva odluka je mudra jer se varijante slenga menjaju i već kroz koju godinu ono što je danas aktuelno postaje zastarelo i smešno. No jasno je da junaci ovakvog romana ne mogu da govore ni izbrušenim književnim jezikom. Tu je trebalo naći meru, koju je našao i autor knjige kao i prevoditeljka Mirjana Popović; srpskim čitaocima ona je podarila jednu izvanrednu, senzibilno rekonstruisanu verziju „Čika“ kakvu i zaslužuje delo munjevito uvršćeno u kategoriju klasika.\nMada „Čik“ nije napisan kao delo za mlade, naime delo striktno namenjeno određenom čitalačkom krugu prema kome je i skrojeno, Herndorf je pišući roman o dečacima od 14 godina neizbežno zašao na teren žanrovske književnosti. Na planu naracije, putovanje u neizvesno unosi potrebnu napetost, dok su glavni junaci profilisani tako da dozvoljavaju uključivanje mehanizama identifikacije i projekcije. Događaje koji su se zbili prepričava nam Majk Klinkenberg, usamljeni dečak iz imućne ali razorene porodice u kojoj majčinu ljubav osujećuje težak alkoholizam dok je otac samoživ i brutalan autokrata. Svoju nesigurnost Majlk u školi izražava povlačenjem, no u jednom trenutku se prilično neadekvatno otvara, što se doživljava kao ispad te dobija nadimak Psiho. Naravno da Psiho na kraju godine neće biti pozvan na veliku rođendansku žurku najlepše devojčice u razredu, Tatjane Ćosić, u koju je, na njegovu nesreću i zaljubljen. No u razredu postoji još jedan autsajder, neadaptirani ruski dečak Andrej Čihačov, zvani Čik, o kome se ne zna gotovo ništa jer je u školi namrgođen i ćutljiv, a ponekad na čas dođe i pijan. Ni on, razume se, nije pozvan na Tatjaninu žurku, što njega nimalo ne pogađa. U ukradenoj polovnoj ladi nivi, „Čik“ dolazi po Majka i poziva ga na put u Vlašku gde živi Čikov deda. Gde je tačno Vlaška „Čik“ ne zna, a očigledno ga to mnogo i ne zanima jer u kolima nema nikakve karte. I tako počinje Velika avantura: dečaci dospevaju u bizarne pa i opasne situacije, sreću svakojake čudake među kojima i devojčicu koja živi na đubrištu, otkrivaju vlastitu snalažljivost, hrabrost pa i privlačnost, stiču samopouzdanje, dokazuju sposobnost za solidarnost, odrastaju… Veliku avanturu Herndorf pak koristi za nizanje otkačenih epizoda i izvanrednih epizodni likove, demostrirajući svoj izvrsni humor, svoj sluh za fine vibracije, svoju veštinu senčenja i, istovremeno, sklonost ka grotesknom. No sve to uzbudljivo, čudno i urnebesno prožima isti bazični ton topline i humanosti, nad knjigom lebdi neka blagost koja krepi srce i mladog i svakog drugog čitaoca. Pred kraj knjige glavni junak će i eksplicitno reći da su mu roditelji, nastavnici i televizija govorili da je čovek rđav. Možda i jeste tako, spreman je da se složi Majk, možda je 99 posto ljudi rđavo, ali su „Čik“ i on na svom putovanju sretali samo onaj preostali jedan procenat.\nKritičar Gustav Zajbt (Seibt) kaže da je „Čik“ roman nemačkog romantizma, napisan u tradiciji Tika i Ajhendorfa, ali američkim sredstvima. Volfgang Herndorf to ne spori, takvo svrstavanje mu i laska, ali priznaje da mu to nije bila namera, i da neku veliku nameru nije ni imao, hteo je samo da jedno avanturisticko putovanje opiše tako da ne bude dosadno. Čime je ponajviše sledio Nabokovljev putokaz – knjiga „mora da uhvati“.\nIzvor: Časopis Detinjstvo,broj 17, godina XLIII, zima 2017


POMOĆ DRŽAVE: Šabac se bori za bolju bezbednost u saobraćaju | Novosti.RS\nOd početka godine, za prva tri meseca, u šabačkom kraju, nije bilo saobraćajnih nezgoda sa smrtnim ishodom. Broj saobraćajnih nezgoda je znatno niži u odnosu na prethodne godine, rekao je gradonačelnik Šapca, dr Aleksandar Pajić, na sednici Saveta za bezbednost saobraćaja u gradu, kojom je predsedavao Nemanja Pajić.\n-To su podaci kojim možemo da se pohvalimo -kaže gradonačelnik Pajić. -Jedan od prvih programa poslovanja koji je usvojen u Republici Srbiji bio je iz Grada Šapca. Svesni smo da su ogromni izazovi pred nama, jer prevencija koja se odnosi na decu, pre svega, kao učesnike u saobraćaju je nešto na čemu Grad Šabac treba intenzivno da radi. Samo na ovaj način možemo doći do očekivanih rezultata. Imamo podršku svoje države i Agencije za bezbednost saobraćaja i uveren sam da ćemo zajedno napraviti odličan rezultat.\n– Od početka godine u Srbiji je poginulo 39 pešaka, što je negde oko 48 odsto svih poginulih u saobraćaju. Na nivou godine broj poginulih pešaka u Srbiji je oko 25 odsto od ukupnog broja, tako da smo sada videli alarm da pokrenemo različite aktivnosti – rekao je Pešić i dodao da je Šabac prepoznat kao četvrta lokalna samouprava po ugroženosti pešaka, te da je u prethodnom periodu na području grada poginulo 26 pešaka i 16 biciklista.\nPešić je posebno istakao da je grad Šabac već uradio dosta na „podizanju svesti“ kod najmlađih učesnika u saobraćaju.\nUpotreba sedišta u Šapcu je 52 odsto, dok je na nivou Srbije oko 62 odsto. Programom su ove godine predviđene takve aktivnosti. Agencija će kroz edukaciju i donaciju određenog broja sedišta, gradu pružiti podršku kako bi se povećao procenat upotrebe sedišta, jer je oko 60 odsto stradale dece, stradalo kao putnik u vozilu. Od 2015. do 2019. godine kao biciklisti i pešaci poginulo je 26 osoba koje su imale više od 65 godina. Smatram da će planirane aktivnosti u Šapcu dati odlične rezultat – rekao je Pešić.\nsaobraćajna nesreća Šabac saobraćaj Aleksandar Pajić


Bliže se praznici, planiraju putovanja: Šta je potrebno za ulazak u susjedne zemlje? | Tuzlanski.ba\nBliže se praznici, planiraju putovanja: Šta je potrebno za ulazak u susjedne zemlje?\nPunica s Pelješkog mosta: Ja sam stvarno rekla da ću se baciti\nŽena napala kupače jer su maknuli ležaljke: “Ovo je moja plaža, ja sam je izgradila”\nSnimak racije u Cetinju: Policajac šutirao vlasnika lokala\nTužilaštvo u Srbiji traži doživotni zatvor za Belivuka i Miljkovića\nDijeljenja: | 24.4.2021. u 13:21\nBliže se prvomajski praznici, a zbog povoljnije epidemiološke situacije, većina građana BiH želi otputovati u susjedne zemlje, ali i one malo dalje.\nKako je i ranije pojašnjeno, za prelazak granice EU, u ovom slučaju Hrvatske, potreban vam je pozitivan nalaz PCR ili brzog antigenskog testa – BAT koji je stariji od 11 dana, ali ne stariji od 180 dana od trenutka uzimanja uzorka ili potvrdu da su preboljeli COVID-19 izdanu od liječnika.\nOsobe koje su preboljele COVID-19 unazad šest mjeseci izuzete su od obaveze testiranja i samoizolacije.\nZbog nedovoljne informisanosti građana, ili dezinformisanosti, pojavile su se špekulacije da ambulante naplaćuju printanje nalaza.\nMeđutim, to nije tačno. Naime, plaća se potvrda, a ne printani nalaz koji su oboljeli dobili putem Viber poruke.\n“Naplaćuje se Potvrda o prebolovanom virusu Covid 19, i cijena je 10 KM, a printanje nalaza je, naravno, besplatno”, pojasnili su za Aktu u jednoj od sarajevskih ambulanti porodične medicine.\nIz MUP-a HR još pojašnjavaju da brzi antigenski test – BAT naveden je na Zajedničkoj listi brzih antigenskih testova koje međusobno priznaju države članice Evropske Unije, a koju objavljuje Evropska komisija. Pored testova sa Zajedničke liste brzih antigenskih testova koje međusobno priznaju države članice Evropske Unije priznaje se i SARS-COV -2 ANTIGEN TEST KIT kineskog proizvođača SHENZEN ULTRA – DIAGNOSTIC BIOTEC Co., koji nije na listi odobrenih BAT testova Evropske komisije.\n“Kod nalaza BAT testa napravljenog u inozemstvu mora biti vidljiv proizvođač testa i/ili komercijalni naziv testa te mora biti izdan od strane zdravstvene ustanove/laboratorija i potpisan/potvrđen od strane liječnika. U protivnom test se neće prihvatiti kao vjerodostojan za ulazak u Republiku Hrvatsku”, kazali su.\nPutnici koji dolaze iz trećih zemalja, moraju predočiti jedno od navedenog:\n– Negativan nalaz PCR testa ili brzog antigenskog testa – BAT na SARS-CoV-2, pri čemu BAT test mora biti sa Zajedničke liste brzih antigenskih testova koje međusobno priznaju države članice Evropske Unije, koju objavljuje Evropska komisija. Kod nalaza BAT testa napravljenog u inozemstvu mora biti vidljiv proizvođač testa i/ili komercijalni naziv testa. U protivnom test se neće prihvatiti kao vjerodostojan za ulazak u Republiku Hrvatsku. Nalazi prethodno navedenih testova ne smiju biti stariji od 48 sati (računajući od vremena uzimanja brisa do dolaska na granični prijelaz) te se, ukoliko se radi o brzom antigenskom testu i boravku dužem od 10 dana u Republici Hrvatskoj, mora ponovo provesti testiranje do desetog dana od dana od datuma izdavanja tog testa;\n– Potvrdu o vakcinisanju za osobe koje su prije više od 14 dana, primile drugu dozu cjepiva protiv COVID-19. Iznimno, ukoliko se radi o cjepivu koje se prima u jednoj dozi, potvrda o primitku jedne doze ukoliko je doza primljena prije više od 14 dana od dana prelaska državne granice;\n– Predočenje pozitivnog PCR ili brzog antigenskog testa, kojim se potvrđuje da se vlasnik oporavio od infekcije virusom SARS-CoV-2, pri čemu je taj test napravljen unazad 180 dana, a stariji od 11 dana od dana dolaska na granični prijelaz ili uz predočenje potvrde o preboljenu izdane od liječnika ili obaviti PCR testiranje ili brzo antigensko testiranje – BAT na SARS-CoV-2 odmah po dolasku u Republiku Hrvatsku (o vlastitom trošku), uz obvezu samoizolacije do prispijeća negativnog nalaza.\n– U slučaju nemogućnosti testiranja određuje se mjera samoizolacije u trajanju od deset (10) dana.\n– Iz ovog Ministarstva savjetuju sve putnike, neovisno o državljanstvu, da se, zbog skraćenja procedure na graničnom prijelazu, prethodno ispunjavanje najave putem aplikacije Enter Croatia.\nOpširnije o uslovima za ulazak u Srbiju možete pročitati OVDJE.\nKljučne riječi: hrvatska, izdvojeno, korona virus, potvrda, Srbija. putovanje


Jelena Rafailović\t 12.05.2021. 12:59h 13:50h\nKontroverznu javnu ličnost Aleksandara Čabarkapu Viši sud u Beogradu osudio je na 13 godina i šest meseci zatvora zbog iznude, iznude u pokušaju i dva ubistva u pokušaju.\nČabarkapa je osuđen zbog upada u kuću deviznog penzionera u Loznici u kojoj je sa još trojicom mušakarca upao, a potom su pretukli kućepazitelja M.B i rođaka vlasnika kuće.\nDvojicu mušakaraca su pretukli i vezali u kupatilu, a uspeli su da ukradu 100 franaka, 150 evra i 6.000 dinara. Dan nakon pljačke i brutalno prebijanja kućepazitelj je za Kurir objasnio šta se tačno dogodilo te kobne večeri 1. aprila oko 22 sata tako što su se lažno predstavili kao policajci koji traže migrante.\n- Pozvonili su na vrata kada sam otvorio ugurali su me u kuću i vikali: "Gde su migranti, nemoj da se praviš lud! Imamo dojavu da su tu". Zbunio sam se, a oni su počeli da me pesniče. Potom su me vezali, tukli, kao i rođaka vlasnika kuće koji je bio sa mnom. Ostavili su nas vezane. Rođak je uspeo nekako da se oslobodi i da obavesti policiju. Bili smo u bolnici i davali smo izjave nadležnima - rekao nam je dan nakon brutalnog napada M. B.\nPodsetimo, pored Čabarkape sud je osudio njegove saučesnike okrivljenog Milorada Radojčić, na kaznu zatvora u trajanju od 2 godine i 6 meseci, a okrivljenog Vuka Mitića na kaznu zatvora u trajanju od 5 godina dok je okrivljenog Novicu Stanojkova oslobodio optužbe da je izvršio krivično delo zbog izvršenja krivičnog dela iznuda u pokušaju. Prilikom objavljivanja presude, sudija je ukratko saopštio razloge donošenja navedene odluke, a protiv presude stranke i branioci mogu izjaviti žalbu Apelacionom sudu u Beogradu.\nISPOVEST MAJKE STRADALOG DEČAKA (4) KOD NIŠA: Neko je uzviknuo udariše dete! Htela sam da se srušim od straha, bio je sav krvav\nSUD U SOMBORU IZREKAO MERU LEČENJA BOMBAŠU IZ SRBOBRANA: Bacio eksplozivnu napravu na policijsku stanicu, krio se ispod kapuljače\n2 UHAPŠENA U NOVOM SADU ZBOG PRONEVERE Prodavali robu bez fakturisanja i računa, oštetili veleprodaju za više od 28 miliona dinara\nDŽONI SA VRAČARA UČESTVOVAO U ZLOČINIMA U BELIVUKOVOJ VIKENDICI U RITOPEKU? Vušović postao Zvicerova desna ruka 9\t9\nUŽIVO! ŠPANIJA - POLJSKA (0:0), rasplamsava se borba 4\nSTIGLE I PRVE ČESTITKE OBRADOVIĆU: Bivši igrač Partizana i miljenik Grobara poslao JAKU poruku novom treneru crno-belih! FOTO 1\nEKSKLUZIVA GODINE, TRESE SE SRBIJA! ŽELJKO OBRADOVIĆ SE VRATIO U PARTIZAN! Najtrofejniji trener Evrope 3 godine u VOLJENOM KLUBU! 143\t2.9k


Procurio tajni dokument holandskih obavještajaca o padu MH17: Sad sve teorije padaju u vodu - Glas Srpske\nTanjug 18.02.2020 20:36\nProcurio je tajni dokument holandske vojne obavještajne i bezbjednosne službe o istrazi pada malezijskog aviona na letu MH17, koji je oboren u julu 2014.\nDo sada se smatralo da veliku odgovornost za obaranje aviona, u kome su stradali svi putnici i članovi posade, snosi Rusija, jer je letjelica oborena iznad teritorije Ukrajine, koja je bila pod kontrolom pobunjenika kojima je podršku pružala Rusija.\nPrema tom dokumentu, do pada aviona MH17 "Malezija erlajnza" došlo je u oblasti u kojoj raketni sistemi Buk (ruski) nisu bili raspoređeni u vrijeme tragedije.\n"Ovu informaciju nismo vidjeli ranije. I vojska, holandska, zaključila je da nema informacije o bilo kakvim raketnim sistemima Buk u blizini MH17", naveo je on.\nUkupno su objavljena četiri dokumenta, a pored izvještaja o pozicijama Buka, objavljen je transkript razgovora između njemačkog nezavisnog novinara Bilija Siksa i australijskih policajaca.\nTokom ovog razgovora, Siks je pomenuo svjedoke koji su vidjeli ukrajinske borbene avione na dan nesreće. Trećim dokumentom otkriva se da su australijski stručnjaci, koji su radili na ovom slučaju, analizirali slike koje su redigovane.\nČetvrti dokument predstavlja transkript razgovora između holandskih policajaca i neimenovanog očevica, koji je rekao da je vidio dva ukrajinska borbena aviona uoči incidenta. Nekoliko minuta kasnije, kako je naveo, čuo je glasan prasak i vidio kako pada putnički avion.\nRuski patrijarh Kiril pozvao vjernike da se uzdrže od odlaska u crkvu


Dijalog Beograd-Priština u senci nekoliko kriza | Politika | DW | 03.04.2020\nNemačka kancelarka još od sredine marta vodi diplomatiju preko video linka. Jedan od „pokusnih kunića“ prvih dana korona-ere bio je i srpski predsednik Aleksandar Vučić, a nekoliko dana nakon njega (tada još uvek u funkciji premijera Kosova) Allbin Kurti. Kancelarka je trebalo da se s njima dvojicom u odvojenim susretima sretne uživo, ali je korona-virus razgovore premestio na telekomunikacioni nivo.\nNekoliko dana nakon što je nemačka kancelarka sa svojim sagovornicima iz Beograda i Prištine zaključila da se dijalog između Srbije i Kosova mora nastaviti što pre, Aspen Institut, tj. njegovo berlinsko predstavništvo, organizovao je video-konferenciju na temu „Politička kriza na Kosovu i posledice po nastavak dijaloga Beograd-Priština“ koju je onlajn pratilo šezdesetak političkih analitičara i predstavnika medija u Berlinu.\nU raspravi su učestvovali ministar za evropske integracije u tehničkoj vladi Kosova Taulant Krueziu, Suzane Šic, voditeljka odeljenja za jugoistočnu Evropu pri nemačkom Ministarstvu spoljnih poslova, poslanik Bundestaga Peter Bejer, te Arbereš Lodža, izvršna direktorka Grupe za pravne i političke studije iz Prištine. Svi oni su pokušavali da daju odgovor na pitanje kako sada dalje, kada se Kosovo nalazi ne samo bez vlade, već i usred globalne krize, kada malo koga interesuje šta se događa s dijalogom među zemljama zapadnog Balkana.\nI iako su učesnici uglavnom pokazivali blagi optimizam, tokom jednoiposatne rasprave pokazo se pravi nivo kompleksnosti situacije vezane za nastavak pregovora Beograda i Prištine o normalizaciji odnosa. Ti pregovori su, kako se moglo čuti tokom rasprave, bili komplikovani i pre dramatičnih događaja na Kosovu poslednjih nedelja.\n„Sada Kosovo pogađaju tri krize: kriza vlade, ustavna i korona-kriza. S time da su se prve dve krize mogle izbeći“, čulo se na raspravi. Izražena je i bojazan da bi izlazak građana Kosova na ulice u vreme pandemije mogao da ima „poguban efekat“. Iz istog razloga su i novi izbori u skorije vreme isključeni. Izraženo je i žaljenje Berlina zbog toga što Kurti „nije imao više vremena“ za sprovođenje najavljenih reformi, posebno po pitanju pravne države.\nKako odvojiti pregovore od političke krize\nIako se Priština priprema na nastavak dijaloga i to tako što organizuje dve grupe, političku i ekspertsku, čak i kad jednom prođe vanredna situacija vezana uz pandemiju korona-virusa, postavlja se pitanje kako princip reciprociteta kojim se rukovodi tehnička vlada Aljbina Kurtija uskladiti s političkom željom povratka za pregovarački sto. Jer priznanje reciprociteta bi praktično značilo priznanje Kosova od strane Beograda.\nDalji problem nakon brzog odlaska Kurtija je i to ko će nastaviti pregovora ako do nastavka dođe. No trenutno je najvažnije pitanje kako odvojiti trenutno zacementiranu političku situaciju od nastavka dijaloga. Oba lider, i Vučić i Kurti, nemačkoj kancelarki su pre nekoliko dana dali do znanja da teže nastavku dijaloga. No otada se mnogo toga promenilo i to ne baš po svaku cenu nabolje.\nKad je u pitanju Evropska unija, njen račun su se mogle čuti mnogobrojne kritike, što zbog „potpune neefikasnosti“ poslednjih nedelja i prepuštanja inicijative SAD, pa do primedbe da se sada dijalog između Beograda i Priština, s pozicije Brisela, vodi pod palicom Žozepa Borela i Miroslava Lajčaka, dvojice diplomata koji dolaze iz zemalja koje nisu priznale Kosovo: Španije i Slovačke. To se doživljava kao „ne baš mudar“ potez.\nOsim kritike EU, učesnici su na zub uzeli i ulogu SAD. „Trenutna hiperaktivnost SAD na Kosovu može da se posmatra u svetlu činjenice da se nalazimo u izbornoj godini i da su Beloj kući potrebni brzi uspesi na spoljnopolitičkom planu. Trebalo bi imati na umu i želju da se američki vojnici vrate kući. Ni inicijativa specijalnog izaslanika Bele kuće Ričarda Grenela i njegove zasluge za potpisivanje nekoliko infrastrukturalnih projekata nisu prošle bez kritike. „Svaka čast sporazumima o avionskom i železničkom saobraćaju, ali to ne može da zameni politički dijalog i stabilnost“, čulo se tokom rasprave.\nAli još uvek je EU-perspektiva najjači argument miru u regionu. Članstvu teže svi, a tu je najdalje otišla Srbija. No bez obzira na to koliko se pitanja o pristupanju Evropskoj uniji i priznanju Kosova u Beogradu izbegavaju, na virtuelnom okruglom stolu Aspen instituta moglo se čuti šta Berlin misli po tom pitanju. „Valjda je svima jasno da članstvo u Evropskoj uniji podrazumeva međusobno priznavanje“.\nKljučne reči Aspen Institut, Srbija, Kosovo, Berlin, diplomatija, Evropska unija, korona-virus\nTrajni link https://p.dw.com/p/3aOo6\nBorel u Prištini i Beogradu – bez velikih očekivanja 30.01.2020\nOd posete Žozepa Borela Prištini i Beogradu ne bi trebalo imati preterana očekivanja, kaže za DW Dušan Reljić. Ali ono što se po njemu može očekivati, jeste da Berlin preispita svoju strategiju prema Zapadnom Balkanu.


Interkulturalnost i migrantska kriza: Ima li rasista među BH građanima? | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Interkulturalnost i migrantska kriza: Ima li rasista među BH građanima?\nInterkulturalnost i migrantska kriza: Ima li rasista među BH građanima?\nKada se govori o multikulturalnosti, odnosno interkulturalnosti, mora se zanti kako je riječ o složenim društvenim fenomenima, koji se vezuju uz probleme funkcioniranja liberalnih demokratija sa multietničkim sastavom stanovništva. Medjutim, glavna razlika između ova dva termina jeste što interkulturalnos ima za cilj ostvarivanje komunikacije između pripadnika različitih kultura, razmjenu dobara, zajedničko sudjelovanje u stvaranju novih vrijednosti kao i otvorenost za razumijevanje drugog i drugačijeg pri čemu krajnji cilj jeste zdravo okruženje za sve koji mu pripadaju.\nRasizam je naziv za ideologiju koja smatra da je rasa temelj ljudskog društva, odnosno da pripadnost pojedinaca odredjenoj rasi mora biti osnov za njegov društveni položaj, pri čemu se samim tim vjeruje da su pojedine rase superiornije ili infereiornije jedna drugoj. Najekstremnije forme rasizma se najčešće vezuju uz nacionalizam i fašizam, odnosno rasne teorije čija je primjena dovela do Holokausta i genocida u Ruandi kao i rata u BiH.\nBosanskohercegovačko drustvo, naročito političari na značajnim rukovodnim pozicijama, vole da se hvale multikulturalnošću pri tome ne shvataju da se taj pojam znatno razlikuje od interkulturalnosti. Međutim, dok je u teoriji to poprilično prisutno u praksi se jako slabo primjenjuje, a jedan od dokaza za to jeste stanje u društu i državi koja nakon 24 godine od okončanja rata pokušava da se demokratizuje. Završetak tih procesa nije moguć ukoliko se Ustav BiH ne promijeni jer sam on ne pruža ista prava svim stanovnicima Bosne i Hercegovine.\nIako smo drzava koju čini veliki broj različitih kultura, etničkih pripadnosti, tradicije i običaja, i to dugi niz godina, gdje bi sasavim logično bilo da nema osuđivanja i diskriminacije, dešava situacija gdje se ljudi koji su u potrazi za boljim životom, migranti i izbjeglice, predstavljeni na jedan monstruozan način koji itekako podsjeća na stanje u Evropi prije početka Drugog svjetskog rata. Savršen primjer je nedostatak kampova za migrante i izbjeglice koji nemaju krov nad glavom, topli obrok, a pritom svakodnevno dozivljavaju verbalne i fizičke napade domaćeg stanovništva. Razloga za takvo djelovanje je više: ljudi ni fizički ni psihički nisu putovali, nisu upoznavali drugačije, nisu ni željni da to urade, a i zbog ličnih kompleksa žele da se osjećaju iznad drugih upravo jer su cijeli život oni bili drugi.\nIli jednostavno izbjeglička kriza je izraz za niz dogadjaja vezanih za masovni dolazak izbjeglica i, najčešće ilegalnih, imigranata iz Azije, Afrike i dijela Jugoistočne Evrope (Kosovo i Albanija) u zemlje Evropske unije koji se bilježi od sredine 2010. godine, a svoju eskalaciju dobija tokom 2015. godine.\nRazlog za masovne migracije vezuje se za visoku stopu nezaposlenosti i siromaštva u tim zemljama, ali i kao posljedica ratnih zbivanja, prije svega u Siriji gdje je građanski rat prouzrokovao masovni egzodus stanovništva, kao i u Libiji gdje je rušenje režima Moamera el Gdafija dovelo do anarhije koju vješto koriste dobro organizovane mreže krijumčara ljudi. Kriza se do sredine 2015. godine uglavnom održavala na mediteranskim obalama Italije, dok je u skorašnje vrijeme daleko masovniji “priliv” izbjeglica zabilježen na Balkanu, odnosno kao ruta za ulazak u EU preko država članica na periferiji (Grčka i Hrvatska) ali i preko Makedonije, Srbije, CG i BiH.\nPravni status migranata zavisi od uzroka migracije svakog migranta:\nAzilanti – ako je osoba emigrirala iz svoje države zbog neposredne ratne opasnosti, takvi ljudi se smatraju ratnim izbjeglicama i prema medjunarodnom pravu svaka država svijeta je dužna da im osigura pravo na azil.\nRadni emigranti – ako je osoba emigrirala iz svoje zemlje zbog povoljnije ekonomske budućnosti. Radni odnosno ekonomski migranti nemaju pravo na azil, i zbog toga mogu biti deportovani u najbližu prethodnu državu gdje im sigurnost nije ugrožena.\nPrema procjenama OSCE-a više od 40.000 migranata ušlo je u BiH od 2018. godine, a oko 7.300 njih naselilo se u oblasti sjeverozapadno od Bihaća u nadi da će prijeći u susjednu Hrvatsku. Blizu 20 odsto su djeca.\nSmještaj migranata i izbjeglica i dalje predstavlja veliki izazov. BiH ima ograničen broj centara za prijem i tranzit, a nijedan nije na ulaznim i izlaznim mjestima na granici, iako postoje planovi da se otvore dodatni objekti. Trenutno postoji nekoliko prihvatnih centara u okolini Sarajeva, Mostara i Bihaća, gdje je situacija i najkritičnija a kamp Vučjak je bio savršen primjer nehumanog ophođenja, ne samo lokalnih vlasti već i cijele države, prema migrantima. Kamp je napravljen iznad nekadašnje deponije smeća, 8 km od granice sa Hrvatskom, gdje su mine ostale iz rata vodjenog tokom devedesetih. Oko 650 migranata boravilo ja u kampu, međutim situacija je eskalirala kada je voda prestala da se isporučuje kao i odvoz smeća i kada je Crveni krst povukao svoje volontere jer su izbjeglice odbijale pomoć. U decembru kamp je i zvanično zatvoren nakon čega je 350 osoba dovezeno i smješteno u Ušivak a drugih 300 ljudi dovezeno i smješteno u kasarnu u Blažuju.\nOd 2018. EU je obezbjedila 34 miliona eura za pomoć BiH u zbrinjavanju migranata, međutim taj novac ne ide direktno vlastima u BiH već u saradnji sa Međunarodnom organizaciom za migracije UN-a novac se rasporedjuje na niže grane i mjesta na kojima je potreban. Pored problema zbog nedostatka novca ili njegovog nepravilnog raspoređivanja, međusobna kordinacija u institucijama BiH nedostaje što dodatno otežava sam proces.\nPolitika BiH prema migrantima\nNadležne institucije u Bosni i Hercegovini, a prema članu 3. stav 1 Zakona o strancima su:\nVijeće Ministara BiH;\nMinistarstvo sigurnosti BiH;\nMinistarstvo vanjskih poslova BiH;\nMinistarstvo civilnih poslova BiH;\nMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH;\nSlužba za poslove sa strancima;\nGranična policija BiH;\nOstala policijska tijela u BiH;\nAgencija za rad i zapošljavanje BiH;\nDruga nadležna tijela.\nMeđutim, nadležni za ovaj problem migranata i izbjeglica ne žele da obavljaju svoj posao pa ovaj problem bacaju od jedne institucije do druge kao vruć kesten u nadi da će se samo vremenom riješiti ili da će neka Međunarodna organizacija preuzeti potpunu inicijaticu.\nLokalne ili kantonalne vlasti mijenjaju svoje stavove u vezi krize kao i zbrinjavanja u zavisnosti samo da li će to da im donese političke poene ili ako ništa bar da ocrne suprotnu partiju.\nIzvještavanje medija o migrantskoj krizi u BiH\nMediji o izbjeglicama i migrantima najčešće izvještavaju kao o opasnim po bh. gradjane, u naslovima šire paniku, tekstovi su puni pretpostavki, nepotkrepljenih činjenica itd. Prema istraživanju Medie.ba čak 51% migranata i izbjeglica je predstavljeno kao opasne po gradjane, a 33% kao prestupnike.\nPrenošenje nebuloznih izjava političara takodje predstavlja primjer bespotrebnog širenja panike i zasnovana je na insinuacijama. Tome su zasigurno doprinijeli i mediji koji su detaljno izvještavali o svakom incidentu, pa je dio javnosti očito stekao dojam da se migranti i izbjeglice po cijeli dan tuku. Mediji utiču na gradjane koji su već nedovoljno informisani i nemaju učvršćene vlastite stavove kao i sposobnost prepoznavanja lažnih informacija. A nepostojanje konstruktivnog javnog mnjenja i kritičke misli samo je olakšalo medijsku manipulaciju.\nMigranti i izbjeglice su ne svojim voljom zaglavili u Bosni i Hercegovini, a kako smo mi društvo koje ne može samo sebi da pomogne a i ne želi očigledno, ova kriza će samo da se povećava dok ne dodje do tačke ključanja i uništi i ovo malo poretka u državi. Granična policija RS BiH namjerno, u saradnji sa policijim Republike Srbije, pušta pa čak i prevozi migrante u Federaciju, da bi oni prešli u Hrvatsku nakon čega ih Granična policija Hrvatske, ilegalno, u toku noći, u civilnom odijelu i bez ličnih dokumenata, vraća ponovo u BiH. I dok temperature postaju sve niže i naša ljudskost opada gdje u toplini svojih domova govorimo kako bi trebalo nešto da se poduzme ali mi sami nismo ta pozitivna promjena koju tražimo.\nPIŠE: Fatima Memić\nPrevious articleSretnu Novu 2020. godinu želi vam Vidiportal\nNext articlePretjerali ste sa pićem? Ovaj napitak liječi mamurluk..\nZbog svojih nebuloza Dodik bi se uskoro mogao naći na “crnoj...


Kako izbeći povređivanje krompira? - Procompax\nKako izbeći povređivanje krompira?\nPost category:Hrana / Poliranje / Pranje / Prskanje / Sortiranje / Vrećanje / Žetva\nPovrtarima predstavlja problem kada nastaje šteta usled što je brižljivo uzgajivano povrće oštećeno. Naši saveti da imate što manje štete koje proilazi od oštećenja povrća su\nPokušajte odabrati zemljište koje odgovara za uzgajivanje krompira. Izbegavajte zemljište koje je kamenasto. Minimalizirajte proces obrade zemlje posle kojih zemlja ostaje hrapava.\nBudite oprezni sa mimeralnim đubrivima što se tiče azota. Koristite kalijum i kalcijum- ove substance povećavaju otpornost krompira od bolesti.\nDržite tlo rastresito i vlažno. Nadoknadite hranljive materije i obratite pažnju na prskanje da krompir ostane zdrav.\nStavite neki zaštitni materijal na lance koje ćete koristiti u toku žetve. Ovo često proveravajte i zamenjujete.\nDve nedelje pre žetve smanjite količinu polivanja, tako će krompir ojačati i postati otporniji. Proverite opremu koju koristite u toku žetve, jer nepravilna upotreba opreme može dovesti do oštećenja krompira.\nIdealna temperatura za žetvu je iznad 10°C. Trudite se da krompir tokom žetve ne pada više od 150 mm. Izbegavajte uređaje koji sa lancima uklanjaju zemlju sa krompira, jer oni mogu oštetiti krompir.\nUverite se da Vaša post-harvest linija brižno obrađuje krompir. Koristite uređaje koji su dokazano dobri za obradu krompira. Krompir čuvajte na temperaturi iznad 8°C.\nUkoliko Vam je potrebno savetovanje slobodno nas potražite\nDržite nivo vlage visoko za izbegavanje truljenja (predlaže se 95%). Za skaldištenje na duže vreme idealna temperatura je 3-5 °C. Držite krompir zaštićen od svetlosti na mračnom mestu.\nNe punite lade, kontejnere previše jer u slučaju slaganja istih može doći do povređivanja krompira.\nNadamo se pomogli smo Vam da bi ste povećali efikasnost svoje proizvodnje.


Od momenta kada je pre neku nedelju Zvezdan Terzić, posle utakmice sa Krasnodarom, Zvezdin ulazak u grupnu fazu Lige Evrope posvetio predsedniku Vučiću, jer im je "dao krila", pomno pratim fudbal u nadi da ću ugledati nekog Zvezdinog fudbalera kako leti iznad stadiona.\nIli, moguće, jato Zvezdinih fudbalera kako leti iznad Marakane, pošto se može pretpostaviti da su svi dobili krila od predsednika Vučića, pa je tako Zvezdino levo krilo dobilo i desno krilo, a Zvezdino desno krilo - i levo krilo.\nDva krila su neophodna za dobar let, ali suštinski, nije bilo jasno - šta će nekom fudbaleru krila?\nShvatio bih, donekle, da je recimo generalni direktor Er Srbije prvi let za Njujork posvetio takođe predsedniku Vučiću, jer je logično da je i njima "dao krila", pošto postoji uvreženo mišljenje u stručnim krugovima da su avionima krila neophodnija nego fudbalerima.\nFudbalerima, zapravo, krila uopšte ne trebaju, čak je, po pravila FIFA, i zabranjeno da fudbaleri lete, a oni koji su pratili utakmicu Zvezda - Krasnodar, sa druge strane, kleli su se da za 90 minuta, plus zaustavno vreme, niko iz tima nije leteo, sem Zvezdinog golmana, koji je to učinio bez vidljivih pomagala dobijenih od predsednika.\n- Niko nije imao krila, kunem ti se - kleo se jedan koji je išao na tu utakmicu posle koje domaći fudbal kao da je dobio epsku dubinu "Igre prestola", jer samo tamo i na Marakani postoji funkcija koja se zove "Majka zmajeva".\nU našem slučaju, istina, to bi se moglo nazvati "Predsednik majka zmajeva".\nZvezdan Terzić je zapravo bio oduševljen što mu se par dana ranije javio predsednik Vučić i rekao mu da je upravo odgledao utakmicu ruskog prvenstva Krasnodar - Ural, i tačno mu skenirao kako bi Zvezda trebalo da igra u Ligi Evrope.\n- Čekaj, zezaš me! Predsednik Srbije ima vremena da gleda utakmicu Krasnodar - Ural i da posle postavlja taktiku za utakmicu Krasnodar - Zvezda!? - bio sam zapanjen informacijama takozvanog više nego dobro obaveštenog izvora.\n- I, kakvu taktiku je postavio? - pitao sam posle prvog šoka.\n- Pa, recimo, predsednik je rekao da bi Slavoljub Srnić trebalo da igra zadnjeg veznog - objasnio mi je onaj takozvani dobro obavešteni.\n- Rekao mu je da bi Srnić trebalo da igra zadnjeg veznog!? Zar čovek stvarno ima vremena da razmišlja o tome ko bi u Zvezdi trebalo da igra zadnjeg veznog? - upitao sam se glasno.\n- I znaš šta je najbolje? - kaže mi onaj na kraju.\n- Srnić uopšte na toj utakmici nije igrao zadnjeg veznog!\n- Stvarno! Pa šta mu se onda onaj Terzić zahvaljivao?\n- Na taktici! U poverenju da ti kažem, ovi u Zvezdi su provalili odličnu stvar - uvek igraj suprotno od onoga što ti javi predsednik! I posle mu se zahvali. Njemu prija, a svi zadovoljni!\npredsednik je otac orlova i botova\nnisam bote borisov\nšteta što se taj lik o kom piše lik kolumnista nije oduvek bavio samo zvezdom. lepo njemu, lepo nama. zdazve bi ušla u ligu šampiona pre 2025... ovako, malo hevi za tim od kojeg bjalorusi imaju više eu iskustva.\nHa ha jedna od najboljih epizoda Asteriksa je Asteriks i Normani. Elem, okupio vodja Vikinga ostale i kaze: "Ovo ovako vise ne moze!". "Sta je to O vodjo pitaju ostali.." "Evo sta, kaze vodja, i najbedniji narodi znaju sta je strah samo mi vikinzi ne znamo!" "Kazu da ti daje krila! Mogli bi smo da letimo...."\nGLODUR Draža - Tetka zmajeva.\nDraža kralj! Uništiće Vožd Srbiju gore i od Slobe i nemaca i Austrije i turaka... Samo napredno!


Ekonomista koji je predvideo svetsku krizu: Deset razloga zbog kojih nas čeka „Veća depresija“. - 29.04.2020, Sputnik Srbija\nTeška ekonomska kriza, nalik „Velikoj depresiji“ sa početka 20. veka, neizbežna je u 2020. godini i deceniji koja sledi i biće „Veća depresija“, tvrdi američki... 29.04.2020, Sputnik Srbija\nekonomija, vesti, nurijel rubini\n© AP Photo / FileOko pet hiljada nezaposlenih u redu ispred državnog zavoda za zapošljavanje u Njujorku 1933. godine\nPosle krize iz 2008. godine, disbalansi i rizici koji su proželi svetsku ekonomiju, pogoršani su političkim greškama, piše Rubini u autorskom tekstu za „Prodžekt sindikejt“.\n10 Novembar 2019, 07:00\nRadije nego da se okrenu strukturnim problemima koji su otkriveni finansijskim kolapsom i pratećom recesijom, vlade su „šutnule konzervu niz put“, stvarajući ogromne negativne rizike koji su doveli do toga da nova kriza bude neizbežna, a sada ona postaje akutna, piše Rubini.\nOn navodi i 10 razloga zbog kojih je neizbežna nova „Veća depresija“, aludirajući da će biti gora i od „Velike depresije“ sa početka 20. veka. Rubini zaključuje da ovih 10 rizika, koji su se nazirali i pre pandemije virusa korona, prete da izazovu oluju koja će izbrisati čitavu svetsku ekonomiju u deceniji koja dolazi.\nDeficit i dugovi\nOdgovor vlada na krizu sa virusom korona bio je veliko povećanje fiskalnog deficita, 10 odsto BDP-a ili više u trenutku kada je nivo javnog duga u mnogim zemljama već previsok.\n© AP Photo / TONY ASHBYNurijel Rubini\nŠto je najgore, gubitak prihoda mnogih domaćinstava i firmi dovešće do situacije da će dugovi privatnog sektora postati neodrživi, vodeći do mnogih bankrotstava. Zajedno sa rastućim nivoom javnog duga, to dovodi do slabijeg oporavka nego što je bio nakon „Velike depresije“ dvadesetih godina.\nDemografska bomba u razvijenim zemljama\nKriza sa virusom korona pokazuje da se mora više trošiti na zdravstvene sisteme i da je zdravstvena nega dostupna svima neophodnost, a ne luksuz.\n© https://pixabay.com/Troškovi za penzije i zdravstvo postaće mnogo viši\nTroškovi za penzije i zdravstvo postaće mnogo viši\nMnoge razvijene zemlje imaju staro stanovništvo, što će dovesti do povećanja troškova za zdravstveni i socijalni sistem i većeg finansijskog opterećenja.\nRizik od deflacije\nPored toga što izaziva duboku recesiju, kriza dovodi i do masovnog pada tražnje robe i radne snage, kao i do pada cena robe kao što su nafta i industrijski metali. To dovodi do deflacije, povećavajući rizik od nelikvidnosti.\nSnižavanje vrednosti novca\nPošto centralne banke pokušavaju da se izbore sa deflacijom i da spreče rizike nestabilnih kamatnih stopa uslovljenih porastom zaduženosti, monetarna politika postaće neuobičajena i dalekosežna.\n© Sputnik / Alekseй Suhorukov / Uđi u foto-galerijuCene će skakati, a proizvodnja padati\nCene će skakati, a proizvodnja padati\nNa kratke staze, vlade moraju da povećavaju fiskalne deficite da bi izbegle depresiju i deflaciju. Međutim, protokom vremena, stalno otežano snabdevanje zbog deglobalizacije i obnovljenog protekcionizma dovešće do neizbežne stagflacije, stanja u kom cene skaču, a proizvodnja pada.\nAutomatizacija i pritisak na plate\nBudući da milioni ljudi gube poslove i zarađuju manje, socijalne razlike između bogatih i siromašnih postaće još veće.\n© ThinstockMašine će zameniti radnike na mnogim radnim mestima\nMašine će zameniti radnike na mnogim radnim mestima\nDa bi izbegle probleme u snabdevanju, kompanije u razvijenim zemljama preseliće proizvodnju iz zemalja gde su troškovi niži na domaća tržišta, ali sa većim troškovima. Međutim, umesto da pomogne radnicima u svojim zemljama, ovaj trend dovešće do ubrzane automatizacije i pritiska na plate, podgrevajući populizam, nacionalizam i ksenofobiju.\nDeglobalizacija i protekcionizam\nPandemija ubrzava proces deglobalizacije i fragmentiranja koji je već bio na snazi. SAD i Kina se već ubrzano udaljavaju i većina zemalja će takođe početi da usvaja protekcionističke politike, kako bi zaštitile domaće firme i radnike.\nSvi će se truditi da zaštite svoje kompanije i radnike\nPostpandemijsko tržište imaće stroža pravila prometa roba, usluga, kapitala, radne snage, tehnologije, podataka i informacija. To se već događa u farmaceutskoj i industriji zdravstvene opreme, kao i u proizvodnji hrane, gde vlade uvode izvozne zabrane i druge protekcionističke mere.\nOve trendove ubrzaće i slabljenje demokratije. Populistički lideri često koriste ekonomske slabosti, masovnu nezaposlenost i rastuću nejednakost.\nPod pritiskom rastuće ekonomske nesigurnosti postojaće jak impuls da se za to okrive stranci, a srednja klasa postaće prijemčivija za populističku retoriku, koja predlaže pooštravanje pravila u migraciji i trgovini.\nSpor Kine i Amerike\nGeostrateško razdvajanje Kine i Amerike u trgovini, tehnologiji, investicijama i monetarnim sporazumima će se intenzivirati.\n© AP Photo / Susan WalshDonald Tramp i Si Đinping\nTo se vidi i na trenutnim odnosima dveju zemalja koje se međusobno optužuju u vezi sa virusom korona, ali i ekonomskim uticajima.\nPogoršanje međunarodnih odnosa\nAmerika ne samo da bi mogla da pogorša odnose sa Kinom, već i sa drugim zemljama, kao što su Rusija, Iran i Severna Koreja.\n© Foto : skrinsotTehnologija ključno oružje budućnosti\nTehnologija ključno oružje budućnosti\n© Foto : skrinsot\nBudući da se približavaju američki predsednički izbori, može se očekivati porast tajnog sajber-sukoba, što čak može dovesti i do konvencionalnih vojnih sukoba. Budući da je tehnologija ključno oružje u borbi za kontrolu industrije budućnosti, ali i pandemija, američki privatni tehnološki sektor biće čvršće integrisan u državni bezbednosno-industrijski sistem.\nRemećenje prirode, što je pokazala i pandemija virusa korona, može da ima gori ekonomski uticaj nego sama finansijska kriza.\n© AP Photo / Martin MeissnerKlimatske promene i epidemije koje se ponavljaju gore utiču na ekonomiju nego finansijska kriza\nKlimatske promene i epidemije koje se ponavljaju gore utiču na ekonomiju nego finansijska kriza\nEpidemije koje se ponavljaju, kao i klimatske promene, zapravo su katastrofe koje su izazvali ljudi, bilo zbog svojih loših zdravstvenih ili higijenskih standarda, bilo zbog zloupotrebe prirode, uz rastuću međusobnu povezanost u globalizovanom svetu.\nDr Propast: Kataklizma uskoro kreće iz Amerike\nSvaki treći stanovnik najveće svetske ekonomije izgubio posao ili prihode


Dva komšijska fudbalska derbija – TV Kikinda\nDva komšijska fudbalska derbija\nOn 12 aprila, 2019 by Aleksandra Djuran\nU 21. kolu Vojvođanske lige Istok fudbaleri OFK “Kikinda 1909” sutra u 16 sati odlaze u goste “Slobodi” iz Novih Kozaraca. U drugom komšijskom derbiju koji će biti odigran u nedelju u 16 sati na stadionu “Vašarište” ŽAK dočekuje “Kozaru” iz Banatskog Velikog Sela. Na tabeli “Kozara” je i dalje prva sa 48 bodova, dok je “Sloboda” sa sedam bodova manje na trećem mestu. Sa 23 boda ŽAK zazuzima 11 poziciju, a OFK “Kikinda 1909” je 14. sa 19 bodova.\nU utakmicama Područne lige Zrenjanin u nedelju sa početkom u 16 časova, “Borac” iz Aleksandrova biće domaćin nakovačkom „Poletu“, ruskoselska “Crvena zvezda“ u nedelju u 16 sati sastaće se sa timom „Omladinac FAM“ iz Botoša, a fudbaleri „2. oktobra“ iz Kumana biće domaćini mokrinskom „Deliji“. Posle 20. kola sa 29 bodova „Delija“ je na 7. mestu, „Crvena zvezda“ sa bodom manje zauzima 8. poziciju dok je „Polet“ 13. sa 23 boda.\nU 11. kolu Međuopštinske lige Kikinda- Žitište u nedelju od 16 sati, bašaidska „Vojvodina“ u Bašaidu odmeriće snage sa ekipom „Terekveša“ iz Hetina, dok će „Jedinstvo“ u Banatskoj Topoli u istom terminu biti domaćin ekipi „Bege“ iz Novog Itebeja. “Vojvodina” je prva sa 28 boova, a “Napredak” je sedmi sa 11 bodova.\nRukometašice “Kikinde” na terenu SC “Jezero” sutra u 18 sati dočekuju poslednjeplasiranu ekipu “Dolovo”. Mokrinčanke na domaćem terenu igraju sa “Jadranom” iz Feketića. Rukometaši “Crvene zvezde” iz Mokrina ugostiće ekipu “Dolova” .\nU Prvoj vojvođanskoj ligi odbojkaši “Kikinde” koji su obezbedili peto mesto u ovoj ligi sutra u 15 sati u hali “Jezero” dočekuju “Vest” iz Šida.\nU 7. i pretposlednjem kolu plej ofa Druge regionalne muške košarkaške lige – Sever košarkaši “Velike Kikinde” sutra u 20 sati i 30 minuta domaćini su ekipi “Karađorđeva” iz Banatskog Karađorđeva.\nSutra u 11 sati na bazenima SC “Jezero” biće održan peti Međunarodni prolećni plivački miting “Kup Banata”. Iz kluba “Velika Kikinda” najavljuju dolazak 300 plivača, među kojima će biti i takmičari iz Rumunije.\nU SC “Balon” sutra s početkom u 9 sati biće održana završna svečanost 21. Lige budućih šampiona, prvenstvo osnovnih škola u malom fudbalu od prvog do šestog razreda.


HAK: Oprez, životinja na A4 kod čvora Varaždin i na A6 kod čvora Vrata - N1\nVijesti Autor:Hina22. srp. 202107:27


Sirija: IDIL-ovo gorivo jeftinije od onog iz Assadovih rafinerija - Klix.ba\nSvijet Sirija: IDIL-ovo gorivo jeftinije od onog iz Assadovih rafinerija\nSirija: IDIL-ovo gorivo jeftinije od onog iz Assadovih rafinerija\n22.12.2014. u 13:04\nGorivo koje dolazi iz sirijskih regija koje kontrolira teroristička organizacija IDIL je dvostruko i, čak, trostruko jeftinije od onog iz rafinerija koje kontrolira režim sirijskog predsjednika Bashara al-Assada, što je dovelo do velike potražnje za IDIL-ovim gorivom u provincijama Hame i Idliba.\nLokalni trgovci naftom tvrde da im distributeri uredno cisternama dopremaju jeftino gorivo iz IDIL-ovih rafinerija, a oni isto prodaju lokalnom stanovništvu.\nProdavač goriva u mjestu Al-Mudayyak na sjeveru Hame Mahmoud Hamvi tvrdi da nema problema sa nabavkom goriva iz IDIL-ovih rafinerija u Rakkahu i Deiru'z Zoru i da su putevi za transport sigurni.\n"Velika je razlika u nabavnoj cijeni goriva iz IDIL-ovih i režimskih rafinerija. Nafta je dvostruko jeftinija, a benzin, čak, i tri puta“, tvrdi Hamvi.\nJedan od kupaca i vozač motocikla Izzu al-Juma je kazao da kupuje naftu iz IDIL-ovih rafinerija jer je mnogo jeftinija, iako tvrdi da je očito da kvalitet nije na strani IDIL-a i da njihova nafta češće izaziva kvarove na vozilima.


Nakon burnih dešavanja u SDA, a vezano za ime kandidata za mjesto načelnika odnosno pojava “interesantne” liste za Vijeće, izgleda da će biti veoma interesantno i u SBiH. Prema riječima Mije Mateše sekretara OO SBiH Visoko, sinoć je održan “Konsultativno predizborni sastanak” na kojem su prisustvovali i federalni ministar Vahid Hećo, kantonalna ministrica Mirzeta Džonlagić kao i “nezvanični” kandidat za načelnika Asmir Hodžić.\nNa ovom sastanku je bila interesantna pojava novih članova prije svih Sadete Kadić kao novog člana, obzirom da je u mandatu Faruka Salčinovića sjedila u izvršnoj vlasti kao član SDP-a, a zatim i Naima Kavazića koji je donedavno bio član LDS-a, što pokazuje da je SBiH bila jako angažovana u prelaznom roku. Od novih članova još su interesantna imena recimo Ajhana Akove, Redžepa Građana, Faruka Frljka, Suada Slipčevića….\nNezvanično smo saznali da će lista SBiH brojati 28 kandidata, a ime Asmira Hodžića kao kandidata za načelnika spomenuto je usmeno iz usta Vahida Heće, ali ne i zvanično.\nDetaljnije i zvaničnije informacije smo potražili u sjedištu stranke, međutim dobili smo odgovor da će press konferencija ovim povodom biti upriličena u narednih petnaestak dana.\nS biroa za zapošljavanje u ZDK brisano 986 osoba: Nema kazni za nepoštene


Nova ponuda PREPAID paketa – svi paketi sa bonusom dobrodošlice u GB! - BH Telecom d.d. Sarajevo\nBH Telecom d.d. Sarajevo > Usluge > Nova ponuda PREPAID paketa – svi paketi sa bonusom dobrodošlice u GB!\n25.05.2022. Šejla Hadžibegić Usluge\nZa sve prepaid korisnike (Ultra, Ultra Tourist, Ultra Internet, Ultra Internet SE) i korisnike sa kombinovanim načinom plaćanja (Student Plus 1, Student Plus 2 i Moj Combo, Student Net, Student Net +, Combo Net, Teen, Assistant i TeenZ) od 25. maja 2022. godine BH Telecom je pripremio inoviranu i unaprijeđenu ponudu prepaid start paketa i dokupa saobraćaja.\nUltra start paket 5 KM\n3 KM za govorne i SMS usluge prema svim mrežama u BiH\n1 GB mobilnog interneta (vrijeme upotrebe 7 dana) Bonus dobrodošlice:\nUltra Internet paket\n(data SIM) 10 KM\n5 GB mobilnog interneta\n(vrijeme upotrebe 10 dana) Bonus dobrodošlice:\n1 GB (10 dana)\nUltra Internet SE\n3 KM za SMS usluge prema mobilnoj i fiksnoj mreži BH Telecoma (vrijeme upotrebe 30 dana)\n2 GB mobilnog interneta (vrijeme upotrebe 10 dana) Bonus dobrodošlice:\n5 KM za govorne i SMS usluge prema svim mrežama u BiH\n15 GB mobilnog interneta (vrijeme upotrebe 10 dana)\n10 KM za govorne i SMS usluge prema svim mrežama u BiH\n30 GB mobilnog interneta (vrijeme upotrebe 30 dana)\nBonus dobrodošlice: 5 GB\nUltra Tourist Group 100 KM\n(vrijeme upotrebe 15 dana)\nNova ponuda dokupa saobraćaja\nNOVA PONUDA Buy&Surf dokupa*\n1 GB/1 dan/1,2 KM\n3 GB/3 dana/3 KM\n4 GB/7 dana/4 KM\n20 GB/1 dan/2,5 KM\n15 GB/10 dana/8 KM\nNOVA PONUDA Tourist dokupa*\n10 GB/10 dana/15 KM\n30 GB/30 dana/35 KM\n50 GB/30 dana/50 KM\n*Dokupi iz stare ponude Buy&Surf dokupa i stare ponude Tourist dokupa koji su dokupljeni prije 25. maja ostaju na snazi do isteka validnosti dokupa, nakon čega će se primjenjivati uslovi i pravila iz nove ponude.\n*Korisnici paketa sa kombinovanim načinom plaćanja iz prepaid ponude dokupa mogu koristiti samo Buy&Surf dokupe.\nNOVA PONUDA Mjesečnih dokupa*\n3 GB/30 dana + Moja web TV (osnovni paket)/10 KM\n17 GB/30 dana + Moja web TV (osnovni paket)/17 KM\n200 jedinica min+sms/10 KM\nKorisnici data mjesečnih dokupa iz prethodne ponude, ukoliko nakon 25.05. budu imali aktivan stari mjesečni dokup, nakon isteka istog će biti migrirani na novu ponudu, te će za njih važiti uslovi iz aktuelne ponude.\n*Korisnici paketa sa kombinovanim načinom plaćanja ne mogu koristiti mjesečne dokupe.\nIz ponude BH Telecoma se od 25. maja 2022. godine u potpunosti povlače: kombinovani mjesečni dokupi, Vikend dokupi i Dokupi Tarifa; Dokupi iz stare ponude dokupljeni prije 25. maja ostaju na snazi do isteka validnosti dokupa, nakon čega će se primjenjivati uslovi i pravila iz nove ponude.


Ovako se sprovodi MASOVNA poreska PREVARA u Hrvatskoj\nU rentijerskom biznisu ovih dana, kao i svake godine na jesen, iznajmljivači u Hrvatskoj sprovode masovnu poresku prevaru, pretvarajući apartmane za turiste u podstanarske stanove, bez prijavljivanja svoje vansezonske delatnosti koja se znatno više oporezuje nego dnevno iznajmljivanje kroz paušal, saznaje "Poslovni dnevnik".\nPodaci o tome koliko je iznajmljivača koji podstanare zimi drže na crno, ili ih prijavljuju kao turiste kroz eVisitor, ne postoje i praktički ih je nemoguće izbrojati, delom zbog još uvek neumreženih baza podataka kancelarija državne uprave u gradovima i opštinama, ali i nedostatka efikasnih mehanizama kontrole.\nZa iznajmljivače, matematika je jasna, umesto 12 odsto mesečnog poreza na iznos rente stana, plaćaju godišnji paušal po turističkom krevetu koji se i dalje u većini destinacija naplaćuje minimalnih 350 kuna godišnje, pa čak iako im je turistička sezona neuporedivo kraća od "podstanarske" sezone.\nTuristički apartmani na Jadranu po završetku sezone najčešće se iznajmljuju studentima koji ih napuštaju u junu, kada se apartmani vraćaju turističkoj nameni. Da je ta je praksa uobičajena pokazuju brojni oglasi u lokalnim medijima koji kreću već u avgustu. Stanovi za dugoročni najam sve se više traže upravo zbog buma privatnog smeštaja u poslednjih pet godina, zbog čega je podstanarstvo na duže vreme u gradovima poput Splita, Zadra ili Dubrovnika gotovo lutrija, pogotovo u letnjim mesecima.\nPOČELA KONTROLA IZDAVANJA "STANA NA DAN" Kazne od 150.000 do 350.000 dinara\nKako list saznaje, ako vlasnik želi svoj apartman da iznajmi podstanarima, mora da odjavi kategorizaciju, odnosno da nadležnoj kancelariji državne uprave podnese zahtev za odjavu odobrenja za pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu, sklopi ugovor o najmu s podstanarom, te mu na temelju ugovora Poreska uprava utvrđuje poresku obavezu za tu vrstu dohotka. Kako su pojasnili iz Poreske uprave, prema Zakonu o porezu na dohodak, porez na dohodak ostvaren od imovine od najama i zakupa plaća se prema rešenju do poslednjeg dana u mesecu za tekući mesec, po stopi od 12 odsto.\nNa leto, kada "izbaci podstanare", vlasnik od kancelarije državne uprave treba da traži novo odobrenje, odnosno rešenje o kategorizaciji, kao da nikad ranije nije iznajmljivao apartman.\nOva procedura nije komplikovana, ali uključuje i posetu komisije koja utvrđuje da li je sve u skladu s pravilnicima, što niko baš ne "voli", a zna se čekati i do mesec dana ako je gužva na kategorizacijama. "Zbog svega toga većina iznajmljivača ostaje u statusu paušalca, a podstanare ili uopšte ne prijavljuje, što je najčešće, ili ih vodi kao turiste i prijavljuje u eVisitor.\nDoduše, sve ih je više koji sklapaju ugovore s podstanarima da zaštite sebe od mogućih zloupotreba od strane najmoprimaca, ali takvi su još u manjini", pojašnjavaju izvori upućeni u situaciju. Iz toga proizlazi da u pitanje dolazi i službena turistička statistika izvan sezone, u koju ulaze i podstanari. U Poreskoj upravi napominju da sticanje dohotka od imovine zavisi o ekonomskom učinku, u skladu s načelom ekonomskog pristupa propisanog Opštim poreskim zakonom.\nPrema evidenciji poreznika, krajem oktobra evidentirano je ukupno 58.735 obveznika s utvrđenim iznosom poreza na dohodak od imovine po osnovi iznajmljivanja stambenog prostora.\nSenat privrede Srbije: Detalji prijavljivanja za pomoć Vlade\nDUGO NAJAVLJIVANA REFORMA PAUŠALA SADA STVARNO KREĆE Za početak elektronska poreska rešenja\nNOVI KARANTIN NEMAČKU ĆE KOŠTATI 19,3 MILIJARDE EVRA Najviše bi mogli da izgube ugostitelji\nNove mere karantina koje u Nemačkoj stupaju na snagu u ponedeljak, koštaće privredu te zemlje oko 19,3 milijarde evra, izvestile su novine "Welt am Sonntag" pozivajući se na proračune berlinskog Instituta za ekonomska istraživanja (DIW).\n"TEMPIRANA BOMBA BANKROTA" Broj kompanija suočenih sa stečajem porastao za trećinu\nVlade širom sveta pokušavaju da preduzmu mere kako bi pomogle kompanijama koje su pogođene širenjem korona virusa. Međutim, svet se suočava s tempiranom bombom bankrota.\nU postpandemijskom svetu moramo preispitati kapitalizam kakav jeste, poručio je osnivač i predsednik Svjetskog ekonomskog foruma (WEF) Klaus Schwab u svom autorskom tekstu.


Oštri bolovi u nogama: Evo zašto se javljaju noćni grčevi i kako ih se rešiti\nUkoliko ste se nekada probudili u toku noći sa jakim, oštrim bolom u nogama, niste jedini, a verovatno je da nije ni poslednji put da će vam se to dogoditi. Ova vrsta bola obično izaziva da se probudite u toku noći, ako spavate.\nPak, može se pojaviti noću i kada ste budni, ali ste neaktivni. Najčešće se javlja u listovima, ali se dešava da se javi i u stopalima ili butinama.\nNoćni grčevi u nogama su izuzetno bolni i nelagodni i izazivaju da mišići nogu budu veoma zategnuti i čvornati.\nSiptomi mogu da traju od nekoliko sekundi, pa sve do nekoliko minuta, a možete i osetiti bol i tenziju u mišićima čak i kada grčevi prođu.\nOva vrsta grčeva obično pogađa one starije od 50 godina, ali nisu izostavljeni ni mlađa populacija ni deca. I muški i ženski pol su jednako zahvaćeni ovim problemom.\nRazlozi za javljanje noćnog bola u listovima, stopalima i butinama su brojni i često su nepoznati, ali se naješće vezuju za predugo sedenje, prenapregnutost mišića zbog fizičke aktivnosti, predugog stajanja ili sedenja u lošem položaju.\nMeđutim, i životni stil, razna stanja, kao i medicinski problemi mogu izazvati ovaj problem.\nStoga, na javljanje ovog problema utiču i trudnoća, preterana konzumacija alkoholnih pića, dehidratacija, Parkinsonova bolest, neuromišićni poremećaji kao što su neuropatija i miopatija, strukturalni poremećaji kao što su ravna stopala, endokrini poremećaji kao što je dijabetes i korišćenje diuretika koje izbacuje suvišnu vodu iz tela i tako brže dovodi do malopre pomenute dehidratacije organizma.\nOno oko čega se najveći broj doktora i istraživača slaže jeste da je jedan od najčešćih i najvećih uzročnika grčeva u nogama(do 78%), nedostatak magnezijuma.\nOvo je veliki problem, uzimajući u obzir je magnezijum mineral ključan za zdravlje i neophodan je telu kako bi se smanjili bol, oticanje, tenzija i zapaljenja bilo kakve vrste.\nIstraživanja pokazuju da popravljanjem manjka magnezijuma, dakle, većim unosom, možete da sprečite ponovno javljanje grčeva. I nažalost, nijedan lek ne može da popravi to što imate nedostatak magnezijuma.\nKako sprečiti pojavu noćnih grčeva?\nPotrebno je da budete stalno hidrirani i da pijete bar šest do osam čaša vode svakog dana. Masirajte svakodnevno mišiće nogu pre odlaska na spavanje i nakon napornih treninga, istežite se, nosite udobnu obuću koja vam odgovara i nije pretesna, vozite nekoliko minuta pred spavanje stacionarni bicikl i naravno, pijte magnezijum pred spavanje.\nMeđutim, ukoliko niste uspeli da sprečite, moguće je da ćete morati da „lečite“ ovaj problem, a evo i kako. Trenutno i najbrže rešenje jeste da istežete mišić u kom osećate bol i tenziju, a možete ih smanjiti tako što ćete hodati okolo i tresti nogu. Od velike pomoći su i tuširanje i kupanje toplom vodom, ali i držanje leda na tom mestu.\nLekovi za ovaj problem ne postoje i bitno je uvek ići do srži problema i lečiti prvo uzrok, a ne samo posledicu, što mnogi rade. Suplementi vitamina E i B kompleksa mogu pomoći, ali je ključan magnezijum, naročito kod trudnica i sportista koji se izlažu prevelikom naporu i samim tim stvaraju veći pritisak i tenziju na noge.\nOvaj krucijalan mineral – magnezijum, opušta mišiće tako što blokira efekte kalcijuma koji zateže mišiće. Kako ljudi stare, suvišan kalcijum se skuplja u mišićima i tako izaziva grčenje. Magnezijum povećava i upijanje kalijuma koji je bitan za pravilno funkcionisanje mišića.\nUmanjuje bol tako što blokira receptore bloa u mozgu i nervnom sistemu, a i ublažuje zapaljenje u mišićima i celom telu. Opušta krvne sudove i smanjuje krvni pritisak, što obnavlja zdravu cirkulaciju. I na kraju, povećava serotonin i melatonin, koji vam pomažu da se opustite i lakše zaspite.\nViše vode, odmora, masiranja, sna i pre svega magnezijuma. Ukoliko se budete držali ovoga, imaćete i miran san bez grčeva i buđenja.


Alkohol i medikacija Mešanje interakcije lekova\nMožete li popiti i uzeti lekove? Vjerovatno ne. Verovatno nikada niste videli etiketu u paketu za lekove koji je rekao: "U redu, uzmite alkohol." Stotine lekova komuniciraju sa alkoholom, što dovodi do povećanog rizika od bolesti, povreda i, u nekim slučajevima, smrti.\nEfekti alkohola povećavaju lekovi koji usporavaju centralni nervni sistem, kao što su tablete za spavanje, antihistaminike, antidepresive, lekove protiv anksioznosti i neke lekove protiv bolova.\nPored toga, lekovi za određene poremećaje, uključujući dijabetes i bolesti srca, mogu biti opasni ako se koriste sa alkoholom. Ako uzimate lekove bez recepta ili lekove na recept, pitajte svog lekara ili farmaceuta da li možete bezbedno piti alkohol.\nOpasnost je stvarno\nVećina lekova je bezbedna i efikasna kada se uzimaju u skladu sa uputstvima, ali ako se na etiketi kaže da ne uzima alkohol, postoji razlog. Korišćenje nekih lekova dok piti može proizvesti efekte koji su samo neprijatni, kao što su glavobolja, mučnina, pospanost, vrtoglavica ili gubitak koordinacije.\nOstali lekovi kada se mešaju sa alkoholom mogu izazvati efekte koji su veoma opasni, kao što su unutrašnje krvarenje, teškoće disanja i problemi sa srcem.\nTakođe primenjuje i sredstva za kontrolu nad sredstvima\nTo nije slucaj samo za propisane lekove, vec i za mnoga sredstva koja se nalaze bez recepta. Čak i neki biljni ili "prirodni" dodatci mogu uzrokovati štetu ako se uzimaju dok konzumiraju alkohol.\nAko etiketa na leku kaže da vas može zaspati, onda je miješanje alkohola opasno, jer će alkohol nakon početnog stimulativnog efekta učiniti i pospanost.\nAko na nalepnici kažete da lek sadrži alkohol, onda je razlog da ga uzimanje tokom pijenja može učiniti više opijenim nego što ste nameravali.\nNeki lekovi sadrže do 10% alkohola.\nOpasno za žene, starije pijanice\nŽene koje uzimaju lijekove dok piju alkohol su posebno ranjive bez ikakvog razloga, jer njihova tijela sadrže manje vode od muškaraca, tako da njihov sadržaj alkohola u krvi raste brže. Prema tome, mešanje alkohola sa nekim medom može prouzrokovati više oštećenja unutrašnjih organa žene.\nStariji ljudi takođe su pogođeni više mešanjem alkohola sa lekovima jer može dovesti do većih padova i ozbiljnih povreda, a stariji ljudi će verovatno uzimati više od jednog lijeka koji ne reaguje dobro sa alkoholom.\nPored toga, kao što god stara naša sposobnost da se razbije alkohol generalno počinje da usporava.\nPrvo provjerite ovu listu lekova\nPre nego što uzimate bilo kakav lek, ako pijete alkohol, proverite ovu listu više od 9.000 lijekova za lekove na recept i van recepta za moguće reakcije i neželjene efekte, ako pijete alkohol.\nNaravno, ako imate pitanja o tome da li lekovi koje uzimate će interagovati sa alkoholom, uvek možete pitati svog farmaceuta ili svog zdravstvenog osiguranja.\nNacionalni institut za zloupotrebu alkohola i alkoholizam. "Štetne interakcije." Izveštaj o stanju revizije 2014\nKako služiti alkohol bez vaših gostiju pijan\nKako ADHD dobija između vas i vašeg romantičnog partnera\nKako se homeostaza odnosi na zavisnost?\nSaveti za upravljanje anksioznošću javnog govora\nKognitivno-ponašavajuća terapija za depresiju i anksioznost\nKako praktikovati pozitivno mišljenje sa ADHD


Globalna tržišta akcija u padu zbog Bregzita - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Svijet > Globalna tržišta akcija u padu zbog Bregzita\nGlobalna tržišta akcija u padu zbog Bregzita\n13. Marta 2019. Istinito185Leave a Comment on Globalna tržišta akcija u padu zbog Bregzita\nGlobalna tržišta akcija su danas generalno u padu usljed nastavka neizvesnosti koje vrše pritisak na cijene deonica, pošto su neki trgovci pohrlili da realizuju profite od dobitaka ostvarenih ranije ove sedmice.\nNjemački indeks DAKS pao je za skoro 0,2 odsto na početku današnjeg trgovanja na 11.504,67 poena, a britanski FTSE 100 je skliznuo za 0,1 procenat na 7.141,36 poena. Francuski KAK 40 se zadržao na gotovo nepromenjenom nivou, na 5.270,65, prenosi agencija AP.\nAkcije u SAD su takođe krenule nizbrdo, povukavši naniže indeks Dau Džons na terminskom trgovanju za 0,3 posto na 25.522 poena, dok je indeks S&P 500 oslabio za 0,2 odsto na 2.792,70 bodova.\nJapanski Nikei 225 je pao za skoro 1,0 procenat, zaključivši trgovanje na 21.290,24 poena, a australijski S&P/ ASX 200 je izgubio 0,2 odsto na 6,161.20.\nJužnokorejski Kospi je zaključen u minusu za 0,4 procenta na 2.148,41 poena, honkoški Hang Seng je potonuo za 0,5 odsto na 28.776,04, dok je Šangaj Kompozit pao za 1,1 odsto na 3.026,95 poena.\nInvestitori pažljivo prate zbivanja vezana za Bregzit.\nBritanski parlament je u utorak ponovo odbacio sporazum premijerke Tereze Mej o izlasku Ujedinjenog Kraljevstva iz Evropske unije, čime je procedura vezana za Bregzit gurnuta u haos samo 17 dana uoči zvaničnog britanskog odlaska iz bloka.\nInvestitori takođe iščekuju više pojedinosti o mogućem trgovinskom sporazumu između SAD i Kine.\nCijena referentne američke nafte WTI porasla je za 41 cent na 57,28 dolara po barelu, nakon što je u utorak ojačala za osam centi na 56,87 dolara. Nafta “brent” je zabilježila rast za 33 centa na 67,00 dolara za barel.\nNema promjene u ruskoj politici prema Ukrajini\nKoronavirus potvrđen u Australiji, Maleziji, Francuskoj...\nU zemljotresu u Turskoj poginulo 20 ljudi\nTagged akcije berze bregzit istinito\nIz ruševina škole spaseno sedmoro djece\nĐorđo Sladoje dobitnik Disove nagrade za 2019.


NEPRIJATELJ PRAŠINE | Stil magazin\nPočetna > Zanimljivosti > NEPRIJATELJ PRAŠINE\nIdeja usisivača potiče iz 19. veka. Prvi primerci radili su na ručni pogon, a za to su bile potrebne dve osobe: jedna da upravlja, a druga da pomera cev po podu.\nHubert But bio je graditelj mostova i velikih panoramskih točkova za parkove za zabavu, kao što je jedan u Blekpulu i u Beču (Prater). Slučajno se desilo da je rešio problem filtriranje prašine iz vazduha i tako postao pronalazač prvog usisivača koji je omogućavao dalja usavršavanja. Aparat je bio namenjen železničkim vagonima i izrađen je na principu izduvavanja prašine. Kada je napomenuo da bi usisavanje moglo biti mnogo efikasnije, rečeno mu je da je to već probano, ali bez uspeha. Kada se vratio kući, But je legao na pod i sa maramicom na ustima snažno usisao vazduh. Prašina koja se uhvatila na maramici bila je putokaz koji ga je odveo ka platnenom filteru. Njegova prva verzija bila je velika čudna naprava koju je vukao konj i koja je stajala na ulici i usisavala prašinu iz kuće kroz crevo dugačko 26 metara. Imao je muke sa policijom, jer je ta „bučna zmija", kako su je mnogi zvali, plašila konje.\nDžejms Spangler, čuvar u jednoj robnoj kući u američkoj državi Ohajo, 1907. godine zaključio je da je usisivač koji je on koristio bio uzrok njegovog kašlja. On je bio astmatičar i zato je odlučio da napravi svoju verziju usisivača. Upotrebio je stari motor od fena i zakačio ga na kutiju od sapuna u koju je zabio dršku od metle. Koristeći jastučnicu za skupljanje prašine na svom izumu, Spangler je postao prvi izumitelj portabl električnog usisivača. Nešto kasnije je svoj osnovni model unapredio tako da koriste i filter vrećicu i nastavke za čišćenje. Izum je patentirao već naredne godine, 1908, i osnovao Electric Suction Sweeper Company. Jedan od prvih kupaca bila je njegova rođaka, a prodaja je bila znatno poboljšana davanjem na desetodnevnu besplatnu probu, tako da je skoro svaka kuća kupila usisivač.\nDanas imamo svakakve usisivače, počev od onih običnih kojima se menja kesa, do onih koji rade na vodu i imaju mogućnost da ispuštaju prijatne aromatične mirise. Ipak, kao da ni najsavremeniji usisivači više nisu dovoljni. Naučnici se bave konstrukcijom robotskog usisivača koji će izvršavati svoje zadatke bez potrebe za ljudskom kontrolom. Takvi usisivači su za sada veoma mali, uglavnom kružnog oblika, u sebi imaju ugrađene laserske ili radarske senzore koji se brinu da robo-usisivač ne udari u neki predmet dok izvršava svoj zadatak. Takođe, ti senzori registruju podlogu koju je prešao usisivač, tako da se on nikada neće vratiti na mesto koje je već očistio.


‚‚Da li se sećate kada ste bili deca, i Božić je bio tako uzbudljiv, da niste bili sigurni da se stvarno dešava ? E, pa biće Božić neko vreme. “


Kupi Kaspersky Internet Security 2021 | Softverski CD Key | Poređenje cena - Keysforgames.rs\nKupi Kaspersky Internet Security 2021. Kaspersky Internet Security 2021 CD Key Poređenje cena\nKeysforgames.rs > Software Key > Kaspersky Internet Security 2021\nIdite nadole odmah da biste uporedili cene i povoljno kupili Kaspersky Internet Security 2021 kod! Nakon kupovine Kaspersky Internet Security 2021 Key za licencu će vam omogućiti da odmah instalirate i igrate Kaspersky Internet Security 2021.\nTrenutno najniža cena 29-05-2022 za Kaspersky Internet Security 2021 ključ u Nemačkoj je RSD 497.61\nPronađite sve dostupne prodavce za vaš softver i kupite Kaspersky Internet Security 2021 ovde da biste pronašli najbolje cene, štedeći vreme i novac!\nSvoju kupovinu Kaspersky Internet Security 2021 možete oceniti i pregledati dodavanjem komentara na stranici za pregled prodavnice.\nUživajte u najboljim ponudama za Kaspersky Internet Security 2021 sa keysforgames.rs\nKupi Kaspersky Internet Security 2021 PC Key po najjeftinijoj ceni\nIzaberite Količina softvera Kaspersky Internet Security 2021 1 Device 2 YearsKaspersky Internet Security 2021 1 Device 6 meseciKaspersky Internet Security 2021 1 Device 12 meseciKaspersky Internet Security 2021 2 Devices 2 YearsKaspersky Internet Security 2021 2 Devices 12 meseciKaspersky Internet Security 2021 3 Devices 2 YearsKaspersky Internet Security 2021 3 Devices 12 meseciKaspersky Internet Security 2021 5 Devices 2 YearsKaspersky Internet Security 2021 5 Devices 12 meseciKaspersky Internet Security 2021 6 meseci 1 DeviceKaspersky Internet Security 2021 12 meseci 3 DevicesKaspersky Internet Security 2021 12 meseci 5 DevicesKaspersky Internet Security 2021 12 meseci 1 DeviceKaspersky Internet Security 2021 12 meseci 2 DevicesKaspersky Internet Security 2021 2 Years 1 DeviceKaspersky Internet Security 2021 2 Years 5 DevicesKaspersky Internet Security 2021 Standard\nPromenite softver Kaspersky Internet Security 2014 Kaspersky Internet Security 2016 Kaspersky Internet Security 2017 Kaspersky Internet Security 2018 Kaspersky Internet Security 2019 Kaspersky Internet Security Multi-Device 2020\nKaspersky Key Srbija\n1 Device 6 Mesec danas\n12 Mesec danas 3 Devices\n12 Mesec danas 2 Devices\n5 Devices 12 Mesec danas\n2 Devices 12 Mesec danas\n12 Mesec danas 5 Devices\nKupi Kaspersky Internet Security 2021 Key za licencu ili Key za aktivaciju\nKakvo je vaše iskustvo sa Kaspersky Internet Security 2021? Podelite svoje iskustvo i pomozite drugim igračima da izaberu.


MEGA OBRT: Španski velikan hoće Dušana Vlahovića! Srbin je apsolutna zvezda prelaznog roka, lako bi mogao da završi u ekipi legendarnog Ćavija! - Sportal\nMEGA OBRT: Španski velikan hoće Dušana Vlahovića! Srbin je apsolutna zvezda prelaznog roka, lako bi mogao da završi u ekipi legendarnog Ćavija!\nVl.K. - Vest objavljena: 11:56 - 20.12.2021\nKako se bliži zimski prelazni rok, sve se više i glasnije govori o transferu fenemenalnog srpskog napadača, Dušana Vlahovića.\nVlahović ove sezone u igra u nestvarnoj formi i trenutno je vodeći na listi strelaca Serija A, pošto je na 18 dosadašnjih utakmica u dresu Fiorentine postigao čak 16 pogodaka.\nSrpski napadač je jučerašnjim pogotkom u remiju sa Sasuolom (2:2), postigao svoj 33. pogodak u 2021. godini i na taj način izjednačio rekord Kristijana Ronalda po broju postignutih golova tokom jedne kalendarske godine.\nVlahović ovo dostignuće može i da nadmaši, pošto je timu iz Toskane do kraja decembra ostala još jedna utakmica i to protiv Verone u gostima.\nSrpski golgeter je svojim učinkom kako u klubu, tako i u reprezentaciji privukao pažnju mnogih klubova i nedeljama se već licitira koja će biti njegova naredna fudbalska stanica.\nZainteresovanih je mnogo. Počelo se sa pričama oko Juventusa, zatim se govorilo o madridskom Atletiku koji je letos nudio 60.000.000 evra za transfer napadača Fiorentine, a poslednje vreme pominje se i interesovanje premijerligaša Mančester sitija i Junajteda, Totenhema, Arsenala, pa i Njukasla.\nPopularne „svrake“ su navodno na „Artemio Franki“ poslale ponudu od 100.000.000 evra, ali je sam Vlahović odbio mogućnost da se preseli na sever Engleske.\nMeđutim, španski portal „Transferi“ donosi nam zanimljivu vest, da je u red za srpsku gol mašinu stala i Barselona koja očajnički traga za pojačanjima koja će joj preokrenuti košmarnu sezonu.\nNavodno, Ćavi Ernandez pomno prati situaciju oko Vlahovića kojeg vidi kao idealno rešenje u špicu napada i dugoročni projekat kluba.\nPrema pisanju pomenutog portala, Katalonci će u ovom prelaznom roku pokušati da iskoriste premišljanje Mančester sitija koji se trenutno dvoumi između Halanda i Vlahovića, nakon što letos nije uspeo da privoli Harija Kejna da se preseli na „Etihad“.\nIpak, velika prepreka kataloncima moglo bi da bude viskoko obeštećenje koje zahteva Fiorentina, čiji vlasnik Roko Komizo potražuje sumu oko 100.000.000 evropskih novčanica.\nPoznato je da Barselona trenutno baš i nije u poziciji da izdvoji tu svotu, ali bi eventualnom prodajom pojedinih igrača možda mogli da stvore budžet za dovođenje Srbina.\nAko Vlahović pređe u neki od evropskih velikana za sumu koju potražuje rukovodstvo „viole“, to će biti ubedljivo najskuplji transfer nekog srpskog igrača u istoriji.\nTaj rekord za sada držu Luka Jović, koji je iz Ajntrahta u Real Madrid prešao za sumu od 60.000.000 evra.\nSVE JE MANJE REKORDA KOJE MOŽE DA OBORI! Novak Đoković po još jednom parametru nadvisio Federera i Nadala za NASTAVAK SUVERENE VLADAVINE!\n"Da li sam ŠOKIRAN!?" Ne da nije, nego je Dušan Tadić odgovorom šokirao Holanđane: Možda mislite da sam malo lud, ali NAVIKAO SAM NA BOMBE!\nEvropski fudbal Dušan Vlahović FK Fiorentina FK Barselona Fudbalski transferi


Rashadna tečnost u automobilu, menjate li kako je propisano? - Stranica 2 - fanzo Professional Electronics Expert Team\nPost napisao janko » 12 Nov 2012, 22:32\nAntifriz treba menjati onako kako proizvođač propisuje. G12 je antifriz nove generacije. Menja se na 5 godina ili 240000km. Nakon tog perioda možete izmeriti onim testerom za antifriz, pokazaće da je dobar. Bez obzira na to trebe ga menjati jer je postao kiseo zbog razgradnje aditiva, inhibitora u njemu.\nPost napisao Kobac » 13 Nov 2012, 07:52\nMoze li G12 da se sipa gde je predvidjen G11?\nZnam da obrnuto nije preporucljivo a racunam da je ovaj noviji i moze da ga menja, ali sta znam...\nPost napisao Stolle » 13 Nov 2012, 11:28\nhttp://cbc.rs/showthread.php/16096-Šta- ... post488620\nKoliko sam ranije čitao, a i sada ovo, moglo bi, ali nema neke koristi.\nDa li se mešaju prethodni sa OAT? Da ali treba izbegavati. Ako dodajete klas. u OAT u najmanju ruku mu smanjujete interval zamene (bar za godinu dana, zavisno od kolilčine) a obrnuto ne donosi produženje korišćenja. U oba slučaja neće doći do katastrofalnih posledica i temp. mržnjenja neće značajno da poraste ali će koroziona zaštita biti manja pa je preporuka zaista “preporučljiva”.\nAko ćemo u “veliku nauku” situacija je da se ove RT mogu mešati sa G11 (iako su silikatne) ali nije mnogo preporučljivo i to treba raditi samo u vanrednim okolnostim\nG11 (Glysantin G48) ili "običan" antifriz (BS 6580) mogu da se koriste i kada je blok motora od aluminijuma.\nIpak, "Al protec" (iliti Gly G30 alias G12/G12+) tu ima prednost a kako se može koristiti dvostruko duže i jeftiniji je.\nVaži (donekle) i obratno, jer G30(Basf) tj. G12(VW), dobro štiti i motore starije generacije.\nKako je zverko naveo problem može biti do creva i zaptivki (pa i lemova, mada ne bi smelo po standardu) tako da nije baš dobro hrliti ka "crvenom" antifrizu u starijim modelima (iako gde može, onda je odlično. a može tamo gde proizvođač kaže ili gde su probali a nisu se usr... - ).


Simić vodi i veterinarsku ustanovu - Vijesti.me\nASK POKRENULA POSTUPAK PROTIV ODBORNICE DEMOKRATA\nSimić vodi i veterinarsku ustanovu\nZakon o sprečavanju korupcije precizira da javni funkcioner ne može, između ostaloga, biti izvršni direktor ili ovlašćeni zastupnik u privrednom društvu\nFoto: Demokrate Autor: Miloš Rudović\nAgencija za sprečavanje korupcije pokrenula je postupak protiv odbornice Skupštine opštine Mojkovac Tatjane Simić kako bi utvrdili da li je u sukobu interesa, potvrđeno je “Vijestima” iz ove institucije.\nOdbornica Demokrata je upisana u Centralnom registru privrednih subjekata kao osnivač, ovlašćeni zastupnik i vršilac dužnosti direktorice veterinarske ustanove “Dr Vaso Đurović”.\nZakon o sprečavanju korupcije precizira da javni funkcioner ne može, između ostaloga, biti izvršni direktor ili ovlašćeni zastupnik u privrednom društvu. On mora u roku od 30 dana od dana imenovanja da podnese ostavku na funkcije u privrednom društvu.\nSimić je to trebalo da uradi do 20. januara ove godine.\nZbog kršenja Zakona zaprijećena je novčana kazna do 2.000 eura.\nIz Agencije su “Vijestima” kazali da je postupak u toku.\nSimić je u svom kartonu prijavila prihode iz ove veterinarske ustanove.\nMila K 3 mjeseca i 1 nedelja\nhehehe Evo ih policijski isljednici na stetu demokratije. G-din Jelic obavlja pedeseet f-ja, koje se ne vide iz aviona, poslanici su svugdje i ko zna koliko f-ja pokrivaju, ali se to vidi zeni koja stvarno pomaze oko brige oko zivotinja. Kakva divna primjena stetocinskog EK-ratskog zakona nevladavine prava.\npop..STOP 3 mjeseca i 1 nedelja\nOoopaa, dmokravate, kako ide lopovluk.\nПОДБИШЋЕ 7.8.2018 07:10\nsve sto su stvorili stvorili stvrili stvorili su svojim radom a smrdljivi placenice kupio si diplomu za ble....e za to lopovluk se ide u spuz da malo ona krmad prihranis\nПОДБИШЋЕ 3 mjeseca i 1 nedelja


Automobili | Oprema : 12v Kompresor za gume prenosivi-Novo! 11.07.2019 - ID 77816627 - KupujemProdajem\nAutomobili | Oprema > Obavezna oprema > ID oglasa: #77816627 (postavljen: pre 6 dana)\n12v Kompresor za gume prenosivi-Novo!\nNovo, neotpakovano fabricko pakovanje!\n12v Kompresor za gume prenosivi veoma pozeljno imati u autu!\nSet Za Vodenu Maglu - Hladjenje Terasa i Otvorenih Prostora\nPoslovno i brzo, preporuka za saradnju.\nMarko Vojnić Tunić\nBajonet AK47-najduži model(51cm)\nPrenosna Mini Klima Cool Down-Novo!\nSve u najboljem redu i sve ispostovano. Moje najbolje preporuke za saradnjusa Smart Shop-om.\nMaxi PC World,veliki izbor procesora na SNIZENJU!Pitajte za cene!\nŠijacu masažer vrata, ramena, leđa-NOVO!\nParking rikverc kamera u ramu od tablice za auto-Novo!


Potpredsjednik Privredne/Gospodarske komore F BiH u posjeti Privrednoj komori USK | EKOBIS – međunarodni ekološki sajam\nPotpredsjednik Privredne/Gospodarske komore F BiH u posjeti Privrednoj komori USK\nNakon završene radionice za predstavljanje projekata na Sarajevo Business Forumu 2017. održane danas (07.03.2017.g.) u Bihaću, Privrednu komoru Unsko-sanskog kantona posjetio je potpredsjednik Privredne/Gospodarske komore F BiH Mirsad Jašarspahić.\nU Privrednoj komori USK primio ga je generalni sekretar Privredne komore USK Nihad Šušnjar, te su razgovarali o daljim pravcima suradnje Privredne/Gospodarske komore Federacije Bosne i Hercegovine i Privredne komore Unsko-sanskog kantona.\nRazgovori su vođeni u više pravaca od kojih navodimo samo neke: organizacija drugog kruga edukacije za predsjednike i članove Nadzornih odbora i uprava privrednih društava s udjelom državnog kapitala; podršci P/G K F BiH predstojećem 15. međunarodnom ekološkom sajmu “EKOBIS 2017” koji će se održati u Bihaću od 24. do 16.09.2017. godine; te o organizaciji seminara “Predstavljanje tehnologije tretmana pročišćavanja otpadnih voda pomoću vještačkih močvarišta” u suradnji sa Češkom ambasadom u BiH.


Indijanske mudrosti postojanja: SVE stvari imaju svoju svrhu! – Krtice.net\nPROČITAJTE CHEESECAKE SA MALINAMA: Osvježavajuća poslastica na zdraviji način\nPROČITAJTE Mozzartova sestra je bila genije, ali je potpuno izbrisana iz istorije. Razlog je odvratan\nTrump je donio odluku za Kosovo: Mnogima se neće svidjeti\nTragedija: Otac i dvoje djece poginuli u stravičnom udesu