ŠOKANTAN INTERVJU VOJISLAVA ŠEŠELJA: Tadić je zarazan, stigla ga je Lazareva kletva, Zorana je ćurka, lideri opozicije moraju u penziju! - Informer\n21:52 >> 21:52 Politika 54\nAlo | 03. 09. 2017.\nŠOKANTAN INTERVJU VOJISLAVA ŠEŠELJA: Tadić je zarazan, stigla ga je Lazareva kletva, Zorana je ćurka, lideri opozicije moraju u penziju!\nU šokantnom intervjuu za Alo, lider radikala Vojislav Šešelj, bez dlake na jeziku govori o Borisu Tadiću, Zorani Mihajlović, liderima opozicije... Njegov intervju prenosimo u celosti:\nPriznao nam je da li planira da drži dijetu i otkrio kako je proveo leto, a svoje političke protivnike u komentarima nije štedeo...\nU medijima se pojavila informacija da ste pre nekoliko dana pozvani iz Haga da odete tamo na izricanje presude, koje je zakazano baš na dan Sveta tri jerarha, krsnu slavu SRS-a.\nDa li mislite da ima šanse da se lideri opozicije, koji se malo svađaju, umire, ujedine i izađu u jednoj koloni na beogradske izbore?\n- Njihov je problem problem vođstva. Prvo, oni koji su se eksponirali u vreme dvanaestogodišnje dosmanlijske vladavine ne mogu da shvate da ne mogu steći narodno poverenje i oni treba jednostavno da se povuku iz politike. To su Tadić, Jovanović, Čanak, Živkovič, Šutanovac. Od novih nema nikakvog kvaliteta. Jeremić je pokazao da nije čovek ozbiljnog kvaliteta, Janković čini nebulozne stvari na političkoj sceni, neverovatno je kako se on ponaša i kako priča. To je muka zapadnih službi koje na tome rade. Oni i dalje tragaju za pravim čovekom. Boško je sramota za politiku, prljavi ljotićevac koji mašta o musolinijevskom sistemu.\nA šta biste radili kad bi vas ipak pozvali?\nKako vam se čini Dačićev predlog o razgraničenju Kosova?\n- To nije Dačićev predlog, o tome se 20 godina vodi rasprava, to je prvi plasirao Dobrica Ćosić. Ja sam uvek bio protiv toga. Mi srpski radikali smatramo da nema potrebe da delimo ono što je u celini naše. Mora Kosovo potpuno da se vrati u sastav Srbije, pod našu kontrolu, pa onda da raspravljamo o autonomnim pravima Albanaca.\nKakvu budućnost predviđate Tominom Savetu za saradnju sa Kinom i Rusijom?\n- To je najobičnija glupost, samo troši velike pare iz budžetske rezerve. To treba ukinuti i raspršiti, šta može on tu da radi? On priča da ima prijatelje neke, samo ne znam kakve, on je u očima Kineza i Rusa bio bitan dok je bio predsednik, a sada je ljudska olupina i ništa više. Ne znam kako je Vučić isto tako dozvolio da Nikolić ostane u predsedničkoj rezidenciji. Trebalo ga je kao kofer odatle izbaciti kada sam nije to uradio čim je predao dužnost.\nDragica se više nigde ne pojavljuje. Da li vam nedostaje?\nJeste li vi išli negde na odmor? Kako ste proveli leto?\n- Nigde nisam išao, celo leto sam proveo u svom dvorištu. Imam porodični bazen, koji sam malo koristio. Svaki dan sam radio na knjizi „U Srebrenici se nije dogodio genocid”. Planirao sam da izađe u septembru prošle godine, ali nisam uspeo da je završim.\nGeneralno, vaša svaka knjiga je veoma „obimna“, jeste li sigurni da ih neko čita od korice do korice?\n- Siguran sam da neko čita, ozbiljne knjige se pišu za ozbiljne čitaoce. Nije ovo zabava. Nažalost, takvih čitalaca ima sve manje, jer se tiraž naučnih knjiga u našoj zemlji sveo na 300 do 500 komada, retko koja ima tiraž od 1.000 primeraka.\nJeste li spremni za beogradske izbore? Izašli ste sa kandidatom Miljanom Damjanovićem poprilično rano...\nZašto ste isključivi u stavu da nikada ne ulazite u koaliciju? Možda biste bolje prošli na taj način...\n- Besmisleno je ići u predizborne koalicije. To je kod nas dovedeno do apsurda. Demokratska stranka se pocepala u 20 malih stranaka, o onda prave koaliciju, to je ludilo. Ako zaslužujemo cenzus, narod će nam dati dovoljno glasova za cenzus, a ako ne zaslužimo poverenje, ko nam je kriv.\nGojim se od voća, ne od svinjetine\nPriča se da ste počeli sa ozbiljnom dijetom, je l‘ to istina?\n- Nije istina, ja u stvari jedem malo mesa, ali jedem meso. Ne pada mi na pamet da isključim svinjetinu. Ali ja imam velike voćne terapije, jedem velike količine sezonskog voća i to me goji. Sada mi je sezona smokava, svaki dan pojedem po kilogram smokava. Bojić mi direktno iz Crne Gore nabavlja smokve. Onda mi ide sezona borovnica, a i one su kalorične. To što ja možda nekima delujem gojazno uglavnom je stvar voćnog šećera, ali zbog tih antioksidanasa.\nZorana Mihajlović vam je posebno inspirativna, često tvitujete o njoj?\n- Ona je smišljeno htela da izazove incident sa Kinezima da bi pokvarila srpsko-kineske odnose. Ona ima nalog, ranije je kvarila srpsko-ruske odnose. Otišla je na gradilište na Preobraženje i naravno koga da zatkne kada su Kinezi angažovali podizvođače Srbe, koji ne rade na taj praznik, zato nije bilo Kineza. Vučić je tu morao da se izvinjava posle i vadi situaciju, pa je poveo ćurku Zoranu, pa je tamo bila besna kao besna hijena, kamera je hvatala kako reaguje kad vidi Vučića i kineskog ambasadora, samo što nije režala.\nKada konačno idete kod Kolinde, toliko dugo to najvaljujete, a nikako da odete?\nRekli ste jednom da će onoga ko izda Kosovo stići Lazareva kletva. Da li vi stvarno verujete u to?\n- Mislim da je ta Lazareva kletva izuzetno ozbiljna stvar. Mnogi to potcenjuju zato što još ima mnogo tragova komunističkog duha u našem narodu. Najbolji vam je primer Boris Tadić. On je isporučio Hagu Župljanjina, Karadžića, Hadžića, Mladića i na njega je palo strašno prokletstvo. Ja se iskreno bojim toga, nikada se sa njim ne bih rukovao, niti bih voleo da sedim u njegovoj blizini. On je opasan i za svoje najbliže i za okolinu.\nRADIKALSKA POLITIČKA DINASTIJA! Šešeljev sin novi poslanik!\nopozicija Vojislav Šešelj intervju politika\n08:20 Izbori 2017.\n( 85 ) ( 14 ) Odgovori\nSamo napred od istine niko nemoze pobeci ko gresi i treba da ga stigne debela kletva n\n@Nenad - Ne znam se ne piše neznam\n( 40 ) ( 73 ) Odgovori\nŠešelj na sve načine pokušava da bude interesantan\n( 50 ) ( 54 ) Odgovori\nPa ako cemo realno i Seselj je odavno zasluzio penziju.\nDa se i ja jednom slozim sa njim sto se tice Tadica koji je zajedno sa Jeremicem izdao i Kosovo i sve nase ljude koji zive tamo.\n@Milan - On je pametan covek ali u pogresnoj prici\n( 49 ) ( 48 ) Odgovori\nVojislave,i vi bi mogli sa njima u penziju!\nZa opoziciju je rekao istinu, a to je da s svi oni politicke olupine.\n@Stojan - Sa njim na celu\nŠešelj je uvek nesebično delio epitete.\nOvaj intervju uopste nije sokantan,to smo od Vojislava i navikli.\nJedno je sigurno, a to je da je opozicija zrela za ludnicu i penziju. Kako ko od njih.\n( 18 ) ( 57 ) Odgovori\nReče Šešelj i ostade živ!\nNe mora opozicija u penziju, narod ih zna, zna njihovo znanje, neće niko glasati za njih, nema brige za građane Srbije.\nIma tu neke istine, ali i preterivanja.\nLazna opozicija,sve zarad licnog interesa\n( 42 ) ( 9 ) Odgovori\nSvako dobije ono što je zaslužio, kad-tad. Građani cene domaćinsko ponašanje sa svojim novcem...\nCovek je izuzetno inteligentan ali je na pogresnoj strani\nOpisao je ostatak opozicije na pravi način.\nЗа Тадића је у праву он је политичка прошлост .\nЦела опозициона сцена је смешна и јадна , без идеје , програма и циља.\nAko nista drugo bar je lepo opisao opoziciju.\nZar on nije rekao da će otići u političku penziju, ako Beli bude imao više glasova od njega?\n( 12 ) ( 35 ) Odgovori\nvi ste d.seselj odavno curan uprkos dr diplomi.vasa dela to sama nam kazuju ako cemo iskreno.srpskom narodu vi ste podmetno kukavicije jaje.bez ljutnje same cinjenice vaseg rada sve same od sebe govore.ili bolje receno dokazuju i nema dalje.\n@ljubo gurovic - Ćuran je onaj ko tako misli....Šešelj je pobedio haški tribunal, tačnije oterao ih je u tri pm, i on je jedini pored Georgi Dimitrova koji je pobedio Nemački sud na vrhuncu hitlerizma, odnosno fašizma, a to je danas i cela evropa, naravno pod podmuklim voćstvom povampirene Nemačke...\nNe samo da su opozicioni lideri za penziju nego i Vojislav Seselj.\nVojislav Seselj treba da ostavi politiku i da puste mlade da se ne bi vise brukao.\nDelim isto mišljenje sa Šešeljem da od ovih što se sada zovu opozicija niko nem abaš neke velike i sigurne šanse ni da prođu cenzus a ne drugo.\nOvo pitanje i odgovor za Tadica je sto posto na mestu.\nčini mi se da je najpametnije reko da svi samozvani lideri iz opozicije moraju u penziju i da dopuste vođenje mladima i neiskvarenima.\nU pravu ste za opoziciju,sto pre i to u ne zasluzenu penziju.\nSve on vidi,samo sebe ne\nŠešelj je u pravu , ovakva opozicija nema šta da traži na sadašnjem političkom nebu.\nŠešelj je po običaju direktan, ali za neke stvari je u pravu. Ne verujem da Tadić mirno spava.\nOpozija je olos koji se samo okuplja da pljuje castan i posten narod.\nVojislav Šešelj zaista preteruje. Nije fer da toliko vređa Zoranu Mihajlović.\nOpozicija je pokvarena i namazana svim bojama.\nŠešelj je grubo iskren i u mnogome je u pravu. Stari lideri opozicije jesu za penziju jer su dokazali svoju nesposobnost da vode. Novi opozicionari su nesposobni čak i za bavljenje politikom.\nVojislave, zasto se vi ne penzionisete... Vidim da pokusavate na sve nacine da budete interesantni, a niste...\nOvaj covek jos uvek zivi u proslosti\nSeselj gura svoj sina u politiku pa sada napada opozicione lidere da idu u penziju.\nSeselj je kontroverzna licnost i to u pravom smislu te reci\nSeselj bi mogao nekad da se ugrize za jezik.\nOpozicija je krenula u borbu za par procenata glasova a Seselj samo pokusava da spase SRS kao stranku ali mu nece uspeti.\nPa i ti trebas u penziju zajedno sa ostalim lidercicima propale opozicije!\nIma nekih istina u ovim Seseljevim odgovorima.\nDanašnja opozicija nije ni nalik na one opozicije što su bile. Ovi su se pretvorili u zveri, kojima ništa nije sveto. Ni život ni porodica. Oni su svoje završili. Penzija ih je dočekala pre nego što su je i ostvarili.\nNa sledećim izborima ako predje 2% biće uspeh a cenzus je nedostižan.\nSeselj jede voce i goji se, nikako od mesa. Svasta i od njega mozemo da cujemo...\nI Seselj bih mogao sa svima njima u penziju!\nTi si, Seselju, dobrovoljno otisao u Hag bas pred ubistvo Djindjica najavljujuci njegovo ubistvo. Mislio si da ces se iz Haga vratiti za godinu dana, a oni te zadrzase 12 godina. Sad se plasis da nisi bas toliko sposoban da se opet izvuces iz njihovih kandzi, pa ti ponovni dobrovoljni odlazak vise ne pada na pamet. S druge strane, znas da pricas da Kosovo mora potpuno da se vrati u sastav Srbije, ali ne dajes resenje kako. Ne mislis valjda da ce nasa deca opet ginuti za unapred izgubljenu stvar, dok ti i ostali politicari krijete svoju po inostranstvu? Mala digresija: ako si posten politicar kako se predstavljas, odakle ti kuca sa bazenom, od cega zivis kad ti je tiraz 300 knjiga i od cega izdrzavas i skolujes toliku decu? Sto se Tome tice, tu se slazem s tobom. A ti, sedi kuci, jedi voce i leci se.\nSteta sto u ovom slucaju pamet i obrazovanost ne idu zajedno sa mudroscu!!!!


Rangiranje veb stranica (Page Rank) i Google algoritam - Zequester\nStranice se rangiraju na sledeći način:\nSlika 1. Rangiranje stranica\nEvo nekoliko primera poznatih brendova i njihovog odgovarajućeg PageRank-a. Kao što vidite, njihove početne stranice variraju od važnog do veoma važnog.\nPR6 – GEICO.com, RedBull.com, TacoBell.com Evo nekoliko primera poznatih brendova i njihovog odgovarajućeg Page Rank-a. Kao što vidite, njihove početne stranice variraju od važnog do veoma važnog.\nPR7 – GE.com, IellovPages.com, TheOnion.com, NFL.com, PGA.com, McDonalds.com\nPR8 – eBai.com, bing.com, Slate.com, NASA.gov, NBA.com, Veather.com\nPR9 – NITimes.com, Iahoo.com, Vikipedia.com, CNN.com, Amazon.com, facebook.com, ioutube.com, Coke.com\nPR10 – Google, tvitter.com\nRangiranje veb stranica – Google definicija\n,,Rangiranje veb stranica (Page Rank) razmatra broj i kvalitet linkova na stranici kako bi procenio koliko je važna veb stranica. Osnovna pretpostavka je da će najvažnije veb stranice verovatno dobiti više linkova sa drugih veb stranica.” Takođe, što su stranice koje linkuju ka Vašem sajtu bitnije, to će rangiranje Vašeg sajta biti bolje u pretraživaču. Međutim, ako određeni sajt linkuje ka više sličnih sajtova, uključujući i Vaš, onda procenat veze neće biti visok. Na primer, nije isto ako bitan sajt linkuje samo ka Vama, pa dobijete recimo 9% veze ili kada sajt linkuje ka Vama i drugim sajtovima, onda ćete dobiti 3-4% veze. Da se značaj veze ne bi gubio, postoji mogućnost da se Google-u kaže da ignoriše anchor text putem „nofollow“ komande. To bi izgledalo ovako:\nOpciju nofollow treba koristiti u sledećim slučajevima:\n– Kada Vaša stranica linkuje ka loše rangiranim stranicama. Ako je Vaš sajt autoritativan i linkuje ka mnogo stranica koje nisu dobro rangirane, postoji rizik da lošeg rangiranja Vaše stranice, jer je povezana sa sajtovima čiji sadržaji nisu kvalitetni. Sa opcijom nofollow u mogućnosti ste da izbegnete ovaj problem.\n– U situacijama kada Google dolazi na Vaš sajt i putem crawlera (paukova) pretražuje sajt. U ovom slučaju bi trebalo naredbu ,,nofollow” dati za linkove ,,pretplati se” ili ,,registruj se”, pošto pauci ne mogu da koriste te linkove.\n– Ako na sajtu imate plaćeni link, potrebno je upotrebiti opciju ,,nofollow”.\nOno što može promeniti rang sajta preko noći je izmena Google-ovog algoritma. Neka ažuriranja su mala i skoro neprimentna, dok su neke promene tolikih razmera da imaju čak i svoja imena, poput: Hummingbird, Penguin, Panda, Phantom, Dewey, Buffy, Big Daddy, Jagger, Gilligan, Bourbon, Allegra, Brandy…\nKako je nemoguće da prevarimo Google-ov algoritam, ostaje nam da pratimo promene i pravila kreiranja sadržaja na internetu koju menja i ažurira Google. Međutim, bez obzira na promene koje su se desile, Google-u je i dalje bitno kada rangira Vaš sajt da sajtovi od kvaliteta i poverenja linkuju ka Vašem sajtu. Na taj način, Google dobija informaciju da je sajt bitan, pouzdan i zaslužuje da bude viđen. Visokim rangiranjem u pretraživaču, Google pokazuje da Vam veruje, a ako Vam veruje Google, verovaće i svi ostali.\nTags: algoritam, nofallow, optimizacija za Google, page rank, rangiranje veb stranica, SEO\nPrevious PostKljučne reči i alati za njihovo pretraživanje\nNext PostEksterni faktori rangiranja (off-site SEO)


Gradonačelnica sa svojim timom u poseti Cerjanskoj pećini | Turistička organizacija Niš\nUspešno realizovana planinarsko-rekreativna akcija u Jelašničkoj klisuri i okolini pre 2 sedmice\nCERJANKA, SVE ATRAKTIVNIJA ZA DNEVNE IZLETE NIŠLIJA pre 2 sedmice\nStalna izložba rukotvorina u Nišu – dobro došli! pre 2 sedmice\nNarodni muzej Niš i ove godine deo manifestacije “Muzeji za 10” pre 2 sedmice\nZa mesec i po dana podeljeno više od 2200 besplatnih karata za panoramsko razgledanje grada pre 2 sedmice\nPredsednica švajcarske skupštine i ambasador Švajcarske u obilasku Niške Tvrđave pre 3 sedmice\nSastanak TO Niš i TO Lebane sa Turističkim organizacijama Pirotskog okruga u Babušnici 5.11.2020 pre 3 sedmice\nPlaninarsko, rekreativno, edukativna akcija: Čegar – Vinik – Humska čuka pre 3 sedmice\nPlaninarsko, rekreativna akcija: Jelašnička klisura, Prozorac, Radov kamen, Inatovac pre 3 sedmice\nGradonačelnica sa svojim timom u poseti Cerjanskoj pećini pre 3 sedmice\nPočetna Vesti Gradonačelnica sa svojim timom u poseti Cerjanskoj pećini\nGradonačelnica sa svojim timom u poseti Cerjanskoj pećini\n06. Novembra je prva žena Gradonačelnica u istoriji našeg grada, Dragana Sotirovski, sa svojim timom, najpre obišla Vizitorski centar Cerjanska pećina a zatim povela amatersku ekspediciju u pećinu, gde su u društvu vrsnih speleologa proveli više od 4 sata.\nTuristička organizacija Niš kao organizator uz podršku partnera učinili su da uz aromatični vruć čaj i kafu od žira, domaću pitu sa pečurkama, krompirom i prazilukom, izvrsni med, u ambijentu sa prelepim cvetnim dekoracijama, boravak u Vizitorskom centru za gradsku delegaciju bude nezaboravan.\nZahvalnost svim partnerima – partnerskoj organizaciji “Kuća čaja“, Udruženju rendžera “Via Militaris“, Planinarsko sportskom klubu Mosor i Planinarskom društvu Preslap, JKP Mediana i Zelenilo na podršci i doprinosu da poseta Vizitorskom centru kao i pećinarenje protekne uspešno.\nUspešno realizovana planinarsko-rekreativna akcija u Jelašničkoj klisuri i okolini\nCERJANKA, SVE ATRAKTIVNIJA ZA DNEVNE IZLETE NIŠLIJA\nStalna izložba rukotvorina u Nišu – dobro došli!\nNarodni muzej Niš i ove godine deo manifestacije “Muzeji za 10”\nKalendar događaja u 2020.


LICE GRČKOG BOGA: Ovo je muškarac sa najzgodnijim licem na svetu - a uz pomoć proste formule otkrijte i koliko ste vi privlačni | Telegraf - Najnovije vesti\n28. jul 2017 | 14:55 » 17:30\nLICE GRČKOG BOGA: Ovo je muškarac sa najzgodnijim licem na svetu - a uz pomoć proste formule otkrijte i koliko ste vi privlačni\nU pokušaju da izmere lepotu Grci su pronašli specijalni broj, koji najbolje otkriva odnos nosa, obrva, usana, brade i vilice. Naučnici su to uzeli u obzir i za najlepšeg proglasili poznatog glumca\nFoto: Wikipedia/Jörg Bittner Unna\nJedan od najvećih holivudskih zavodnika Džordž Kluni ima najlepše lice na svetu, potvrdili su naučnici. Oni su u obzir uzeli starogrčko pravilo lepote, koje u obzir uzima položaj nosa, obrva, usana, brade i vilice.\nOve holivudske zvezde imaju OZBILJNE MANE na telu - ali su i dalje seksi\nMAGIČNI BROJ: Prosta formula otkriva da li imate savršenu GUZU\nNa osnovu toga uradili su kompjutersko mapiranje lica u kojem 56- godišnji glumac zauzeo prvo mesto sa 91,86 odsto podudaranja. Na drugom mestu nalazi se Bredli Kuper (91.80), iza koga slede Bred Pit (90.51), Hari Stajls (89,63) i Dejvid Bekam (88.96). Mesto u Top 10 našli su Vil Smit (88.88), Idris Elba (87.93), Rajan Gosling (87.48), Zajan Malik (86.5) i Džejmi Foks (85.46).\n- Kluni već decenijama važi za najlepšeg čovek na svetu i sjajno je da je njegov status dokazala nauka. On ima dobru simetriju lica i najbliži je onome što su Grci smatrali savršenim licem - rekao je plastični hirurg Hulijan De Silva.\nNaime, sve u univerzumu bazirano je na proporciji 1:1.618. Taj broj se jos naziva PHI ili Zlatni racio. On je izračunat matematičkom jednačinom, koju su Grci napravili u pokušaju da izmere lepotu.\n- Džordž je imao skoro savršeni odnos nosa i usne (99,6%), a njegov razmak između brade i očiju bio je skoro savršen. Od svih muškarac koje smo uzeli u obzir, on je imao najveći kombinovani rezultat ako se u obzir uzmu 12 ključnih tačaka - dodao je De Silva.\nOve idealne mere koristio je Leonardo Da Vinči kada je slikao Vitruvijanskog čoveka. Pretpostavljase da što je odnos lica ili tela bliži broju 1.618, to su oni lepši.\nIzračunajte koliko ste lepi\nNapravite sliku lica mobilnim telefonom bez kose, gledajte pravo i izbegavajte da se smejete. Odštampajte lice na papr formata A4. Izmerite dužinu i širinu nosa. Podelite brojeve i dobićete odnos nosa. Ako je veći od 1.618 podelite 1.618. Ako je manji od 1.618 onda podelite sa 1.618. To ćete dobiti Phi skor za nos.\nIstu proceduru ponovite sa obrvama.\nIzmerite dužinu usana. Podelite dužinu usana sa širinom nosa. Idelana mera je 1.618.\nRazdaljina između jednog kraja usana do suprotne ivice nosa, trebalo bi da iznosi 1.618.\nNE PIŠE U UPUTSTVU: Svaka rerna ima skrivenu funkciju za pečenje koju ćete stalno koristiti\n3 stvari koje svaki horoskopski znak radi kada je zaljubljen u vas\nNedelju dana sam se tuširao SAMO LEDENO hladnom vodom i desile su mi se 3 stvari koje nisam mogao ni da zamislim\nPričalo se da će se pomiriti, a sada su Anđelina Džoli i Bred Pit zvanično singl\nU okviru Perwoll Fashion Weeka svečano otvoren nov dizajnerski kutak – Belgrade Design Hub\nAna Vintur rekla da Melanija nikada neće biti na naslovnoj "Voga", a onda je Trampova brutalno odgovorila!\nModa | 5 shares\nTagovi: Bred Pit, Džordž Kluni, Formula, Leonardo da Vinči, lepota, lice, muškarac, Stari Grci\nUpoznajte se sa "badem noktima" koji će biti apsolutni hit ovog proleća\n5 grešaka koje bi trebalo da izbegnete ako želite savršeno nalakirane nokte\nSedela je u crkvi, videla devojke u helankama i ostala užasnuta: Pomislite na majke i sinove koji moraju da gledaju vašu zadnjicu sledeći put kada obučete helanke\nOvo žestoko piće može da vam pomogne da smršate - evo i kako\nPostoje dva načina na koje sve žene stavljaju grudnjak - koji vi koristite?\nKonačno bezbolno uklanjanje dlaka - Neželjene dlačice odlazite!\nSmršaćete duplo za samo 15 minuta: Dijeta uz vođenje dnevnika ishrane\nGuza sirene: Najvreliji svetlucavi trend za ovu sezonu (FOTO)\nNjihova posebnost im donosi milione: Ove poznate ličnosti su postale poznate zbog svog izgleda (FOTO)\nZaboravite na dosadnu crnu maskaru jer je ova boja apsolutni hit (FOTO)\nBijonse poziva sve da se pridržavaju njene dijete i ima vredan poklon za one koji se na to odluče\n2 hit frizure ovog proleća: Frizer Peđa Božić otkriva trik kojim ćete osvojiti sva srca\n10 namirnica koje čine da izgledate starije i uništavaju vašu kožu


Garažna vrata - Sprega novog imidža i tehnologije - Prozori + Vrata\nGaražna vrata Garažna vrata – Sprega novog imidža i tehnologije\nVećina nas ima običaj da stvari za svakodnevnu upotrebu koristi po automatizmu, bez dodatnog razmišljanja o tome. Interesantno je kako se uglavnom ne bavimo nekima od tih stvari čak ni kada prestanu da vrše svoju funkciju i postanu problem koji nam oduzima vreme i koči nas u izvršavanju obaveza. U ovoj priči definitivno bi se mogao pronaći određeni broj vlasnika automobila koji i po više puta dnevno koriste garažna vrata koja su ili dotrajala, pa je pravo čudo da se i dalje uopšte otvaraju, ili su novijeg datuma, ali su relativno brzo počela da zaglavljuju. U koju god grupu spadali, znajte da vam je to jasan znak da su zrela za zamenu, i da svoje mesto treba da ustupe nekom od revolucionarnih modela koji su se pojavili u ponudi u poslednjih par godina.\nDizajn, inovacija, kreativnost\nNakon malo dužeg perioda kreativnog zastoja u kome su se samo mehanički odrađivale porudžbine i izrađivali već postojeći modeli, a na sto stavljala tek pokoja skromna nova ideja, proizvođači su procenili da je najzad došlo vreme da nas obraduju nečim suštinski novim kada je reč o garažnim vratima. Osim standardnih kipućih, tu su još i rolo i segmentna, i možda najzanimljivija od svih bočna vrata, ali sada u potpuno izmenjenom konceptu. I zaista, već na prvi pogled nemate više osećaj da se radi o nečem uzgrednom, nevažnom i već viđenom. Dizajneri su ovog puta uložili ozbiljan trud da garažna vrata pretvore u deo arhitekture stambenih i poslovnih objekata koji će svojim izgledom doprineti njihovoj estetici, a da istovremeno zadovoljava najviše tehničke standarde.\nKao što je opšte poznato, ovo je najstariji tip garažnih vrata. Podrazumeva jedan panel, odnosno monolitnu ploču, koja se prilikom otvaranja zarotira za 90 stepeni u odnosu na prvobitni vertikalni položaj i smešta paralelno sa plafonom garaže. Možda baš zato što je najstariji, ovo je tip koji je pretrpeo najviše promena, ili su prosto kod njega izmene najvidljivije. To se pre svega odnosi na spoljašnjost, jer mada se osnovni čelični model sa vertikalnim rebrima i dalje pravi u standardnoj, takozvanoj saobraćajno beloj, kao i još sedam najčešće traženih boja, taj dizajn je gotovo potpuno zastareo. Sada se unapred po zadatim merama izrađuje samo konstrukcija koja se montira odmah, a onda na licu mesta možete birati ispunu, odnosno vrstu materijala od kog će vrata biti napravljena (čelik ili drvo, opcionalno u kombinaciji sa staklom), jednu od 200 nijansi iz RAL karte, kao i dodatni efekat ili teksturu površine koja može imitirati fasadu objekta i kompletno se utapati u okolinu tako, da ni ne možete da primetite da na tom mestu postoje vrata od garaže sve dok ne počnu da se otvaraju.\nPored toga, otklonjen je njihov najveći nedostatak – to što kada se otvore štrče ispred garaže, pa auto morate zaustaviti par metara dalje da ne biste udarili u njih, što i nije baš zabavno po hladnom ili kišnom vremenu. Novi modeli se u toku rotacije postepeno povlače ka unutrašnjosti garaže i u punom obimu smeštaju ispod plafona tako da vozilom možete prići objektu i na svega pola metra bez bojazni od nezgoda. Ništa manje značajna nisu ni dodatna bezbednosno-tehnička i sigurnosna svojstva. Tu u prvom redu mislimo na fleksibilne zaštitne poklopce dodate preko poluge vrata, koji prekrivaju rizično mesto i bitno smanjuju opasnost od prignječenja iz nepažnje, i na sistem višestrukih opruga koji obezbeđuje vrata od pada, pa sve i da se neka opruga polomi ostale će ih i dalje nositi, a razmak između spirala opruge je sveden na nužni minimum, tako da su i dečiji prsti zaštićeni od priklještenja.\nDa bi se kompletirala primamljivost ponude išlo se i korak dalje, pa tako određeni proizvođači nude i jedan ekskluzivitet: sistem zaključavanja sa rotacionom bravom umesto brave sa šipovima, koji ivice krila vrata fiksira za ram i time onemogućava njihovo izvlačenje na silu izvana. Moguće je dodati mu još jedan montažni set za zaključavanje vrata u gornjem delu, čime dobijate protivprovalnu zaštitu bez presedana.\nKako je njihova glavna karakteristika apsolutna ušteda prostora, sva poboljšanja osmišljena za rolo garažna vrata za ideju vodilju imaju upravo ekonomičnost i praktičnost. Rolo vrata ne zahtevaju nimalo prostora unutar a ni izvan garaže. Za naročito skučene garaže ili one sa niskom gredom pronađeno je novo rešenje u vidu spoljnih rolo vrata, kod kojih se kućište za motor i namotavajuće osovine montira iznad vrata na spoljnom zidu. Osim što je na ovaj način zaštićen od nevremena, integrisano kućište isto tako onemogućava dostupnost motora trećem licu. Još jedno jedinstveno svojstvo ovog modela jeste da otklanja problem nagiba terena kod dvorišta sa padom, i to pomoću kosog donjeg profila od aluminijuma koji se naknadno zašrafljuje na gotova vrata.\nNajstariji tip garažnih vrata\nStandardno je crn ali može biti i bilo koje druge boje po želji kupca, i reguliše razliku u visini za vrata širine do 3m. Rolo garažna vrata se izrađuju od aluminijumskih profila, s tim što sada letvice imaju poliuretansku ispunu, koja, osim što igra ulogu termoizolatora, doprinosi bešumnom hodu vrata. Takođe je moguće ugraditi im zastakljene elemente ukoliko želite da u garažu dopire i prirodna svetlost. Radi se o prozorčićima od plastičnog stakla čiju veličinu diktira širina pojedinačnog profila, a njihov broj zavisi od dužine letvice, s tim da se maksimalno može ugraditi deset ovakvih elemenata. Po istom principu vrata mogu imati ugrađene i ventilacione rešetke za provetravanje prostora i sprečavanje pojave buđi.\nŠto se tiče boje, na raspolaganju je bogata paleta nijansi, ali ovde definitivno treba zaobići konvencionalne premaze i odlučiti se za Decograin efekte, odnosno konkretno za efekat teksture drveta – učiniće da vrata izgledaju veoma atraktivno, a objektu će dati topao prizvuk.\nRevolucionarni modeli Hormann\nSegmentna vrata su tip industrijskih vrata sastavljenih iz više delova – segmenata, koji se prilikom otvaranja slažu jedan na drugi, zbog čega ih možemo posmatrati kao prelamajuća. Ovako sklopljena vrata smeštaju se ili duž grede iznad samog ulaza, ili se protežu prateći tavanicu. Ovaj praktičan princip primenjen je i kod garaža, i tako je dobijen jedan od modela koji se ponajbolje prilagođava prostoru u koji treba da bude ugrađen, te možete biti gotovo sigurni da će sve eventualne naknadne adaptacije moći da se izvrše na licu mesta tokom montaže.\nPrave se u dva osnovna oblika, kao vrata sa kanalima i vrata sa kasetama, i kod oba modela je moguća ugradnja zastakljenih elemenata. Za razliku od starijih verzija, sadašnje odlikuje par navidom diskretnih, ali itekako bitnih detalja. Naime, kod vrata sa kanalima je maksimalno ublažena vidljivost segmentnih lamela i faktički izjednačena sa vidljivošću kanala (što će reći svedena na potreban minimum), a kod kasetnih napravljen ravnomeran raspored kaseta i izjednačeno rastojanje od ivice kasete do lamele kod svih segmenata. Donja ivica vrata, dakle i krilo i ram, ima plastičnu stopu visine 4cm koja trajno štiti vrata od korozije nastale prilikom konstantnog izlaganja vrata raznim vremenskim uslovima, pogotovo kiši. Tome je pridodata maska iznad vrata koja popunjava prazan prostor između gornje ivice vrata i grede, boje identične boji krila, a isto važi i za ram.\nNjihova glavna karakteristika apsolutna ušteda prostora\nBočna vrata su podvrsta segmentnih, i spadaju u vrata za posebne zahteve ugradnje. Umesto horizontalnih imaju vertikalne segmente koji pri otvaranju prate zidove garaže, ostavljajući plafon slobodnim, savršeno kod garaža sa kosim krovom ili kada prostor ispod plafona treba da se iskoristi kao skladišni. Serijski su opremljena pešačkim vratima, što znači da se mogu otvoriti samo delimično kada želite da, primera radi, na brzinu uzmete nešto iz garaže, bez obzira da li su na ručni pogon ili automatizovana.\nSistemi za daljinsko otvaranje su u velikoj meri usavršeni\nIako je većina opremljena motorom i otvara se pomoću daljinskog upravljača, na opšte iznenađenje na našem tržištu je još uvek u ponudi značajan broj modela garažnih vrata na ručni pogon. Jasno je da je to u eri svakodnevne ekspanzije novih tehnologija i digitalnih rešenja za gotovo sve segmente života apsolutno nedopustivo, i da mehanika treba da ostane u primeni samo kao rezervna varijanta ako automatika zakaže zbog nestanka struje.\nSistemi za daljinsko otvaranje su u velikoj meri usavršeni, ali kod nas se ne može naći baš mnogo brendova poslednje generacije, pogotovo ne onih koji imaju opciju bluetooth uparivanja sa smart mobilnim telefonom i odgovarajućom aplikacijom koja telefon pretvara u daljinac.\nTo svakako povećava i njihovu cenu, čineći ih stavkom koju ne možete isfinansirati a da to kućni budžet ne oseti, te istovremeno stavkom za koju se potencijalno nećete odlučiti baš iz pomenutog razloga, dok su, primera radi, na zapadnoevropskom tržištu već odavno u upotrebi pa više nemaju ni status ni cenu noviteta. No, sve i ako odbacimo ovu opciju, tu su i dalje odlični klasični sistemi koji funkcionišu pomoću radio signala.\nNajbolji među njima imaju dugodometne radio transmitere koji odolevaju smetanjama na frekvenciji, kućište koje ne zahteva priključak na struju i troši manje od 1W na stand by, šifrovanje radio signala putem 128 – bitne enkripcije za optimalnu bezbednost, opciju pokazivanja statusa vrata – pritiskom na taster traži se status, pa ako su vrata ostavljena otvorena zasvetleće zelena lampica a ako su zatvorena crvena; pa čak i elemente koje ste do sada viđali samo na filmu, kao što je daljinski koji radi na otisak prsta.\nPrethodni tekstIrci usvojili: Sve nove kuće u predgrađu Dablina moraju biti pasivne\nSledeći tekstNekonvencionalna vrata vašeg enterijera


Prijem načelnika za odlikovane borce | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Prijem načelnika za odlikovane borce\nPrijem načelnika za odlikovane borce\nVIŠEGRAD – Načelnik opštine Višegrad Mladen Đurević upriličio je danas u opštini prijem za 23 odlikovana borca Vojske Republike Srpske koji žive u ovoj opštini.\n„To je najmanje što možemo da učinimo za naše borce koji su stvorili Republiku Srpsku, a na nama je da je očuvamo i da se borimo da ona opstane“, istakao je Đurević.\nTokom prijema borcima je uručen i skroman poklon.\nOn je najavio da će opština organizovati svečanost povodom Dana Republike, te pozvao Višegrađane da učestvuju u obilježavanju.\nOdlikovani borac Luka Dragičević zahvalio je načelniku što je održao tradiciju okupljanja boračkih kategorija i dodao da to treba i nastaviti.\nPrethodni članakU petak osmi Božićni koncert\nNaredni članakMinistar Bogdanić zadovoljan dinamikom izvođenja radova


Dragan Stamenković | Južna Srbija Info\nPočetna | Dragan Stamenković\n1 2 3 4 5 6 7 8 > >>Ukupno: 84 | Prikazano: 1 - 10\nRasprodati svi restorani za doček Nove godine u Leskovcu\nLeskovčani su čuvene meraklije pa je i sa njima provod zagarantovan. Zato su valjda i kafane uvek pune. U novogodišnjoj noći slobodnih mesta nema iako za doček treba izdvojiti i do pet hiljada dinara.\nKo je pokušao da zapali Pedagoški fakultet u Vranju?\nPedagoški fakultet u Vranju nedavno je bio na meti piromana. Požar je na svu sreću sprečen zahvaljujući brzoj intervenciji zaposlenih, koji su osetili miris benzina. Povređenih nema kao ni materijalne štete. Međutim, ostaje misterija zbog čega je vest o ovom događaju procurila tek juče, desetak dana nakon incidenta i zašto je sve obavijeno velom tajni.\n"Puška je zakočena": Lovac ranio pekara\nNesvakidašnja nezgoda ispred belopalanačke pekare, nakon povratka iz lova. Radenkovićeva puška iz kola slučajno opalila i ranila u nogu Stamenovića\nUznemiravajuće fotografije: Potvrđen identitet muškarca koji se obesio u gradskom parku u Vranju\nU gradskom parku u Vranju, u subotu oko podneva, pronađen je obešen čovek. Slučaj su prijavili građani.\nfudbal Dom zdravlja Vlada Republike Srbije DS Zoran Perišić Beograd poplava Vranje Aleksinac Darko Bulatović policija Tržnica JP košarka Goran Cvetanović SNS SPC ubistvo Niška Banja Skupština grada Niša Preševo Niš Kuršumlija Vladičin Han Koronavirus Medijana gradska opština saobraćaj Pirot studenti Radnički FK recept Aleksandar Vučić Dragana Sotirovski Južna Srbija Info Klinički centar saobraćajna nezgoda Klinički centar Niš Leskovac investicije Gradina Prokuplje


Banatska vina – vina rafiniranog stila - Pančevo.city\nUzgajanje vinove loze i negovanje vinske kulture dugo živi u banatskoj ravnici i seže daleko u prošlost. Koliko su priznata pančevačka vina danas, kako izgleda izgraditi jednu vinariju i u kakvim najtananijim detaljima se kriju tajne kvalitetnog vina garažnih vinara?\nBanat u pogledu uzgajanja vinove loze ne izostaje za našim prvim vinogradarskim oblastima, napisao je pre bezmalo stotinu godina dr Nikola Milutinović u svom svojevrsnom vodiču – Naše varoši: Pančevo. Tada su se kao glavni gradovi za proizvodnju vina izdvajali Vršac i Bela Crkva sa okolinom. No, tvrdio je Milutinović da ni pančevačka vina nisu loša. Austrija ih je nekada uveliko tražila i izvozila, ali ih je i mešala sa svojim domaćim proizvodima.\nU to vreme, na početku dvadesetog veka, Pančevo je imalo oko 800 lanaca pod vinogradima. Polovina je bila u posedu Srba, dok je druga polovina pripadala Nemcima. Među vlasnike većih vinograda ubrajali su se, između ostalih, Koršoš i Širka, Aleksandar Hajzer, Vajfert, Mita Đ. Palić i sin, Pera Miloradović, Mila i Stevan Karavla. Te 1922. godine, stara vina su se mogla kupiti po ceni od pet i šest dinara po litru, dok je novo, mlado vino stajalo četiri i pet dinara.\nPančevo danas nema toliko živ vinogradarski život kao nekad, ali i dalje neguje tradiciju uzgajanja vinove loze i pravljenja kvalitetnih vina – cenjenih i nagrađivanih. Takođe, zahvaljujući trudu vinara, vinogradara i ljubitelja vina okupljenih u udruženjima, neguje se i širi vinska kultura.\nIzgrađivanje ukusa – preduslov za kvalitet\nVeć dugi niz godina u našem kraju postoje udruženja vinara i vinogradara. Jedno od poznatijih, „Sveti Trifun”, nalazi se u Dolovu. To udruženje broji oko 60 članova iz različitih mesta, a osnovni cilj mu je popularizacija gajenja vinove loze i pravljenje vina na tradicionalan način.\nPored predavanja o vinarstvu i vinogradarstvu, u redovne aktivnosti članova „Svetog Trifuna” ubraja se i obilazak vinogorja i vinskih podruma, kao i učešće na sajmovima vina. Međutim, ono po čemu je ovo udruženje na posebnom glasu jeste organizacija Vinarijade u Dolovu, koja postoji punih 20 godina.\nPančevačko udruženje vinara, vinogradara i ljubitelja vina „Orfelin” izniklo je iz dolovačkog društva, a osnovano je 2012. godine. Kao važna, možda i najvažnija delatnost ovog društva izdvaja se edukacija članstva.\nSvetozar Topić, predsednik „Orfelina”, kaže da se od osnivanja organizacije do danas njihova vina ne daju prepoznati:\n– Kvalitet naših vina je neuporedivo bolji. Imamo dobru saradnju sa docentom Aleksandrom Petrovićem sa Poljoprivrednog fakulteta, sa njim se družimo najmanje jednom godišnje. On nam daje savete, komentariše naša vina javno. Na taj način izgrađujemo sopstveni vinski ukus, a usput dobijamo i predloge kako da naša vina popravimo.\nOsim vinara i vinogradara, „Orfelin” okuplja i ljubitelje vina. Članovi se po dobrom starom običaju sastaju u prostorijama Mesne zajednice „Gornji grad” svakog prvog utorka u mesecu. Tu kroje planove za budući rad i degustiraju vina. Redovno, bar tri puta godišnje obilaze vinarije po Srbiji, a dosad su organizovali i tri festivala vina, dok je Grad prepoznavao važnost statutarne obaveze ovog društva – širenje vinske kulture u Pančevu i okolini.\nUdruženje čini dvadesetak članova, a ovi vinari proizvode od 100 do 15.000 litara godišnje. Pored Milana Lalića, koji se jedini ozbiljno posvetio toj delatnosti, među malim vinarima se nalaze Svetozar Topić, Ljubiša Kolarić i Đura Mirković sa svojim podrumima. Po zakonu, niko osim Lalića nema prava da prodaje vino, te se i ne reklamiraju.\nDistribucija je za sopstvene potrebe, koliko da uspeju da skupe novac za narednu godinu. Registrovanje pojedinačnih vinarija za njih je potpuno neprofitabilno – danak državi nije mali, a i da imaju dobar plasman na tržištu, neće se obogatiti, tako tvrdi Svetozar Topić. Jedini način da prošire svoju delatnost jeste da naprave ozbiljan poslovni plan i da osnuju zadrugu. Do tada, javni susreti sa pančevačkim vinarima i degustacija njihovih vina moguća je u okviru gradskih manifestacija.\nUzdizanje panonske loze\nPlodna Panonska nizija iznedrila je pre tačno 10 godina na obodima Deliblatske peščare, u mestu Novi Kozjak kraj Alibunara, vinograd dostojan divljenja. Poduhvat Milana Lalića da počne sa uzgajanjem vinove loze i osnuje pančevačku Vinariju „Lalić” došla je sa dve strane. Iz dve iskre.\nNajpre ga je jedan prijatelj, doktor vinogradarstva, posavetovao da iskoristi dedinu zemlju i gaji vinovu lozu jer su klimatski uslovi u tom području savršeni za tu delatnost. A kako se podsticaji kriju na neočekivanim mestima, tako je Lalića ohrabrio i film Prvi korak, o rok zvezdi koja je odustala od svoje muzičke karijere i krenula da uzgaja vinograd. U čitavoj priči, kako i sam kaže, najviše ga je zaintrigiralo koliko je loza kao biljka evoluirala u odnosu na sve ostalo voće. Otprilike, kao čovek u odnosu na sve životinje – tako se loza uzdigla.\nIako je nakon studija ekonomije želeo da se preseli u Kanadu sa svojom suprugom, geološkinjom Nevenom Lalić, ipak su se odlučili na odvažan korak i upustili se u priču uzgajanja vinove loze, a potom i u proces obrade grožđa/vina.\nKako kaže, nisu se prevarili i s vremenom je sve leglo na svoje mesto.\nLalići su na konkursu Ministarstva poljoprivrede dobili subvencije za pripremu tla i podizanje proizvodnih zasada, kao i za nabavku sadnica i obradu zemljišta. U teoriji je sve zvučalo dobro, ali je ta velika bespovratna pomoć države kasnila dve i po godine, a trebalo je obraditi pet i po hektara zemlje, podići stubove, sadnice… Međutim, posle različitih peripetija, birokratskog odugovlačenja i grešaka, Milan i Nevena Lalić izborili su se da podignu vinograd i da vrate pozajmljeni novac.\nPrvo vino, ono koje uz osmeh pamte po kvalitetu, stiglo je 2012. godine, kao produkt velike posvećenosti.\n– Mnogo me zanima sama tehnologija pravljenja vina. Veoma je sve to kompleksno i zanimljivo. Đavo je u detaljima – najsitnijim, najfinijim. Mnogo šta može da krene loše, te je važno iskustvo, a pored iskustva, biohemija, tehnologija… Treba izvući željeni stil, a to nije lako. Mora da se pogodi momenat berbe, ali i mnogi drugi detalji – objašnjava Milan Lalić.\nSebe smatra garažnim vinarom, što je poseban trend kako u svetu, tako i kod nas. Garažni vinari imaju svoje podrume i vinograde na oko 10 hektara zemlje. Suština čitave priče jeste da se ne ide na komercijalizaciju, već da se predano radi na kvalitetu vina. Što je bolji kvalitet, to je zadovoljstvo veće, a vina su traženija.\nTeroar i autohtone sorte\nVinarija „Lalić” proizvela je ove godine oko 15.000 litara vina, što je svrstava među veće vinarije u južnom Banatu. Ljubitelji vina najčešće biraju za degustaciju zlatnim medaljama ovenčan traminac, sortu po kojoj je ova pančevačka vinarija najpoznatija. Međutim, Lalići u svom asortimanu imaju i merlo, kaberne fran, kaberne sovinjon (od ove godine), sovinjon blan, italijanski rizling i rajnski rizling.\nMilan kaže da priča o teroaru, o uslovljenosti mikroklime ima dve strane. Vinari u predelima koji nisu geografski poznati po vinima ne misle da je taj preduslov za uzgajanje vinove loze mnogo bitan, dok druga struja forsira samo tu ideju. Prema njegovom mišljenju, rad u vinogradu i sam rad na vinima mnogo je bitniji od geografskog porekla, od zemljišta i klime.\n– Autohtone sorte su sve više i više zastupljene. Sada je moderno da se gaje prokupci i tamjanike, što je dobro i treba tako da bude. Kada dođu stranci, bitno je da imamo da im ponudimo nešto autentično. Nama uzgajanje autohtonih sorti još nije isplativo. Treba imati zaleđinu kako bi se sačekalo nekoliko godina, jer ne može se svake sezone od tih sorti dobiti vrhunsko vino – tvrdi Lalić.\nZasad Vinarija „Lalić” snabdeva svojim asortimanom desetak lokala po gradu, a poznavaoci i ljubitelji vina često dolaze i do samog podruma kako bi odabrali i kupili ona vina koja im pružaju užitak. Nije još izvesno, ali možda će naš grad dobiti i malu vinoteku u kojoj će se naći sorte pančevačkih vinara. Takva je bar Milanova ideja. Do tada, on će nastaviti sa širenjem svoje porodične delatnosti, sa uzgajanjem autohtonih sorti i sa zadovoljstvom će izlagati svoje proizvode na sajmovima vina.\ngaražna vinarija Milan Lalić Orfelin Svetozar Topić vinari Vinarija Lalić vinarije vino vinogradari vinska kultura


ZASTRAŠUJUĆE! Dokumenti: Radončićeve prijetnje smrću Silajdžiću i njegovoj porodici! | Sarajevograd.INFO - Informativno zabavni portal


Pikosateliti dobijaju jonske mikro motore | Astronomski Magazin\nHome Oprema Pikosateliti dobijaju jonske mikro motore\nPikosateliti dobijaju jonske mikro motore\tponedeljak, 20 avgust 2012 12:06\tMarino Tumpić\tDoba malih satelita poodavno je realnost. Problem s njima je što su zaista mali a to veoma utječe na izbor sklopovlja koje nose u sebi, odnosno posao koji se s njima može napraviti.\nPatuljasti sateliti SRPSKI SATELIT - prvi projekat... Agencije Srbije (KAS) koja ce ko-ordinisati i planirati razvoj satelitskih tehnologija i obavljati sve funkcije koje savremena nacionalne kosmicke agencije u drugim drzavama imaju. Zbog karaktera srpskih ..\nPonovo o srpskom satelitu ... na svetu“. A zatim je dobio ideju da u taj projekat uključi i Srbiju. Sve u svemu radi se o projektu u okviru kojeg će biti konstruisano 50 malih satelita (20 x 10 cm), a jedan od njih bio bi srpski. ...


Početna » Vesti » Politika » Vučić sutra saopštava odluku o zakonima o eksproprijaciji i referendumu\nTakođe će se obratiti i povodom Zakona o eksproprijaciji i Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi.\nTom prilikom, predsednik će saopštiti koje odluke je doneo u vezi sa zakonima, a u skladu sa svojim ovlašćenjima, saopšteno je iz kabineta predsednika.Prema poslednjim izjavama predsednika, došlo je do promene stava o Zakonu o ekspriprijaciji, koji još nije potpisan, a rok ističe za dva dana.\nPravnici kažu da najjednostavnije i najelegantnije rešenje nudi Ustav, da predsednik ne potpiše Zakon i vrati ga parlamentu, koji ga potom može prepustiti sledećem sazivu, uz javnu raspravu, bez hitnog postupka.\nDo izvesnih promena je došlo i kada je reč o Zakonu o referendumu i narodnoj inicijativi, što može značiti predlog za izmene nedavno usvojenog akta.\n“Ja nisam video nikakav problem u Zakonu o referendumu, a sad su našli da su takse za narodnu inicijativu problem. Ako je taksa problem, onda, spremni smo da razgovaramo sa svima po tom pitanju. Ako su takse problem, bojim se da je to samo traženje Lajbnicovog dovoljnog razloga“, kazao je Vučić.


Otkrijte u kojim horoskopskim znacima se rađaju najborbenije, najstrastvenije i najjače žene...\nOna je veoma jaka žena, koja se ne prepušta da je lako nose talasi sudbine. Njena vitalnost, volja i autoritet joj omogućavaju da uđe u kategoriju onih žena koje dominiraju, i koje ne dozvoljavaju da budu pobeđene. Voli akciju i kretanje. U to unosi svu snagu i energiju.\nMnoge žene rođene u znaku Škorpije, iako nisu istaknute lepotice, fascinantno i magično deluju na muškarce. Nedefinisani, čudni i zavodljivi šarm, koji pokreće vibracije u dubini njene ličnosti, ona ume dobro da iskoristi. Kad joj se neki muškarac dopada i kada je privlači, uspeće da ga osvoji i „zarobi“ sa hiljadama nevidljivih detalja. U toj suptilnoj igri ume da koristi do savršenstva sve svoje vidljive i skrivene adute.\nMnogo drži do aktivnog života i pravilnog poretka vrednosti. Ne voli nikakvu zbrku i anarhiju. Za nju je život neprekidna borba i dokazivanje. Njen temperament je ishitren, naprasit, neobuzdan i on je uvek gura napred. Ta vitalnost, koju njena okolina teško može da shvati, mora uvek da se iskaže. Iako joj se ponekad javlja želja da bude sama i nezavisna, ona voli da bude u društvu, da privuče simpatije drugih. Vređaju je neprijateljski postupci.\nMržnju ne može da podnese. Njena prirodna veselost i smisao za humor igraju ogromnu ulogu u odnosima prema ljudima. Ona je otvorena, lojalna, ceni tačnost i korektnost. Ako drugi nisu kao ona, onda je revoltirana, buni se. Ne podnosi lako da joj neko komanduje, postavlja pravila ili uslove. Ponekad uobražava kako se u sve razume i da je „najpametnija“.\nU ljubavi, prva želja joj je da sretnete muskarca koji će joj se diviti i koga ce moći da predstavi prijateljima bez imalo ustručavanja. Prezire osrednje vrednosti i zato se u ljubavi ne zadovoljava sa bilo kim. Ali, to ne znači da u jednom čoveku trazi savršenstvo, jer svesna je da takav ne postoji. Potrebno je da on poseduje takvu inteligenciju i takav šarm koji će dirniti u njeno samoljublje.\nZa nju ljubav znači divljenje i zato njen izabranik mora biti čovek jakog karaktera i dobro prekaljen. Čovek slabe volje, koji će popustati njenim kapricima, nikako je neće učiniti srećnom. Ako u početku i bude podnosila takvog čoveka, jednog dana će ipak, doći do eksplozije.


Polovni Lay-Mor sm300 mašine za čišćenje oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Komunalna tehnika > Lay-Mor > Lay-Mor sm300\nPolovni Lay-Mor sm300 mašine za čišćenje\nOvde je kompletna lista polovnih Lay-Mor sm300 mašine za čišćenje za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Lay-Mor sm300 mašine za čišćenje koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nIzaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Lay-Mor sm300 mašine za čišćenje.\nMascus je najveće trzište na internet za kupoprodaju polovnih mašina u kategoriji Lay-Mor sm300 mašine za čišćenje i druge opreme za uređenje bašti i peizaznu arhitekturu. Ukoliko imate bilo koje pitanje vezano za kupoprodaju traktora, kosilica, dimnjičare, oprema za zaštitu I obradu zemlje, mašina za obradu, ili druge opreme za uređenje pejzaza , molimo Vas kontaktirajte Mascus RS.


Nov, komforan jednosoban stan sjajnog rasporeda prostorija, V sprat od ukupno VII, najatraktivnija lokacija u Podgorici-zgrada Celebica preko puta trznog centra Delta i hipermarketa Voli.\nStruktura: ulazni hodnik sa ugradnim plakarom, kupatilo, spavaca soba koja ima americki plakar i izlaz na terasu, moderna kuhinja, trpezarija, dnevni boravak i druga terasa.\nUlaz se uredno odrzava, lift je uvijek u funkciji, ima organizovan parking prostor ispred zgrade, kao i mogucnost koriscenja garaznih mjesta.\nIzdavanje, jednosoban stan 45m2+garaza\nIzdavanje, garsonjera, 38m2\nIzdavanje,lux namjesten dvosoban stan,70m2


STONI TENIS: PRIJEDORČANKE ODBRANILE ŠAMPIONSKU TITULU | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Sport STONI TENIS: PRIJEDORČANKE ODBRANILE ŠAMPIONSKU TITULU\nSTONI TENIS: PRIJEDORČANKE ODBRANILE ŠAMPIONSKU TITULU\nPrijedorske stonoteniserke uspjele su da odbrane titulu juniorskih prvakinja Republike Srpske. Iako su stonoteniserke iz Foče bile favoritkinje juniorskog prvenstva Republike Srpske, u Stonoteniskom domu “Tukovi” trijumfovale su Prijedorčanke.\nKadetkinja “Prijedora” Marija Gnjatić napravila je podvig pobijedivši seniorsku i juniorsku reprezentativku BiH Snežanu Marković sa ubjedljivih 3:0. To je bio odlučujući meč. Uz Gnjatićevu, pobjedu “Prijedoru” donijela je Dragana Rašula.\nPrva ekipa juniora “Prijedora” u sastavu Pavle Puzigaća i Petar Vučković osvojila je drugo mjesto, a druga ekipa “Prijedora” bila je četvrta i nastupila je u sastavu: Nikola Stanar, Luka Javorić i Nemanja Došenović.\nPrethodniSJEDEĆA ODBOJKA: “KOZARA” U FINALU KUPA RS\nSlijedećiPOTREBAN MENTORSKI RAD S DAROVITOM DJECOM (FOTO i VIDEO)


Krazy World park - ALGARVE\nOvo je tematski park u Algarve u blizini sela Algoz, oko 12km severno od Albufeire. Ukoliko ste u Algarveu sa decom, ovaj park je nešto što je svakako za Vas i što svakako treba posetiti, a vaša deca će biti oduševljena.\nOsim što je tematski park, ovo je i zoološki vrt Algarvea, koji je poznat po svojim reptilima i ostalim životinjama.\nAmazonia je deo zoo vrta, sastoji se od dela za krokodile, aligatore, kornjače i reptil kuće gde možete videti razne zmije i iguane. Tu je i arena gde se svakodnevno izvode predstave sa krokodilima i zmijama.\nPostoje i dva mini golf terena, prvi je Krazy Golf sa 18 rupa, i noviji Jungle Golf, koji Vas vraća u praistoriju.\nFarma ljubimaca je deo koji deca najviše vole. tu se mogu sprijateljiti sa neobičnim i pitomim ljubimcima, lame, srne, jeleni pa čak i kamile, a njapopularnije je jahanje ponija uz stručni nadzor profesionalnog osoblja.\nPostoji i veliki bazen oko koga su suncobrani i ležaljke koji će Vam pomoći ukoliko je dan vreo. Pored bazena se nalazi i park sa ljuljaškama i klackalicama i avantura park gde će deca uživati dok se vi okrepljujete uz neki osvežavajući napitak.\nTakođe postoji i zabavni park sa nekoliko različitih vožnji u kojima će se deca ludo zabavljati.\nU parku postoji nekoliko barova gde možete predahnuti i popiti neko piće, a ukoliko ste gladni Marianna's Pizzeria nudi pice, paste i ostala jela tokom celog dana.\nU julu i avgustu:\nDeca 5-12 godina: 6,95€\nDeca do 4 godine: besplatno\nDeca 5-12 godina: 7,95€\nLagoa de Viseu - P.O. Box 3\nAlgoz - Messines Road\nLatitude: N: 37o 10´56"\nLongitude: W: 8o 16´54"\n(+351) 282 574 134


Mosad vrbuje agente francuske obaveštajne službe - Sputnjik Srbija\n02:18 04 Mart 2021\nMosad vrbuje agente francuske obaveštajne službe\n© Foto : Vk.com/mossadofficial\n10:50 27.03.2017 (osveženo 10:57 27.03.2017) Preuzmite kraći link\nPrema podacima francuskog lista „Mond“, agenti izraelske obaveštajne službe Mosad su potkupljivanjem pokušali da vrbuju francuske kolege kako bi postali dvostruki agenti.\n© Foto : Jutjub/PLANET-X NIBIRU 2017\nNovo pregrupisavanje: Na pomolu rat Izraela i šiita?\nVrbovanje je izvedeno tokom zajedničke francusko-izraelske operacije za prikupljanje informacija o hemijskom oružju i balističkim raketama u posedu sirijske vojske.\nU okviru operacije koja je inicirana 2010. godine, Mosad je uspeo da iz Francuske prebaci sirijskog inženjera koji je mislio da ima posla sa italijanskim biznismenom koji mu je pomagao da u Francuskoj otvori kompaniju za izvoz i uvoz.\nTokom te operacije, specijalne službe dobile su informacije o sirijskom arsenalu hemijskog oružja i otkrile veliki broj francuskih i evropskih kompanija koje sarađuju sa Sirijcima.\nU 2011. godini informacije koje su Francuska i Nemačka predale Izraelcima dovele su do zamrzavanja EU računa Sirijskog centra za naučna istraživanja, koji se bavi proizvodnjom hemijskog oružja.\nIzrael, Sirija, Francuska


VIDEO / TV-reporter učinio baš sve da Beniteza informiše da nije omiljen - Klix.ba\nSvojski se potrudio\n/TV-reporter učinio baš sve da Beniteza informiše da nije omiljen\n27.11.2012. u 12:07\nTV-reporter učinio baš sve da Beniteza informiše da nije omiljen\nU TV-intervjuu nakon utakmice Chelseaja i Manchester Cityja na Stamford Bridgeu (0-0), reporter Geoff Shreeves svojski se potrudio uvjeriti Rafaela Beniteza da ga navijači Chelseaja ne mogu podnijeti.\nDok je bio menadžer Liverpoola, Benitez je izjavio kako nikada ne bi mogao voditi Chelsea. No, opaska kako Chelseajevi navijači uopće ne znaju navijati nego samo mašu sa zastavicama vjerovatno se još više urezala u pamćenje fanova kluba sa Stamfrod Bridgea.\nStoga su navijači bili vrlo ljuti prije nekoliko dana kada su saznali da je vlasnik Roman Abramovič smijenio Roberta Di Mattea, te na njegovo mjesto postavio Rafaela Beniteza s kojim je klub potpisao ugovor samo do kraja ove sezone.\nDebi španskog stručnjaka, u nedjeljnom remiju protiv aktuelnog prvaka Manchester Cityja, protekao je u znaku navijačkih protesta zbog Benitezovog dolaska. Navijači su mu zviždali i porukama na transparentima poput "Rafa van" dodatno mu zagorčali život. Doduše, Benitez to nije želio priznati pravdajući se "da je bio fokusiran samo na utakmicu".\nNo, mora se priznati da je TV-reporter Geoff Shreeves bio vrlo ustrajan kako bi ga "informisao" da je neomiljena osoba među navijačima Chelseaja.\n"Prije utakmice ste rekli da možda nećete biti baš najtoplije dočekani. No, zapravo vas je publika dočekala apsolutno grozno. Cijeli stadion vam je zviždao. Kako ste se osjećali?", pitao je reporter.\n"Garantujem vam da ne slušam publiku za vrijeme utakmice jer sam potpuno usredotočen na utakmicu. Ne znam jesu li nešto vikali ili nisu. Za mene je najvažnija bila ekipa i njena predstava na terenu", odgovorio je Benitez.\n"Razumijem da ste fokusirani na utakmicu. No, čak i ako niste čuli, mogu vam ja reći. Baš svi navijači su vam zviždali i skandirali 'ne želimo te ovdje'. Hoće li vam biti teško okrenuti publiku na svoju stranu?", pitao je novinar, na šta je Benitez, uz kiseli osmijeh, rekao: "Pričekajmo i vidjet ćemo šta će se dogoditi".\nMeđutim, reporter nije odustajao: "Ali, ozbiljno, koliki je to problem za jednog menadžera kada mu svi navijači njegovog kluba zvižde?"\n"Ponavljam vam, iskreno, nisam slušao publiku. Samo sam se skoncentrisao na utakmicu. Mogli ste vidjeti i govor mog tijela. Fokusirao sam se na instrukcije mojim igračima i to je sve."\n"Dobro, ali sada kada sam vas obavijestio o reakciji navijača, što možete učiniti da okrenete situaciju u svoju korist?", želio je znati reporter, a njegov sagovornik je kazao: "Nastaviti svoj rad na terenu zajedno s igračima, pripremiti se za sljedeću utakmicu i nastojati pobijediti u njoj."\nNa kraju je na pitanje može li reći da je uživao danas španski stručnjak izjavio: "Ne, jer nismo uspjeli pobijediti. No, čuo sam reakcije mojih igrača i svidjele su mi se"


Institut sertifikovanih računovođa i Udruženje pravnika potpisali su Sporazum o saradnji – Bankar.me\nOctober 18, 2021 SVE VIJESTI Leave a comment\nInstitut sertifikovanih računovođa Crne Gore (ISRCG) i Udruženje pravnika Crne Gore (UPCG) danas su potpisali Sporazum o saradnji.\n“ISRCG i UPCG dijele zajedničke vrijednosti i ciljeve, usmjerene na profesionalno unapređenje znanja i vještina, pravnog i privrednog ambijenta i profesionalne saradnje među strukovnim udruženjima. Strane potpisnice smatraju da postoji veliki potencijal sa međusobnu saradnju, sa ciljem zajedničkog iniciranja izmjena i dopuna zakonskih rešenja koja regulišu računovodstvenu profesiju i privrednu djelatnost”, navodi se u saopštenju.\n“U skladu sa odredbama Sporazuma, ISRCG i UPCG će se, između ostalog, koncentrisati na sprovođenje sljedećih aktivnosti: Pomoć eksperata iz UPCG u koncipiranju zakonskih rješenja i podzakonskih akata od značaja za računovodstvenu i revizorsku struku i srodne oblasti, pomoć u tumačenju nacionalnih propisa od strane eksperata UPCG, za potrebe članova ISRCG kao i administrativno/logistička podrška administracije ISRCG za aktivnosti koje sprovodi UPCG”, saopšteno je iz ovih organizacija.\nSporazum su potpisali Generalni sekretar ISRCG, mr Anastasija Boljević i Predsjednik UPCG, Prof. dr Branislav Radulović.\nPOJMOVIInstitut sertifikovanih računovođa\nPrevious “Pošta” usvojila novu sistematizaciju


Vijeće ministara BiH nije dalo suglasnost za gradnju mosta za Pelješac | Gorila\nHome vijestigorila > Razno > dogadanja\tVijeće ministara BiH nije dalo suglasnost za gradnju mosta za Pelješac\nSARAJEVO – Ministar sigurnosti Bosne i Hercegovine Tarik Sadović izjavio je kako predsjednik Vlade Hrvatske Ivo Sanader krivo informira javnost kada tvrdi da je, za razliku od Predsjedništva BiH, Vijeće ministara dalo suglasnost za gradnju mosta za Pelješac.\nSadović je u izjavi koju danas prenosi "Dnevni avaz" upozorio kako Vijeće ministara BiH nikada nije dalo suglasnost za gradnju mosta za Pelješac.\n"Ja sam protiv bilo kakvih najavljenih tužbi i zbog toga Predsjedništvo BiH neće moći postići jedinstveni stav", izjavio je Radmanović založivši se da Hrvatska i BiH bilateralnim pregovorima riješe sporno pitanje granice.\nVijeće ministara BiH nije dalo suglasnost za gradnju mosta za Pelješac was last modified: by MojPortal.hr


Ovaj članak je nagradjen kao najbolji članak u časpisu "SRPSKI PČELAR" u februarskom broju 2018. godine\nPROLEĆNI RAZVOJ PČELINJIH DRUŠTAVA U LR KOŠNICAMA I TEHNOLOGIJA PĆELARENJA NA PROLEĆNO-LETNJIM PAŠAMA\nSvaki članak koji počinjem da pišem za „Srpski pčelar“ ili se sa nekim udruženjem pčelara dogovorim da održim predavanje, činim to sa velikim zadovoljstvom jer želim da mnogim kolegama kažem neka svoja iskustva i saznanja koja bi i njima mogla koristiti. Istovremeno to činim sa izvesnom dozom strepnje da li ču u tome uspeti, odnosno da cu biti nedovoljno shvaćen.\nVerovatno če mnogi pčelari, koji uredno čitaju casopis, primetiti da među do sada objavljenih preko 30 članaka, da je jedan članak sa ovim naslovom objavljen u junu 2013. godine, odnosno pre 5 godina.\nMeđutim za tih pet godina mnogo toga se u pčelarenju i uslovima pčelarenja promenilo a i sam sam za to vreme dosta pčelarski sazreo i nova iskustva stekao. Poznato je, uostalom, da se pčelarstvo uči celog života a posebno kada je u pitanju biologija pčela i tehnologija pčelarenja.Mnoge probleme, koje novim pristupom u tehnologiji pčelarenja na med sa LR košnicama želim da rešim ili sam ih u velikom delu već rešio što je i sopstvenom praksom potvrdeno, pokušaću da u daljem tekstu što shvatljivije da taj novi pristup objasnim.\nDrugi problem, koji je u ovim mojim godina veoma izražen, to je nedovoljna fizicka snaga za rukovanje punim LR nastavcima sa medom.\nTreći razlog je taj što ce zreo i poklopljen med iz polunastavaka moći znatno brže, pomoću bežalica oduzeti iz košnica i tako košnicu rasteretiti suvišnih količina meda. Ovo iz razloga lakše selidbe košnica na druge paše ali i iz razloga što relativno velika količina unešenog meda u košnici smanjuje radno raspoloženje i nagon pčela za unosom nektara.\nTakođe, ovakvom tehnologijom odnosno manipulacijom, prvobitno sa gornjim plodišnim telom a kasnije sa polunastavcima iznad matične rešetke, uvek se dobija vertikalna prohodnost pčela ka medištima a samim tim izbegeva blokada plodišta a time i pojava rojevog nagona. Posebno je važno, što ovakvom tehnologijom uz upotrebu matične rešetke pre početka paše ograničavamo maticu u leženju i tako dobijamo znatno veći broj pčela koje će biti uposlene na unosu i preradi meda u odnosu na broj pčela koje će negovati leglo.\nNa početku opisa pojedinih aktivnosti pčelara tokom prolećnog razvoja pčelinjih društava treba reći da je jedan od veoma važnih preduslova za brz prolećni razvoj da na deponiji imamo dovoljno izgrađenog mladog kvalitetnog saća. Okvirima sa ovakvim saćem bi, u toku ranog perioda razvoja društava, proširivali pčelinje gnezdo, čime ne bi dozvolili da nam još uvek nedovoljno razvijena društva izgraduju satne osnove i time iscrpljuju svoje žlezde i troše hranu umesto da hrane i neguju što veću količinu legla.\n• Čišcenje podnjača;\n• Dodavanje pogača u košnice u kojima nema dovoljno hrane;\nU ovom periodu počenje da cveta: dren, vrba iva i mrtva kopriva.\n• Počinje prihranjivanje društava, svako drugo jutro, sa šećernim sirupom u odnosu 1:1 u količini od 200-300 ml. Ovakvo i u ovo vreme prihranjivanje je važno iz sledećih razloga: pčelama je zbog intenzivnog razvoja legla potrebna voda pa će se mnogo manje pčela orijentisati na donošenje vode sa pojila ili nekakvih bara. Kada se u ranim jutarnjim satima pčele hrane sirupom, u toku dana donose mnogo više polena u košnicu a znamo da je polen osnovni stimulator razvoja legla. Slabiji rojevi se ne hrane sirupom već im se dodaju okviri sa medom ili iz deponije, ili se oduzimaju od društava u kojima ima višak meda.\n• Društvima koja imaju gusto zaposednutih 7-8 ulica pčela i na 5-6 okvira legla treba između legla i okvira sa polenom dodati okvir sa lepo izgrađenim radiličkim saćem, okvir sa medom iz gornjeg plodišnog tela spustiti u donje telo a iz donjeg tela izvaditi okvir sa starim saćem koji ide na pretapanje;\n• Praksa je pokazala da nije preporučljivo zaokretanje gornjeg plodišnog tela, niti okvira sa leglom, za 180o jer u protivnom, u slučaju zahladenja, leglo ce se naći u nepovoljnim mikroklimatskim uslovima što će se odraziti na lošiji kvalitet, kraći životni vek i vitalnost izleženih pčela;\n• Takođe, ne preporučuje se nikakvo otvaranje poklopljenog meda na plodišnim okvirima radi bržeg širenja legla, jer je merenjima naučnih pčelarskih ustanova, utvrdeno da se time ne postižu veći prinosi meda nego u društvima u kojima to nije rađeno;\n• Pri ovoj konstataciji treba napomenuti da se rezultati svih eksperimenata sa pćelama izražavaju u kolicini unešenog meda a ne u brojnom stanju pčela.\n• Veliki broj društava treba tada da ima gusto popunjenih 10 ulica pčela i na oko 7 okvira legla. Pri takvom stanju košnica, sada se sa druge strane gnezda, između legla i okvira sa polenom dodaje drugi prazan okvir sa lepo izgrađenim radiličkim saćem. Pri ovome se iz gornjeg plodišnog tela spušta okvir sa medom a iz donjeg tela vadi okvir sa starim saćem za pretapanje.\n• U svim košnicama, na koje će se postaviti maticne rešetke, treba da ima 20 ulica gusto zaposednutih pčelama i na 8 okvira legla u gornjem plodišnom telu i 2-3 okvira sa tek zaleženim leglom u donjem telu. Sada iz gornjeg plodišnog tela uzimamo dva okvira sa leglom, a to su oni okviri koje smo dodali da bi proširili gnezdo, i spuštamo ih u donje plodišno telo. Iz donjeg plodišnog tela predhodno ćemo izvaditi 4 okvira sa starijim saćem (bez pčela) a umesto njih u centar pored postojećih okvira sa leglom postaviti i dva okvira sa leglom iz gornjeg tela i celo gnezdo ograditi sa dve satne osnove. Preostali prostor u donjem telu popunjava se okvirima sa manjim količinama meda i perge. U donje telo se stavlja matica a preko tela uokvirena matična rešetka sa letom. U gornje plodišno telo umesto izvađenih okvira sa leglom stavljaju se okviri sa satnim osnovama čime smo dodatno uposlili pčele da, između ostalih, i to bude dodatni razlog da se izbegne pojava rojevog nagona;\n• Postavljanje okvira sa satnim osnovama u donje plodište ima za cilj, da u periodu, dok ih pčele ne izgrade, matiča bude sprečena da polaže jaja. Ovakvo stanje ce omogućiti da do početka intenzivne bagremove paše svo leglo u donjem plodišnom telu bude zatvoreno, što nam je i bio cilj da u paši imamo što manje otvorenog legla a samim tim i što više pčela koje će učestvovati u bagremovoj paši. Obzirom da u ovom periodu u prirodi skoro da nema paše to ce satne osnove biti duže vreme izgradđivane a samim tim i najmanje 6-7 dana neće biti zaležene;\nNAPOMENA 1: U ovom periodu na mojim pčelinjacima se sve košnice, osim rojeva, stvaljaju na rešetke, i one od kojih će se formirati oplodnjaci, i one u kojima će se proizvoditi mleč, i odgajivačka društva u kojima će se odgajati matičnjaci i društva koja će ići na pašu. Pri ovakvom stanju pčelinjih društava, svo leglo i pčele koje se nalaze iznad matičnih rešetki mogu se spajati ili dodavati drugim društvima iznad matične rešetke bez bojazni da će između tih pčela doći do tuče ili netrpeljivosti. Isti je slučaj i sa obezmatičenim društvima koja su najmanje 6 sati bila bez matica. Ovakva društva se mogu bez ikakvih posledica direktno spajati bez ikakvog novinskog papira ili raznih mirišljavih tečnosti.\nNaravno da na mojim pčelinjacima, od ukupno 400 košnica, startnu prednost da budu u maksimalnoj biološkoj snazi ima 120 odgajivačkih društava u kojima se počinju već oko 20. aprila odgajati matičnjaci, i 100 društava koja učestvuju u bagremovoj paši, a paša na mojoj lokaciji počinje oko 6. maja. Ostatak pčelinjaka se orijentiše na proizvodnju mleča i formiranje oplodnjaka.\nšta prilikom proširivanja košnica i prepakivanja okvira, ima unešenog nektara ili ostataka meda, taj med će pčele brzo preneti u plodište košnice ako ga stavimo preko bežalice sa otvorenom rupom precnika 20 mm kao što je to na slici br. 4 prikazano.\nKonačno, na slici 5. Može se definitivno videti kako je spakovano društvo i postavljena matična rešetka na košnicu, koja ce za 7-8 dana učestvovati na bagremovoj paši. Ovoj košnici ce se za 2-3 dana pre početka paše dodati medišni polunastavak ali i ta i kasnije aktivnosti biće detaljnije objašnjeni u nastavku ovog članka u martovskom broju.


Nišikorijeve super baterije, Raoniæev servis enigma za Vavrinku - - Australian Open 2019 - Sport - B92.net\nMeè dana 2\nZoran Kecman èetvrtak, 17.01.2019. | 11:33 -> 13:11\nMiloš Raoniæ je u èetiri seta pobedio šampiona iz 2014. Stana Vavrinku, 6:7 (4), 7:6 (6), 7:6 (11), 7:6 (5) dok je Kei Nišikori izašao iz bitke sa veteranom Ivom Karloviæem kao pobednik posle pet setova, 6:3, 7:6 (6), 5:7, 5:7, 7:6 (7).\nŠta god da izaberete, neæete pogrešili. Gotovo je da su istovetno i trajali, Karloviæ i Nišikori su igrali tri sata i 48 minuta, a druga dvojica 241 minut.\nNeverovatno je kako Ivo Karloviæ sa 39 godina uspeva da odigra takvim intenzitetom u pet setova. Malo je onih koji bi posle 0:2, uspeli da se vrate u meè na takav naèin i izjednaèe, kao što je uradio hrvatski teniser. Ipak, nedostajalo mu je snage u finišu, kada je Nišikori uspeo da prelomi meè i dobije taj set odluke po novom pravilu, u super taj-brejku.\nUspeo je Karloviæ u prvom meèu da pogodi 39 as servisa, a ovog puta još više, 59, ali ne i da se plasira u treæu rundu. S druge strane, Japanac kaže da bez obzira na pet setova igranih po nesnosnij sparini, nije umoran.\n„Radije bih da sam igrao tri seta, ali Ivo je bio veoma dobar. Oba meèa sam mogao da izgubim, tako se razvijala situacija, tako da mi sada treba dobar oporavak. Ali, tek smo odigrali dva meèa, tako da nisam umoran“, rekao je Nišikori.\nPravi triler viðen je i u „Rod Lejver areni“ gde su se, po opštoj proceni isuviše rano, sastali šampion iz 2014. Stan Vavrinka i Miloš Raoniæ. Neverovatno rezultatski tesan meè, reklo bi se da su o pobedniku odlièivali milimetri, a posle èetiri taj brejka slavio je Kanaðanin.\nBila je to fanatièna borba za svaki poen, tako da je publika na stadionu imala prilike da vidi meè vredan završnice turnira.\nKiša je danas prvi put od poèetka turnira remetila program u Melburnu, ali sreæom to nije dugo trajalo. Meè Raoniæa i Vavrinke igrao se pod zatvorenim krovom što je oèigledno više prijalo Milošu.\n„Mislim da su moji rezultati u dvorani uvek bili bolji od onih na otvorenom. Manje spoljnih faktora je prisutno, imate taj konzistentniji oseæaj na servisu. Tako da hvala kiši što je padala, volim više dvoranske uslove“, poruèio je Raoniæ.\nNe treba zaboraviti ni još jednu zanimljivu stavku. Miloš je u pauzi izmeðu dve sezone ozbiljno radio na korekciji servisa, utisak je da sada manje tapka lopticu, što èini da je njegov poèetni udarac sada daleko teže proèitati. Protivnik ima manje vremena za anticipaciju i pripremu na ritern, a posle projektila od 220 na sat, kakve obièno ispaljuje gorostasni Raoniæ, izraèunajte koliko imate vremena za pravovremenu reakciju.\nAko je ovo pokazatelj šta nas èeka u nastavku turnira, spremite se. Biæe svašta do tog finala 27. januara.


Laguna - Bukmarker - Vladimir Kopicl, finalista Ninove nagrade: Stare drame mladih eko-aktivista - Knjige o kojima se priča\nNa naše pitanje kako mu se otvorio rukopis romana „Španska čizma“, objavljenog u izdavačkoj kući Laguna, književnik Vladimir Kopicl odgovara: „Lako! Kao flaša relativno starog vina koju će iskusan kuvar lasno otvoriti da bar malko zalije predjelo, a iskusan pisac da stavi tačku na upravo stesan prvi pasus i umiri rečenice što za njim već hrle. Dakle, umalo bez ikakve težine, ako se izuzmu u ovom romančiću nežno tematizovane aporije i neki od uzroka relativno brzog sunovrata šezdesetosmaških i njuejdžerskih ideala koje je moja generacija davno izvela na svetsku društvenu i art scenu, a neko vreme i živela.“\nRekli ste: sunovrat šezdesetosmaških i njuejdžerskih ideala...\nKo živi taj i greši, čime se ovo delce takođe bavi, makar i tako što svojom internom mikrodramicom grupe mladih eko-aktivista i jednog posledično nastalog detenceta mimikrijski angažovano ukazuje da svet danas ponavlja iste stvari koje su našim planetarnim idealima uveliko naudile. Samo nam se to danas zbiva u stostruko drastičnije narušenom ljudskom, društvenom, tehno i prirodnom ambijentu, kome je nasilje ime a distopija devojačko prezime koje već teži bračnom. Eto. To me je u pisanju ove knjižice lako i ljupko ponelo. A izgleda da me tako ponesenog nije sasvim ispustilo, čim smo dogurali skoro do nagradnog cilja.\nLjudi kakve sam znao i s kakvima sam povremeno živeo, skriveni i poznati hipi, jipi, rok i art junaci naše i međunarodne scene na početku poslednje četvrtine prošlog veka. Oni koji su mudrovali i slutili kako svet učiniti boljim pa su te slutnje instantno prevodili u neposrednu akciju – zelenu, mirovnu, planetarno lekovitu, umetnički angažovanu itd. – mada im se recept nije lako primao. Naprosto je broj iskreno pelcovanih, baš kao i danas, bio premali, a planetarni kontrateg moći i sila kontrole preveliki. Ali ja kao živahan prozni pesnik o ozbiljnim stvarima ne pevam ostrašćeno tragedski kao naši bardovi o slavama i praznicima, tako da u ovom obimom skromnom romanu ima i svakojake zabave, energije čiste radosti, seksi dilema i trilema, iskrenog preterivanja, imoralizma sa etičnim likom i svega što mi ni danas nije sasvim strano. Niti ikom normalnom, u šta računam i čitaoce. S kojima, zapravo, ponajviše i računam. I to prilično neekonomski neopravdano.\nKako iz stvarnosti u kojoj sada živimo gledate na sve komune pomenute u knjizi?\nU svoje doba to su bile neke od najvidljivijih tačaka planetarno odgovorne i inovacijski opredeljene međuljudske komunikacije, aktivistički emiteri novog duha, novih kultura i osećajnosti, mesta gde su se okupljali predani posvećenici i promoteri planetarno brižne i tragalački opredeljene svesti. Dakle, mesta poput negdašnjih ekovski odabranih manastira u kojima su se okupljale najduhovnije čikice, samo što je u komunama populacija bila mlađa i daleko pokretljivija, pa samim tim u mnogo čemu nerealna i preoptimistična. Komune su nekad umnogome bile ono što su danas za sadašnje klince i preživele humane dinosauruse najsmislenije digitalne magistrale i čvorišta smislenog okupljanja na internetu. Samo što su – za razliku od internetskog zova olakog, pasivnog pristupa sumnjivom znanju i delanju – komune bile jasnije aktivnog ljudskog smera. U mojoj komunarskoj i postkomunarskoj romanesknoj antisagi caruju i solidni plodovi ličnog iskustva, tako da manje-više znam šta govorim i izmišljam, ma koliko to iskustveno poznavanje stvari moglo biti književno irelevantno. Utoliko mi je zanimljivije što me uveliko, pogotovo iz inostranstva, zivkaju davnašnji aktivisti i komunarske aktantkinje, zapitkujući ko je od njih ko u „Španskoj čizmi“ ili dopisujući joj poneko svoje iskustvo. Umalo da im odgovorim – to smo svi mi, kao nekad Tito. Ili Rolingstonsi. Pre Altamonta, dabome.


Home / Magazin / Suša otanjila i dnevnice berača\nSuša koja je uništila glavninu ovogodišnjeg roda voća i povrća ostavila je praznih ruku ne samo ratare, nego i sezonske radnike, pa nadničari ovih dana dobijaju mizernih 30 KM za cjelodnevni rad.\nU rodnim godinama na plantažama jabuke sve je vrvjelo od srednjoškolaca i studenata koji su berući sočne plodove uspijevali da zarade pristojan džeparac, jer se bralo do kraja oktobra, a dnevnica je prelazila i 40 maraka. Ove godine će zaraditi tek mizerne iznose.\n“Berba voća nije težak posao, a može lijepo da se zaradi. Prije dvije godine sam brala jabuke u Gradišci, a novcem koji sam zaradila platila sam ljetovanje. Nadala sam se da ću i sada otkinuti neku marku, ali voća slabo ima, a dnevnice su zbog toga niže”, kazala je Banjalučanka Dragana Bulajić.\nVoćari kažu da, s obzirom na prinose koji su ove godine i do tri puta manji, nema ni potrebe za većim brojem sezonskih radnika.\n“U mnogim voćnjacima berbe neće ni biti, a i ovo malo jabuke što smo spasili od nevremena obraćemo za 15 dana. Počela je berba sorte zlatni delišes, koja ranije dozrijeva, a do kraja mjeseca obraćemo i ajdared, koja je najzastupljenija u našim krajevima”, rekao je predsjednik Udruženja voćara RS Dragoja Dojčinović.\nIstiče da su u rodim godinama, na prostoru od 13 hektara, prinosi jabuke dostizali 500 tona, a na plantažama je radilo desetine sezonaca svih uzrasta i iz svih krajeva RS.\n“Ove godine imamo deset radnika iz okoline Gradiške, jer nam se ne isplati dovoditi sezonce iz udaljenih mjesta. Roda neće biti ni 150 tona. Dnevnica za radnike je 30 maraka, a obezbijedili smo im još obrok i prevoz”, dodao je Dojčinović.\nPosla za sezonce nema ni u voćnjaku Spasoja Lajića, koji jabuke uzgaja na površini od šest hektara.\n“Ova godina je jedna od najlošijih. Angažovao sam četiri radnika, mislim da mi do kraja berbe više neće ni trebati”, rekao je Lajić i dodao da voćari nikakvu računicu nemaju ako povećaju dnevnice, jer su i ovako na gubitku zbog loših prinosa.\nPrema podacima Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS, pod voćnjacima u Srpskoj je 14.535 hektara zemljišta, a jabuka kao jedna od najzastupljenijih vrsta voća zasađena je na 3.392 hektara.\nPredsjednik Udruženja voćara RS Dragoja Dojčinović kaže da otkupna cijena za jabuku prve klase još nije poznata.\n“Stav voćara je da cijena ne smije biti niža od 0,70 KM, jer su prinosi podbacili, a cijena ovog voća u marketima već prelazi dvije marke”, rekao je Dojčinović.


Task Killer | Android Market\nTag: Task Killer\nOve aplikacije prave više štete nego koristi\nJanuary 24, 2015 - by android - Leave a Comment\nAndroid aplikacije za optimizaciju rada, zapravo, nisu toliko dobre koliko neki korisnici misle. “Task kileri” i “čistači memorije” za Android uređaje su među najpopularnijim aplikacijama na Androidu, posebno među uređajima …\n10 najskupljih proizvoda koje je Apple ikada prodao FOTO / VIDEO\nOduvek su bili poznati po skupim uređajima, što ih prati i danas. Šta god dolazilo iz Applea i pre nego što izađe na tržište, zna se da će biti skupo...\nKako su političari postali kriminalci ili posledice (ne)pouzdanog (ne)prepoznavanja lica\nPropratne manifestacije tehnologije prepoznavanja lica (facial recognition) u Americi dovoljno su se nagomilale da proizvedu snažnu kontru takvoj praksi.


Najčešća pitanja | Pošta Crne Gore\nPKI sistem i Certifikaciono tijelo Pošte\nMediji za digitalne certifikate\nPostupak izdavanja digitalnih certifikata\nPostupak obnove certifikata\nUputstvo za krajnje korisnike\nPreuzimanje certifikata PostaCG CA i softvera\nRegistracija na portalu Poreske uprave\nPočetnaPitanja i odgovoriNajčešća pitanja\nNa čije ime treba da glasi digitalni certifikat tj. koje lice ima pravo slanja ePrijave Poreskoj upravi?\nPreporučuje se svim zainteresovanim, potencijalnim korisnicima digitalnog certifikata u sistemu Poreske uprave CG da se OBAVEZNO KONSULTUJU sa Poreskom upravom u vezi lica na čije će ime biti izdat digitalni certifikat u ime pravnog lica.\nKoliko je vremena potrebno za izdavanje digitalnog certifikata?\nPoštaCG-CA je, shodno pravilniku, obavezna da izda digitalni certifikat najdalje za 15 dana od dana prijema ispravno podnešenog zahtjeva. Pod ispravno podnešenim zahtjevom podrazumjeva se kompletna dokumnetacija ispravno popunjena i validna.\nDa li je moguće predati Zahtjev iako nedostaje neki od traženih dokumenata?\nNepotpuni Zahtjevi se ne primaju.\nDa li je moguće fotokopirati i ovjeriti trašene dokumente (dokaz o registraciji i dokaz da firma nije pod stečajem ili likvidacijom)?\nDa ali orginal ne smije biti stariji od 30 dana.\nDa li se mora mijenjati password na eToken-u?\nNe to je dato samo kao opcija i ukoliko korisnik nije dovoljno stručan ne preporučuje se jer može doći do nenamjerne promjene password-a, zaboravljanja novog passworda ili zaključavanja eTokena u kom slučaju se eToken mora donijeti u CA centar radi intervencije što se dodatno naplaćuje.\nDa li je moguće promijeniti neke podatke na eToken-u?\nOsnovne podatke NE. Može se dodati e-mail adresa.\nPrilikom korišćenja Digitalnog certifikata dobijam poruku: eToken is lock. Što do znači?\nOvo znači da je eToken zaključan što je posldeica višestrukih pokušaja unosa pogrešnog password-a i predstavlja uobičajenu betbjedonosnu mjeru.\nU tom slučaju potrebno je ispoštovati sledeću proceduru za otključavanje eToken-a:\n1. Potrebno je ispuniti formular – Zahtjev za promjene (formular možete naći na našem sajtu: www.postacg-ca.me).\nU donjem lijevum uglu mora potpisati vlasnik certifikata i staviti pečat (na taj potpis) vaše firme.\nNapominjemo da se formular mora kompletno popunit i označite opciju:\nZA OTKLJUČAVANJE eToken-a.\n2. Na žiro račun: 510-109-04 (Pošta CG) potrebno je uplatiti 10,00€ sa naznakom:\notključavanje eTokena (svrha transfera).\n3. Predati na šalteru glavne pošte u vašem gradu (ili donijeti u CA - službeni ulaz Pošte CG - Podgorica) naznačeni formular, eToken i dokaz o uplati.\nPromijenili smo password i izgubili/zaboravili. Što da radimo?\nU tom slučaju potrebno je ispoštovati sledeću proceduru za vraćanje starog password-a:\nZA PROMJENU PASSWORDA (vraćanje starog).\nvraćanje starog password-a (svrha transfera).\nIzbrisali smo certifikat. Što da radimo?\nU tom slučaju potrebno je ispoštovati sledeću proceduru za izdavanje novog certifikata na starom eToken-u:\n1. Prvo je potrebno uraditi opoziv starog digitalnog certifikata i to je potrebno uraditi na našem formularu – Zahtjev za certifikat - označite opciju: ZA PROMJENU STATUSA a zatim u donjem dijelu označite opciju: Opoziv certifikata i napišite razlog.\nNapominjem da se formular mora kompletno popuniti.\nNa ovaj način ste završili prvi dio posla – opoziv starog certifikata\n2. Sada se izdaje novi certifikat, stoga je potrebno ispuniti formular – Zahtjev za promjene\nNapominjem da se formular mora kompletno popunit i označite opciju: Ostalo\nPotrebno je ispuniti i formular Ovlašćenje.\n3. Na žiro račun: 510-109-04 (Pošta CG) potrebno je uplatiti 15,00€ sa naznakom:\nizdavanje novog digitalnog certifikata na starom eTokena (svrha transfera).\nSve formulare možete naći na našem sajtu: www.postacg-ca.me.\n4. Predati na šalteru pošte naznačenu dokumnetaciju, eToken i dokaz o uplati\nDošlo je do promjene ovlašćenog lica. Što da radimo?\nPromjena ovlašćenog lica podrazumjeva kompletnu promjenu digitalnig certifikata.\nProcedura za izdavanje novog digitalnog certifikata za novo ovlašćeno lice uz vraćanje starog eTokena je sledeća:\n1. Prvo je potrebno uraditi opoziv starog digitalnog certifikata (na ime prethodnog odgovornog lica) i to je potrebno uraditi na našem formularu (Zahtjev za certifikat) - označite opciju:\nZA PROMJENU STATUSA a zatim u donjem dijelu označite opciju: Opoziv certifikata i napišite razlog.\nU donjem lijevum uglu mora potpisati stari vlasnik certifikata (ili drugo ovlašćeno lice) i staviti pečat (na taj potpis) vaše firme.\nNapominjemo da se formular mora kompletno popuniti.\n2. Sada želite izdavanje novog certifikata, stoga je potrebno ispuniti formular – Zahtjev za promjene ali sada na novo odgovorno lice.\nZAHTJEV ZA NOVI CERTIFIKAT UZ VRAĆANJE STAROG eToken-a.\nZa istu osobu (novo odgovorno lice) potrebno je ispuniti i formular Ovlašćenje.\n3. Na žiro račun: 510-109-04 (Pošta CG) potrebno je uplatiti 60,00€ sa naznakom:\nizdavanje novog digitalnog certifikata uz vraćanje starog eTokena (svrha transfera).\n4. Predati na šalteru pošte naznačenu dokumnetaciju, eToken, dokaz o uplati i izvod iz CRPS u kome se vide navedene promjene ovlašćenog lica.\nProblem poslije upgrade Win7- resenje otvorite PDF ikonicu.\n• Tehnička pitanja:\n• Pravna pitanja:\nInfo email: info@postacg-ca.me\n• Pošta Crne Gore


Aktuelno, Najsvežije vesti, Vesti — By taty on June 11, 2010 3:38 pm\nSvečanom ceremonijom otvaranja na gradskom stadionu u Johanesburgu sa porukom “Ujedinjena Afrika, ujedinjeni svet” u petak je počelo 19. Svetsko prvenstvo u fudbalu.\nU ceremoniji, koja je bila sastavljena iz pet segmenata učestvovali su umetnici iz Afrike.\nNa Svetskom prvenstvu učestvuju 32 reprezentacije, a do titule svetkog prvaka odigraće se 64 utakmice u devet gradova Južne Afrike.\nPratite i vi najveće sportsko dešavanje i neka groznica svetskog fudbala bar na kratko bude vaša svakodnevnica. Uživajte!\nTags: 19. Svetsko prvenstvo u fudbalu, fudbal, Fudbalska reprezentacija Srbije, Johanesburg, Južna Afrika, Mondijal, Mundijal, odigraće se 64 utakmice, Otvoren Mondijal u Južnoj Africi, Otvoreno svetsko prvenstvo u fudbalu, počelo Svetsko prvenstvo u fudbalu, Počeo Mondijal u Južnoj Africi!, Sport, Svečana ceremonija otvaranja na stadionu u Johanesburgu, učestvuju 32 reprezentacije, Vesti, Vesti iz Srbije, Vesti iz sveta\nErik Klepton održao koncert u Beogradu\nErik Klepton nastupio je po treći put u Beogradu i pružio izvanrednu zabavu. Britanski gitarista nastupio je sa multiinstrumentalistom Stivom...


ISPOVEST SRPSKOG MUŽA: Da ženi kupim OVO, izbacila bi me iz kuće, a da ona meni TO DA, skakao bih od sreće! - Zena.rs\nSvako voli da za praznik dobije poklon koji je istovremeno i vredan i praktičan. Međutim, kada je izbor pravog poklona za voljenu osobu u pitanju, ponekad imamo utisak kao da koračamo po jajima, u strahu ne samo da ćemo pogrešiti, već da ćemo svojim darom uvrediti drugu stranu.\nŠta je savršen poklon Foto: Shutterstock\nBaš u takvom, nebranom grožđu našao se jedan srpski muškarac kada je krenuo u potragu za idealnim novogodišnjim poklonom za svoju suprugu. Ovo je njegova ispovest.\n- Biću iskren. Pre nego što sam se oženio, bio sam pravi mamin sin. Moje je bilo samo da učim i ništa drugo. Nisam morao ništa da radim, jer ručak me je uvek čekao na stolu, veš složen u ormaru, a kuća je uvek magično blistala.\nIpak, bio sam zahvalan svojoj majci za sve što čini za mene i uvek sam se trudio da je za Osmi mart, rođendane i druge praznike obradujem nekim praktičnim poklonom, koji će joj olakšati brigu oko kućnih poslova, a ona bi mi na tome bila zahvalna.\nNe postoje muški i ženski pokloni Foto: Shutterstock\nMeđutim, otkako sam upoznao svoju sadašnju ženu, stvari su se promenile. Doduše, ne toliko u početku, dok smo bili samo nas dvoje, ali otkako smo dobili prvo, a potom i drugo dete, i kod nas se uselio i jedan pas, nisam više mogao da se pravim lud i zabušavam kad je u pitanju higijena našeg doma.\nAli, to nije bila jedina promena. Moja žena ne veruje u tipično muške i tipično ženske poslove. Iskreno, siguran sam da bi me, kada bih joj na poklon kupio nešto od onoga što sam godinama darovao svojoj majci, dočekao zahtev za razvod.\nNo, moram da vam kažem da ja to uopšte ne mogu da razumem. Evo, recimo, na mene je palo kompletno sređivanje kupatila i toaleta, usisavanje, kao i brisanje svih podova u našem stanu.\nAko ste ikada skidali ostatke bebine kašice s pločica, voštane bojice s parketa ili pseće tragove s linoleuma, jasno vam je da je to Sizifov posao. Takođe, znate da je vrlo teško naći kvalitetan brisač koji će odgovarati svim vrstama podova.\nKo jednom nađe dobar brisač, zna šta je sreća Foto: Shutterstock\nBile su mi potrebne godine istraživanja i eksperimentisanja dok nisam pronašao onaj pravi, koji neće ostavljati tragove od vode, a ukloniće sve nečistoće. Šta sve nisam probao - zastarele sunđer-mopove, čupave džogere, skupe paročistače, pa čak i metodu “klekni na kolena, pa ribaj”… I, nisam bio zadovoljan.\nMaštao sam o tome da mi neko pokloni savršeni brisač i ne da se ne bih uvredio da mi ga, recimo, moja žena pokloni za Novu godinu ili godišnjicu braka, već bih skakao od sreće što mi je olakšala život.\nOnda mi je slučajno koleginica s posla skrenula pažnju na to da je od muža na poklon dobila novi Vileda Promist Max Spray Mop. Kako kaže, otkako ga koristi, život joj je deset puta lakši.\nMop, drugačiji od svih Foto: Promo\nOvaj mop izgleda drugačije od svih drugih, a pogodan je za apsolutno sve vrste podova - parket, pločice, laminat, linoleum… Pritom, može da se nađe na Internetu po vrlo povoljnoj ceni.\nPosebno mi se dopalo to što mi više uopšte nije potrebna kanta s vodom, jer mop na svojoj dršci ima mali pokretni rezervoar u koji se sipa ili samo voda ili voda pomešana s deterdžentom Pritiskom na ručicu na vrhu drške, iz rezervoara se tik isred brisaćeg dela isprskava fina izmaglica koja pod vlaži taman koliko treba.\nFina izmaglica daje vode taman koliko treba Foto: Promo\nUmesto da svaki put moram da skidam navlaku, operem je na ruke, pa postavim drugu, ovde sve podove mogu da oribam u jednom potezu.\nMože da se zarotira za 180 stepeni Foto: Promo\nVileda Promist Max Spray Mop ima preklopnu glavu koja može da se zarotira za 180 stepeni, a s druge strane se nalazi druga strana iste navlake. Potpuno čista i spremna za upotrebu. Dakle, dobio sam duplo više opranih podova.\nMnogo mi se svidelo i to što je drška toliko prilagodljiva da, zahvaljujući okretnom zglobu od 360 stepeni, mogu lako da priđem i najnepristupačnijim delovima ispod nameštaja i kuhinjskih elemenata. I to na svim vrstama podova.\nDakle, ako nemate ideju šta dragoj osobi da poklonite za predstojeće novogodišnje i božićne praznike, razmislite o tome da im uzmete Vileda Promist Max Spray Mop. Verujte mi na reč, oduševiće se!


by Bluberi on Thu Dec 18, 2014 3:32 pm\nOvo je fascinantno. Продаја и препродаја „Политике”\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 1:06 am\nBednici iz Faktor plusa.\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 1:12 am\nby William Murderface on Sun Dec 21, 2014 10:47 am\nU današnje tematu o "Novom feminističkom poretku", pet tekstova - četiri iz tastature Katarine Đorđević, jedan iz tastature Aleksandra Apostolovskog. Osnovna teza svih tekstova - razmažene gradske frajle u kombinaciji sa Peščanikom i NVO, a predvođene Biljanom Srbljanović, iz čista mira su napale smernu novinarku Politike, K.Đ. i našutirale je nasred intereneta. Zašto baš sad? Kome to odgovara?\nby Indy on Sun Dec 21, 2014 10:54 am\nWilliam Murderface wrote: Kome to odgovara?\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 6:21 pm\nWilliam Murderface wrote: U današnje tematu o "Novom feminističkom poretku", pet tekstova - četiri iz tastature Katarine Đorđević, jedan iz tastature Aleksandra Apostolovskog. Osnovna teza svih tekstova - razmažene gradske frajle u kombinaciji sa Peščanikom i NVO, a predvođene Biljanom Srbljanović, iz čista mira su napale smernu novinarku Politike, K.Đ. i našutirale je nasred intereneta. Zašto baš sad? Kome to odgovara?\nDa li si ti pročitao tekstove Katarine Đorđević?\nby William Murderface on Sun Dec 21, 2014 6:23 pm\nPreleteo sam. Video sam da ima jedan koji se bavi nejednakom zastupljenošću žena u vrhovima institucija. Taj je valjda tu da nam dokaže njene feminističke kredencijale. Ostalo je užas\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 6:24 pm\nKakav užas živi? Pročitaj pa da razgovaramo. I nemoj naslov da ubrajaš jer to sigurno nije ona stavila.\nby William Murderface on Sun Dec 21, 2014 6:37 pm\nPročitao sam sasvim dovoljno, ako misliš da nisam u pravu, reci gde misliš da grešim. Pročitao sam ceo onaj tekst o Srbljanovićki, i to je užas živi, nije novinarstvo, nego hajkanje.\nby Lucky908 on Sun Dec 21, 2014 6:42 pm\nIma li tih današnjih tekstova K.Đ. na netu?\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 6:45 pm\nBiljana ju je nazvala fašiskinjom i budalom. Ili nije? Da li je to dijalog? Tekst o Dženifer Aniston govori šta? Tekst o neravnopravnosti žena u Srbiji govori šta?\nby Lucky908 on Sun Dec 21, 2014 6:58 pm\nOvde vidim da je B.S. ranije tekstove K.Đ. nazvala neukim i fašističkim, a ne samu autorku. Današnje tekstove KĐ nisam čitao. https://www.facebook.com/leya.keller/posts/910697868954812\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 7:00 pm\nBiljana je počela da zamenjuje teze. Prilično jadno.\nby Lucky908 on Sun Dec 21, 2014 7:03 pm\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 7:07 pm\nza autorku sa naslovne strane politike, ja se diskvalifikujem iz javnog diskursa, jer nemam biolosku decu.\nGde je to pročitala?\ntakodje je logicno posegnuti za argumentom isfabrikivanim u najgorim tabloidima, da sam ja diskriminisala novinarku pinka zbog oziljka nastalog porodicnim nasiljem. sta drugo da kaze novinarka koja mladim srpkinjama zamera sto ne radjaju, dok romkinje i albanke to masovno cine "zbog koristi od socijalne pomoci".\nPokušava da pobegne od istine da jeste izvređala ženu na osnovu izgleda.\nby Lucky908 on Sun Dec 21, 2014 7:16 pm\nNisam čitao današnju Politiku, pa ni taj txt o Biljani. Ako KĐ nigde ne spominje da BS nema decu, onda si u pravu. Međutim, meni ovako na prvu loptu, bez čitanja, nije jasno kako i zašto se BS uopšte našla u tekstu KĐ, a povodom "hajke" na nju na internetu? Jer koliko vidim, Biljana se do danas nije uopšte oglašavala na (svom privatnom) FB nalogu povodom tih tekstova u Politici. Jeste pljuvala dr Milivojevića, ali nigde nisam video da je pomenula KĐ.\nby William Murderface on Sun Dec 21, 2014 7:36 pm\nBluberi, poobogu, nije problem u obračunu KĐ sa BS, nego u tome što KĐ proglašava BS nositeljkom "nofvog feminističkog poretka". Upravo su feminstiknje prve kritikovale BS kad je lupila tu glupost na temu te žene na Pinku! Naravno, KĐ to ili ne zna ili je baš briga, jer joj se ne uklapa u tezu. Uz to je tekst pun kursadžijskog humora ("intelektualca, pardon, intelektualku"), vrvi od zamene teza, podmetanja, laganja i lupetanja. Ukratko - đubre.\nTekst o Dženifer Aniston je jednako đubre puno izvrtanja ("osećaj da se nije ostvarila kao žena") i uopšte lupetanja (svrha je opet ne da se nešto ispita, nego da se o tome tablodino prolupeta malo). Aniston je nekakva feministička teoretičarka? Aktivistkinja? Elizabet Voker ima veze s ovom temom kako? Ko se na nju pozivao?\nRazgovor sa Nevenkom Tadić je đubre, a Nevenka lupeta za medalju.\nAli glavni problem sa celim "tematom" je u tome što KĐ sve vreme govori o nekakvim "feministkinjama" i "borkinjama" (haha, borkinjama, kontaš - borkinjama, haha), a da ni jednu feminstkinju niti borkinju nije pitala za mišljenje. Ni jednu jedinu. A nije da se nisu na tu temu oglašavale, i to mnogo artikulisanije i argumentovanije nego BS. Ali naravno, KĐ ne želi da čuje drugu stranu, mnogo je lakše uzeti omrznutu BS kao idealnu predstavnicu kritike koja je upućena njenom tekstu, ponoviti tabloidno luetanje o ženi francuskog ambasadora (who cares!), povezati to s Peščanikom i NVO.\nOvo nije novinarsto, nego tabloidna izlučevina.\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 8:01 pm\nIznervirana biljaninim diskvalifikacijama, na koje koliko vidim niko nije reagovao, napisala je da li treba da izbegava teme o natalitetu, braku i muško ženskim odnosima, a da ne dobije etiketu fašistkinje pa je zbog toga dodala pitanje da li treba za to dozvolu feminstkinja. To je ono što sam ranije rekao kako doživljam onaj uvodni tekst, ali umesto razumne polemike dobila je etiketu da je fašistkinja i budala, pa neka onda feministkinje kažu nešto Biljani, i neka pokušaju dijalog u Politici preko nekog autoriteta.\nTekst o Dženifer Aniston sam drugačije doživeo to jest kao pravo na odbranu intime i pravo da sama žena bira da li će ili neće i kada će roditi.\nSlažem se za razgovor sa Nevenkom Tadić.\nTabloidna izlučevina nije.\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 8:08 pm\nI naravno da je tema nadilazi, ali ne vidim da ona tvrdi suprotno.\nby William Murderface on Sun Dec 21, 2014 8:17 pm\nBluberi, ako je htea da polemiše sa BS, neka to uradi, a ne da pravi temat o "novom feminističkom poretku" pri čemu očigledno niti zna, niti želi išta da sazna o feminizmu, nego da opljune nešto što ne razume. Ako je tema nadilazi, nek ide da rađa decu (see what I did there), a novinarstvo prepusti onima koji su za isto sposobni.\nNe razumem šta ovde braniš i šta se ovde ima braniti. Nije ona dobrnamerno pokušala da izađe na kraj sa jednom temom, pa podbacila (što se dešava, i nije strašno), nego je zlonamerno, uskogrudo i tupavo pokušala da opljune sve koji se sa njom ne slažu, na osnovu svog skromnog znanja i još skromnije pameti. Tabloidno đubre.\nby William Murderface on Sun Dec 21, 2014 8:20 pm\nA ne razumem kakva je ovo priedba neka onda feminstkinje Bljani govore ovo ili ono. Ako KĐ ima nešto sa BS, neka polemiše, široko joj polje, samo neka ne tretira BS kao glasnovgovornicu feminizma, što ova nije. To je izvrtanje i podmetanje.\nBTW, BS preteruje kao i uvek, ali ne znam šta misliš da je ono prebrojavanja romskih i albanskih beba nego fašizam.\nby Bluberi on Sun Dec 21, 2014 8:27 pm\nAko ćemo konzervativizam nazivati fašizmom bolje da ovo društvo odustane od bilo kakve pomisli za dijalogom i spremi se na kopanje sve dubljih rovova.\nby Lucky908 on Sun Dec 21, 2014 8:41 pm\nBluberi wrote: Iznervirana biljaninim diskvalifikacijama, na koje koliko vidim niko nije reagovao...\nKojim Biljaninim diskvalifikacijama, u kom tekstu? Ono što sam gore linkovao FB, to je Biljana napisala danas, dakle kao REAKCIJU na tekst u Politici.\nby plachkica on Sun Dec 21, 2014 8:43 pm\n"Ne živi ona u nehigijenskom naselju, pa da u tim godinama može da bude baba", ili neka slična rečenica, koju je Peščanik morao da briše sa snimka, je rečenica koja BS diskvalifikuje sa svih tema o položaju Romkinja i Albanki.\nby Lucky908 on Sun Dec 21, 2014 10:04 pm\nKao što neko pametno reče, kad ne znaš šta da misliš, slobodno izaberi poziciju suprotnu od Krleta.\nU @PolitikaJavlja Katarina Đorđević na krajnje suvisao način polemiše sa Biljanom Srbljanović na temu tridesetogodišnjakinja bez dece.


Uređenje Ulice Milisava Čamdžije u Bariču\nUređenje Ulice Milisava Čamdžije u Bariču\nIzvor: Lokalne novine | Obrenovac, 22.05.2019.\nZapočeti su radovi na totalnoj rekonstrukciji važne saobraćajnice\nGradska opština Obrenovac i Javno preduzeće za izgradnju Obrenovca u saradnji sa Javnim preduzećem ”Putevi Beograd” pristupili su izvođenju radova na totalnoj rekonstrukciji Ulice Milisava Čamdžije u Bariču.\n"Pored potpune rekonstrukcije kolovoza radi se uređenje obala sa leve i desne strane kao i uređenje kanala koji je bio zapušten. Uporedo smo u blizini uredili i autobusko stajalište pored vojske i zacevili smo kanal kada bi meštani bezbedno mogli da čekaju autobus. Nastavljamo radove na infrastrukturi u mesnoj zajednici Barič kao i u ostalim mesnim zajednicama", rekao je pomoćnik predsednika Gradske opštine Obrenovac Radovan Manojlović.\nManojlović je ovom prilikom najavio da će za nekoliko dana bit započeti radovi na rekonstrukciji važne saobraćajnice u Mesnoj zajednici Skela, a reč je o Ulici 10. oktobra.\nPredsednik Saveta mesne zajednice Barič Branko Mrđa napomenuo je da je Ulica Milisava Čamdžije bila prioritet, s obzirom na to da se nalazi na velikoj uzbrdici sa velikim rupama.\n"Radovi se izvode na zahtev građana, mi smo zahtev prosledili opštini, a opština odmah dalje. Ovde više neće biti problema ni u zimskom ni u letnjem periodu, a mi nastavljamo prolećne radove na čišćenju kanala i uređenju obala pored puteva", kazao je Mrđa.


Prikazuje članke prema oznakama: autoput\nnedjelja, 21 Decembar 2014 02:05\nNakon dugog natezanja, njemačka vlada je prihvatila prijedlog zakona o cestarini i za osobna vozila za njemačke ceste. Ipak, još uvijek ima pitanja, a nije još ni izvjesno koliko će strance koštati vinjeta.\npetak, 21 Novembar 2014 18:40\nUkupno 102 kilometra, odnosno 35 posto cjelokupnog Koridora 5C u Federaciji Bosne i Hercegovine bit će završeno i pušteno u promet do kraja godine, navode iz Autocesta FBiH. Do sada su završene poddionice: Kakanj – Bilješevo, Tunel 1. mart, Drivuša – Gorica, Sarajevo sjever – Sarajevo zapad (Butila – Vlakovo) i dionica Sarajevo zapad - Tarčin. U ovom ciklusu izgrađeni su i prvi kilometri autoceste na jugu zemlje – od petlje Međugorje do međunarodnog prelaza Bijača. Ovom dionicom BiH je povezana sa evropskom mrežom puteva.\nčetvrtak, 20 Novembar 2014 03:16\nNakon otvaranja dionica autoceste "Sarajevo zapad - Tarčin - petlja Tarčin", te dionice koridora Vc od Međugorja do Graničnog prijelaza Bijača, sljedeći korak u izgradnji koridora usmjeren je ka sjeveru. Naime, krajem septembra otvoreno je novo gradilište za izgradnju prve poddionice dionice Zenica jug – Zenica sjever.\nponedjeljak, 13 Oktobar 2014 03:16\nFederalna vlada je na sjednici u Sarajevu donijela Odluku o osnivanju profesionalne vatrogasne jedinice Autocesta Federacije BiH d.o.o. Mostar, kao posebne unutarnje organizacione jedinice ovog javnog preduzeća, koja će početi s radom najkasnije do 1. decembra 2015. godine, a djelovat će na autocesti A1 na Koridoru 5c.\nsubota, 30 Avgust 2014 03:50\nJadransko- jonska autocesta\nJadransko-jonska autocesta jedan je od najznačajnijih projekata za cijelu regiju. Plan je da zemlje koje nisu članice Evropske unije, uz podršku Hrvatske i Njemačke, do 2020. pripreme prostorno-plansku dokumentaciju i završe studije izvodljivosti. Autocesta bi mogla biti gotova najranije 2030., a o svemu će se razgovarati i na konferenciji o Zapadnom Balkanu, koja se krajem sedmice održava u Berlinu. Cilj je za ovaj zajednički projekat dobiti više od 11 milijardi eura.\nutorak, 15 Juli 2014 14:58\nOd septembra: Zenica-Tarčin\nDirektor Javnog preduzeća Autoceste Federacije BiH (JP Autoceste FBiH) Ensad Karić izjavio je da su radovi na koridoru 5-C, na dionici Tarčin - Sarajevo zapad u završnoj fazi, te da očekuje da će cijela dionica biti završena za dva mjeseca.\nčetvrtak, 29 Maj 2014 18:02\nVideo-Foto:COKP centar u Drivuši\nDanas je na dionici Drivuša-Bilješevo pušten u rad prvi Centar za održavanje i kontrolu prometa /COKP/, najvažniji objekat na autocesti A1 koji služi za smještaj jedinica za održavanje, nadzor i upravljanje prometom na autocesti.\nutorak, 17 Decembar 2013 03:56\nVlada Federacije BiH prihvatila je Izvještaj o realizaciji izgradnje autoceste na Koridoru 5-C, na dionici Drivuša - Kakanj. Radovi na poddionicama Gorica - Drivuša i Bilješevo - Gorica (druga i treća faza) su još u toku, s predviđenim završetkom radova 31.7.2014. godine.