4-Metilamfetamin — Википедија\n4-Metilamfetamin je organsko jedinjenje, koje sadrži 10 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 149,233 Da.\n4-Metilamfetamin na Vikimedijinoj ostavi.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=4-Metilamfetamin&oldid=22045426”


Manifestacija „U smiraj dana“\nPANČEVO • May 2022. • Godina VIII\nsubota, 4. avgust 2018. 18:00h\nPročitano 2482 puta\nTradicionalna manifestacija “U smiraj dana”, predstavlja ekološko-rekreativnu manifestaciju koja ima za cilj da predstavi prirodne, kulturološke i etnološke lepote zapadnog dela Specilalnog rezervata prirode „Deliblatska peščara“.\nManifestacija će početi u 18 sati u subotu 4. avgusta plakat\nOve godine manifestacija će se održati u subotu, 4. avgusta sa početkom u 18 časova u Deliblatskoj peščari (naselje Leanka-8 km od sela Dolovo). Predviđen je bogat kulturno-umetnički program, zanimljiv sadržaj za mnogobrojne posetioce kao i tradicionalna šetnja Deliblatskom peščarom u smiraj dana. Dužina staze je 6 km.\nU okviru šetnje planira se dolazak do najviše tačke u ovom delu Peščare, gde će prisutni imati priliku da uživaju u najlepšem zalasku Sunca sa peščanih dina obraslih lekovitim biljem. U blizini se nalaze i lokacije na kojima su snimani filmovi „Ko to tamo peva“, „Varljivo leto 68.“, „Džingis Kan“, „Boj na Kosovu“ , „Besa“, „Lafajet“, „Sveto Mesto“ i još mnogi drugi spotovi i dokumentarni filmovi. Po završetku šetnje, predviđen povratak na domaćinstvo u naselju Leanka, gde će prisutni imati priliku da se upoznaju sa tradicijom i običajima ovog kraja, uz bogat kulturno umetnički program i predstavljanje lokalnih udruženja, tradicionalnih proizvoda i domaće radinosti.\nU harmoniji sa prirodom, upoznaćete se sa tradicijom, zdravom hranom, mirisima lekovitog bilja, domaćim vinom i medom i barem na kratko biti, ljudi prirode, kaže Bojan Vojnov, koordinator manifestacije.\n17:30 – Dolazak u naselje Leanka u Deliblatskoj peščari na 8 km od sela Dolovo\n18:00 – Otvaranje manifestacije “U smiraj dana” – Kulturno-umetnički program – obilazak štandova sa domaćim proizvodima\n19:00 – Polazak u šetnju u smiraj dana – Šetnja u dužini od 6 km, obilazak peščanih dina, posmatranje zalaska Sunca sa najviše tačke u zapadnom delu Deliblatske peščare- Šetnja, šumom i stepom uz obilazak filmskih lokacija – povratak na domaćinstvo u predvečerje.\n21:00 – Kulturno-umetnički program, druženje u seoskom ambijentu. Projekcija filmova o ekologiji i selu. Premijera dokumentarnog filma o selu „U dolovima ravnice“.\n23:00 – Završetak manifestacije\nCena ulaska u Specijalni rezervat prirode Deliblatska peščara je 120 dinara za odrasle, a za posetioce od 8-18 godina 60 dinara.\nBojan Vojnov: 062634829\nKoordinator manifestacije “U smiraj dana”\nDatum: subota, 04. avgust 2018.\nMesto: Leanka, 8km od Dolova\nmanifestacija u smiraj dana\nPočinju radionice mađioničarskih trikova\nIzložba slika Jovane Mitić\nPredavanje: kako do bespovratnih sredstava...\nKoncert RKUD “Jedinstvo”\nFilm “Taksi bluz” u Pančevu\nKoncert braće Teofilović u Pančevu...\nPredstava “Ona” pred Pančevcima\nMladi iz pet gradova performansima...\nDokumentarni film „U dolovima ravnice“\nPlesni teatar "Gospođe" u Pančevu\nCineStar prikazuje: “Veliki dobroćudni džin”...\nIzložba radova Žarka Tomina\nRadionica za decu “Osmehuška”\nPromocija knjige Ivana Ivačkovića o...\nPremijerno gostovanje Kaje Draksler i...\nRadionica ručnog pravljenja papira u...\nMonodrama „Glumac, kaži nešto smešno“\nPozorišna predstava "Motori" u Pančevu\nBend ZAA u Pančevu (VIDEO)


SPOS pokreće akciju ”Da čuvamo zdravlje deci” – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome agro danas SPOS pokreće akciju ”Da čuvamo zdravlje deci”\nAug 3, 2017 | agro danas, Bezbednost hrane, Hrana, Srbija, Vesti\t|\nSavez pčelarskih organizacija Srbije (SPOS) već duže vreme upozorava javnost da često na tenderima u predškolskim ustanovama prolaze sumnjivi, neobjašnjivo jeftini medovi, često po cenama koje su ispod otkupnih cena pravog meda, što dovodi u sumnju njihov kvalitet. Iz tih razloga SPOS će kroz akciju po imenu ”Da čuvamo zdravlje deci“, u saradnji sa nutricionistima i ostalim zainteresovanim licima, u dogledno vreme sačiniti nacrt tenderskih uslova koji će obezbediti nabavku isključivo pravog meda za decu u vrtićima\nU želji da se sastave tenderski uslovi koji bi se preporučili predškolskim uslovima, a koji bi obezbedili da na tenderima prođe isključivo pravi med, predsednik SPOS-a Rodoljub Živadinović sastao se sa Gordanom Vranić, dijetetičarkom – nutricionistkinjom u Univerzitetskoj dečjoj klinici u Tiršovoj, i Vesnom Zečević, nutricionistkinjom – dijetetičarkom, predsednicom Udruženja nutricionista predškolskih ustanova Srbije.\nNa sastanku je zaključeno da se nešto hitno mora preduzeti, kako bi se zaštitilo zdravlje dece. Dok recimo u Sloveniji sprovode akciju Medeni doručak, i edukuju decu o kvalitetu i značaju meda i pčela, mi našoj deci često dajemo da jedu falsifikate meda u vrtićima. Sve dok se to dešava i u jednom jedinom vrtiću, ne smemo odustati od borbe da taj problem konačno rešimo, navodi se u saopštenju SPOS-a.\nZnači, SPOS će kroz akciju po imenu ”Da čuvamo zdravlje deci“, u saradnji sa navedenim i drugim stručnjacima nutricionistima i ostalim zainteresovanim licima, u dogledno vreme sačiniti nacrt tenderskih uslova koji će obezbediti nabavku isključivo pravog meda za decu u vrtićima, i proslediti ih kao predlog svim predškolskim ustanovama u Srbiji, kao i nadležnim organima.\nNakon akcije ”Deca ti se rađala“, koja će uskoro i zvanično biti pokrenuta, SPOS se nada da će na ovaj način doprineti zdravlju i bezbrižnom detinjstvu naše dece, ali i doprineti našoj borbi protiv falsifikata i drugih vrsta neispravnog meda u Srbiji.\nTags: falsifikovan medpredškolske ustanovesavez pčelarskih organizacija srbijespos\nStariji pčelari će ipak pod strogim uslovima moći da u uslovima ograničenog kretanja stignu do svojih pčelinjaka nakon što je za to dobijena saglasnost Vlade i Ministarstva poljoprivrede, objavio je SPOS


prirodno lecenje biljem skidanje celulita prirodnim putem | Prirodno Lečenje Biljem\nskidanje celulita prirodnim putem\nSkidanje celulita sa butina,stomaka i zadnjice svakako nije lak i jednostavan poduhvat,već je prilično zahtevan za svakog od nas.Neke aktivnosti,masna hrana,kafa, cigarete, razni gazirani napici, ali i genetske predispozicije, neki su od glavnih krivaca zbog kojih nastaje tkz. "pomorandzina kora". Ne sekirajte se,još uvek imate vremena da se, pre nego što nastupe topli dani, resite ove napasti i bez problema uskočite u omiljene kratke lagane suknjice, haljinice i kupaće kostime.U ovom članku pokušaćemo vam dati neka od rešenja na večno pitanje kako skinuti celulit sa butina,nogu i zadnjice...\nPromenite način ishrane, vežbajte, pijte čajeve, tretirajte kritične zone lekovitim prepratima koje možete i sami da napravite - za samo dva meseca bićete ponosni na svoje telo. Pre nego što započnete tretman za skidanje celulita, morate uraditi jednonedeljni piling kojim ćete ukloniti izumrle ćelije, što će omogućiti lekovitim materijama da prodru u dublje slojeve kože, pospešiti limfnu drenažu, pospešiti eliminisanje "pomorandžine kore" i sprečiti stvaranje novih naslaga celulita. Pored pomenutih preparata za masažu, treba piti i čajeve za detoksikaciju.\nSKIDANJE CELULITA KAFOM\nU pitanju je odličan prirodni piling za telo,koji ćete veoma lako napraviti:\nPet kašika taloga od kafe pomešati sa 150 g morske soli, dodati dve kašike maslinovog ulja i nekoliko kapi eteričnog ulja od lavande. Laganim, kružnim pokretima smesu utrljati u kožu. Isprati mlakom vodom i naneti na telo .\nMorska so i kafa imaju abrazivno dejstvo - uklanjaju izumrle ćelije s kože koja nakon toga postaje glatka i mekana,pa se stoga skidanje celulita sa kafom svakako preporucuje.\nLOSION ZA ZATEZANJE KOZE STOMAKA\nEvo još jednog odličnog recepta koji će vam možda dati odgovor na često postavljan pitanje: kako ukloniti celulit ?\nPomešati 4 supene kašike svežeg soka od limuna i po 2 kašike soka od šargarepe i krastavca. Natopiti sokom pamučnu tkaninu, priviti na butine, a zatim obmotati zagrejanim frotirom. Držati oko pola sata, a potom tuširati butine naizmenično toplom i hladnom vodom.\nSavet plus: Dejstvo ovog losiona pobolišaće se ako se mešavini dodaju sveže cedeni sokovi od jabuke i kupusa.\nTINKTURA ARNIKE ZA SKIDANJE CELULITA SA BUTINA\nTinktura od arnike poboljšava cirkulaciju i pospešuje čišćenje organizma od toksina a pritom sprečava formiranje i nastanak celulita.\nPriprema: 5 g suvih usitnjenih latica arnike staviti u bocu od tamnog stakla i preliti decilitrom 70-procentnog alkohola. Flašu dobro zatvoriti i ostaviti da odstoji blizu izvora toplote. Procediti kroz sterilnu gazu, sipati u tamnu staklenu bočicu i čuvati u frižideru.\nTinktura arnike može da se korsiti i kao baza za neke druge kozmetičke preparate:\nPomešati 30 ml tinkture arnike, 70 ml destilovane vode i 5 kapi eteričnog ulja ružmarina. Sipati u bočicu i promućkati pre svake upotrebe. Tinktura se koristi tako što se utrljava na ruke,stomak, bedra i zadnjicu i pokazala se kao veoma delotvorna za skidanje celulita sa butina.\nIskreno se nadamo da ćete isprobati makar neki od gore pomenutih recepata za skidanje celulita jer su danas relativno laki za napraviti,većinu potrbnih sastojaka ćete pronaći u prodavnicama zdrave hrane.Naravno nećemo se zadržati samo na njima idemo dalje ,protiv ovog veoma neugodnog neprijatelja ženskog tela.\nULJE OD LAVANDE RECEPT PROTIV CELULITA\nLavandino ulje može da se koristi samostalno ili za pripremanje kozmetičkih preparata. Veoma je popularno jer njegov miris opušta, a zahvaljujući vrednim sastojcima sprečava se stvaranje celulita.\nPriprema: 12 g suvih,usitnjenih cvetova lavande staviti u tamnu flašu sa širokim grlom i preliti sa 1,5 dl sojinog ili maslinovog ulja. Bocu dobro zatvorite i ostavite da odstoji 4 nedelje na toplom mestu, uz povremeno mućkanje. Tečnost procedite kroz gazu i sipajte u tamnu flašu.\nKoristi se za svakodnevnu masažu tela protiv celulita ,počevši od stopala i ruku ka srcu.\nDIVLJI KESTEN ZA SKIDANJE CELULITA\nJoš smo ranije pisali o tome kako je divlji kesten za proširene vene izuzetno delotvoran, pa vam svakako preporučujemo da tekst pročitate još jednom.Ono što nas ovde sada zanima je recept za skidanje celulita:\nOljuštene plodove divljeg kestena iseći na kolutiće, preliti vodom tako da ogreznu i kuvati sve dok ne omekšaju. Napraviti kašu, ostaviti da se smesa malo prohladi, pa dok je još topla naneti na delove tela zahvaćene celulitom. Ostaviti da deluje sat vremena a potom oprati prvo mlakom, a potom hladnom vodom.\nOve obloge imaće još bolji efekat ako se kombinuju s uljem za masažu i bršljanovom vodom protiv celulita.\nANTICELULIT ULJE ZA MASAZU\nZa skidanje celulita sa butina se kao nezaobilazna metoda pokazala i celulit masaža,ovog puta dajemo vam odličan recept za ulje.\nZagrejati do ključanja 2 dl maslinovog ulja, skloniti s ringle i dodati 20 g osušene i usitnjene hrastove kore. Ostaviti da se ohladi do sobne temperature i dodati 20 g usitnjenog suvog ili svežeg brezovog lišća. Dobro izmešati, sipati u staklenu teglu, zatvoriti i ostaviti da odstoji na tamnom mestu dve nedelje. Procediti kroz sterilnu gazu i sipati u čistu bočicus.\nOvo anticelulit ulje svakodnevno koristiti za masažu ugroženih mesta, koristeći grubu rukavicu. Leći i opustiti se sat vremena kako bi koža upila što više ulja, a potom se istuširati naizmenično toplom i hladnom vodom. Nakon tuširanja, utrljati u kožu bršljanovu vodicu.\nBRSLJAN PROTIV CELULITA\nU prethodnih nekoliko recepata za skidanje celulita prirodnim putem ,pominjala se više puta i bršljanova voda,pa vam ovog puta dajemo i taj odličan recept,koji svakako trebate napraviti pošto je vema jednostavan :\nU staklenu posudu slaviti 40 g iseckanih svežih listova bršljana i preliti litrom hladne vode. Poklopiti i ostaviti da odstoji 24 sata. Tečnost procediti kroz sterilnu gazu i presuti u staklene bočice.\nCAJEVI PROTIV CELULITA\nSavetujemo vam da se služite svim mogućim prirodnim sredstvima u borbi protiv celulita,tako da su i nezaobilazni čajevi za detoksikaciju organizma.\nNapravite mešavinu od po 20 grama lišća zove i sene , i po 10 grama plodova od anisa i komorača. Supenu kašiku smeše prelijte sa 2 dl proključale vode i kuvajte naredn 3 minute. Ostavite da se ohladi i popijte čaj odjednom.\nU pitanju je odličan caj protiv celulita koji se pravi na sledeći način :\nUzmite po dva prstohvata biljke mirodije, pirevine i lipe prelijte sa 0,5 litra proključale vode. Kuvajte narednih desetak minuta na laganoj i tihoj vatri ,pa ostavite da se prohladi. Piti čaj tokom dana.\nNadamo se da će vam neki od ovih recepata svakako pomoći u vašoj borbi protiv nepopularne pomorandžine kore. Naša iskustva su sledeća - ne postoji najbolja krema protiv celulita , već je samo jedno rešenje : ukoliko redovno radite vezbe za skidanje celulita,pazite na ishranu ,sprovodite anticelulit masažu i uz to koristite neke od gore pomenutih prirodnih preparata - uspeh vam neće izostati,samo trebate biti uporne.U ovom tekstu nismo obuhvatili baš sve te pomenute metode za skidanje celulita sa butina više smo se bazirali na recepte, pa vam za dodatne informacije savetujemo da svakako pročitate tekst anticelulit dijeta..\nSKIDANJE CELULITA SA BUTINA I STOMAKA\nОзнаке: brsljan protiv celulita , kako ukloniti celulit , piling za telo , skidanje celulita , skidanje celulita prirodnim putem , skidanje celulita sa butina , skidanje celulita sa kafom , tinktura arnike , zatezanje koze


Naslovna Fudbal UEFA mijenja pravilo o golu u gostima\nSan prenosi da Evropska kuća fudbala (UEFA) ima u planu da ukine pravilo gola u gostima tokom produžetaka, a predlog je naišao na odobrenje vodećih klubova.\nOd sledeće sezone trebalo bi da zaživi novo pravilo, u Ligi šampiona i Ligi Evrope, kao i Ligi konferencija.\nNaime, to znači da gostujući tim ne bi imao prednost ako postigne gol u produžecima, već bi domaćin imao veću ravnopravnost.\nU sezoni 1965/66 uvedeno je pravilo o golu u gostima, a pogotovo je bilo uzdrmano u ovoj sezoni kada se dosta mečeva u nokaut fazi dva najjača evropska takmičenja igralo na neutralnom terenu.\nPrethodni tekstGolemac ljut nakon poraza od Zvezde\nSljedeći tekstBajern Minhen dovodi novog trenera


BLISTAJU! Nakon vesti da je Ceca ponovo srećna u ljubavi, pogledajte ko je i čime se bavi dečko najveće balkanske dive - OrangeStar Agency\nHomeShowbizBLISTAJU! Nakon vesti da je Ceca ponovo srećna u ljubavi, pogledajte ko...\nBLISTAJU! Nakon vesti da je Ceca ponovo srećna u ljubavi, pogledajte ko je i čime se bavi dečko najveće balkanske dive\nStarosna razlika između njih je osam godina…\nPrema rečima izvora bliskom paru, upoznavanje se desilo na rođendanu Cecine prijateljice, a posle nekoliko nedelja druženja, započeli su romantičnu ljubavnu vezu.Kao bomba je danas odjeknula vest da Svetlana Ražnatović, ima novog dečka i da ponovo uživa u ljubavi, kako je “Alo” ekskluzivno prvi pisao o ovoj vesti, sada Vam predstavljamo Cecinog dečka kako izgleda i čime se bavi.\nKako saznajemo Bogdan je vlasnik jednog poznatog restorana u Beogradu, ali Cecin izabranik je i suvlasnik još nekoliko restorana koji se nalaze u srpskoj prestonici.\nSrejović iza sebe ima jedan brak iz koga ima ćerku Iskru, za koju je veoma vezan, a mnogi tvrde da je otac za primer.- Od Nove godine su počeli i zajedno da se pojavljuju, pa često posećuju jedan beogradski restoran. Nedavno su bili zajedno i na Jahorini, a Cecino prisustvo na toj planini nije prošlo nezapaženo, a samim tim ni misteriozni muškarac od kojeg se nije odvajala – otkriva izvor koji je do detalja upućen u ljubavnu vezi Ražnatovićeve.\nPrevious articleTom Moog Izvanredno umetničko delo\nNext articleTURSKOJ PRETI NEZAPAMĆENA KATASTROFA! Dragulj orijenta ostaje bez vode! Grad od 17 miliona ljudi pred kolapsom!\nNikola Rađen konačno progovorio o novoj devojci, ovo je istina o...


etički kodeksi Arhive - Media Pont\nPosts tagged "etički kodeksi"\nOznaka: etički kodeksi\n7. decembra 2018. 6. decembra 2018. Vladimira Dorčova Valtnerova\nEtika u novinarstvu, odnosno etika informisanja predstavlja osnov na kojem treba da se gradi objektivno, nepristrasno i pravovremeno informisanje javnosti kojem teži većina medija a očekuje celokupna javnost. Mnogi savremeni stručnjaci smatraju da treba da se pravi razlika između pojma etika i moral, na šta ukazuje i politikolog Čedomir Čupić. Neki zastupaju ideju da je moral univerzalnija pojava od etike, jer se vezuje za pravila koja su u osnovi ljudskih delovanja, ponašanja i odnosa, a etika predstavlja lično primenjivanje moralnih prava i vrednosti koje je pojedinac slobodno prohvatio, usvojio i praktikuje ih u svakodnevnom životu. Prema autorima anglosaksonske tradicije, etika predstavlja nauku o moralu koja se sastoji od metaetike, normativne etike (koja je i u osnovi ovog rada) i praktične etike.\nNormativna etika koja se bavi normama, pravilima i principima moralnog života, odnosno ona daje uputstvo za praktično moralno delanje i ponašanje. Kada određene moralne norme regulišu odnose u grupama ili organizacijama, tada govorimo o posebnim normativnom etikama, gde spada i novinarska etika. Normativna novinarska etika, proglašavajući dužnosti i prava kojima obezbeđuje regulisanje prakse, odgovara profesionalnim pravilima, čije sprovođenje nadgledaju organi kao što su saveti za štampu ili ombudsman, o čemu govori i knjiga Etika informisanja Daniela Kornija. U ovom smislu posmatramo etičke novinarske kodekse i slične međunarodne dokumente.\nU odnosu na oblast novinarstva etika i moral su potrebni elementi svakodnevnog delovanja novinarskih profesionalaca, jer pridržavanje odredbi novinarskog etičkog kodeksa predstavlja pravi put ka ispunjenju svih zahteva novinarske profesije koja je u funkciji društva. U stvari, novinari kao i svi ljudi pridržavajući se opštih, odnosno univerzalnih vrednosti sa kojima svi streme ka moralnoj zrelosti sa kojom će zavrediti poverenje u profesionalno obavljanje novinarskog posla a koje često predstavlja viski stepen požrtvovanja.\nPožrtvovanje, pored poštovanja, jeste kategorija, odnosno vrlina koja je možda i nedovoljno često prisutna kod novinara u Srbiji. Požrtvovanje znači spremnost da se nešto žrtvuje radi nekoga, nečega ili opšte stvari, navodi se u Čupićevom tekstu „Etika i moral novinara“ (Godišnjak. Beograd : Fakultet političkih nauka). Kako Čupić dalje objašnjava, požrtvovanje je vrlina koja pokazuje nečiju spremnost da se odrekne lične koristi, pa da prihvati i ličnu štetu da bi se nekome pomoglo ili nešto uradilo što svima daje doprinos.\nETIČKI NOVINARSKI DOKUMENTI I SUKOB INTERESA\nIz međunarodnih novinarskih etičkih kodeksa izdvaja se Mihenska deklaracija – Deklaracija o dužnostima i pravima novinara (1971) koju su usvojili predstavnici udruženja i federacija novinara zemalja članica tadašnje Evropske ekonomske zajednice (Francuska, Nemačka, Italija, Belgija, Holandija i Luksemburg) a koja je veoma brzo stekla autoritet u profesionalnom svetu novinara. Iz ove deklaracije proizilazi i odjek glavnih orijentacionih linija, odnosno šest glavnih tema profesionalne norme novinara. Jedna od glavnih tema, koja se u nizu nalazi na drugom mestu a predstavlja dužnost novinara da bude nezavisan, jeste “zaštita profesionalne nezavisnosti i profesionalnog integriteta novinara, odbacivanjem materijalnog ili moralnih povlastica i bilo kakvog spoljašnjeg uplitanja u novinarski rad, kao i priznavanjem odredbe o pogovoru savesti” što predstavlja sublimisano novinarsko načelo iz domena sprečavanja sukoba interesa i korupcije u medijima.\nSvi etički kodeksi i međunarodni dokumenti iz oblasti etike novinarstva pažnju posvećuju najočitijem i najkonkretniji aspekti novinarskog rada a to je zasigurno taj da novinar ne sme sticati nikakvu dodatnu korist iz obavljanja svoje profesije i važnost odupiranju pritisaka. O tome govori ne samo pomenuta Mihenska deklaracija (Deklaracija o dužnostima – č. 8 i 10), već UNESKO-va Međunarodna načela profesionalne etike u novinarstvu (1983) koja govoreći o društvenoj odgovornosti novinara od istog traže da on u svim okolnostima postupa u skladu sa sopstvenom savešću. Upravo ovaj međunarodni dokument Ujedinjenih nacija kao važno novinarsko načelo uvodi načelo profesionalnog integriteta novinara koji od novinara zahteva njegova društvena uloga. U njemu se navodi da profesionalni integritet ne dopušta novinaru da prihvati bilo koji oblik mita ili unapređenje ličnog interesa koji je u suprotnosti sa opštim dobrom.\nU svetu pravila ponašanja medija i postupanja novinarskih profesionalaca propisuje država, odnosno vladajuće političke stranke kroz donošenje medijske zakonske regulative, razne međunarodne organizacije (UN, Savet Evrope i sl.) kroz deklaracije, preporuke i smernice i naravno novinarske organizacije, udruženja ili federacije kroz novinarske etičke kodekse. Dok se tradicionalna medijska regulativa zasniva na uverenju da se problem u ovoj oblasti mogu rešiti disciplinovanjem novinara, novinarski etički kodeksi štite profesionalne interese i vrednosti.\nNovinari su u suštini ti koji su najviše zainteresovani da se afirmiše i zaštiti osnovno ljudsko pravo na informisanje, stoga ne čudi da su novinarski poslenici pribegli samoregulaciji u okviru svojih medija da bi sprečili, pored ostalog, i sukob interesa i korupciju. Kod nekih medija se radi o detaljnom popisu situacija koje treba izbegavati, opisu načela kojih se treba pridržavati, tako da novinari imaju nedvosmislene smernice kojima treba da se vode pri potencijalnim moralnim dilemama i pri očuvanju profesionalnog integriteta medija.\nNapr. “Njujork tajms” u svojim smernicama integriteta, tzv. integrity statement, Etičko novinarstvo – Priručniku za izveštače i urednike o profesionalnim vrednostima i pravilima (Ethical journalism. A Handbook of Values and Practices for the News and Editorial Departments) je još 1999. u 155 tačaka na više od 50 strana navodi kako da ostvari glavni interes svoje redakcije – da zaštiti integritet novina. U posebnom delu posvećenom društvenom angažanu izveštača i urednika (New York Times, 2004:21), pored ostalog, redakcija Njujork tajmsa u članu 69 eksplicitno navodi da članovi redakcije ne mogu biti članovi vladinih odbora i komisija, bilo das u za to plaćeni ili ne. Oni ne mogu biti ni članovi nadzornih odbora, savetodavnih tela ili sličnih grupa, osim novinarskih organizacija ili organizacija koje služe edukaciji novinara. Ako imaju nedoumice povodom učešća u takvim organizacijama, članovi redakcije treba da se posavetuju sa svojim pretpostavljenim, urednikom za standard ili zamenikom urednika redakcijskog komentara. Zavisno od okolnosti, članovima redakcije može izuzetno biti dopušteno da postanu članovi nadzornih organa i drugih tela u školi u kojoj su diplomirali, ako su u pitanju škole koje se retko ili nikada ne pojavljuju u vestima koje objavljuje “Tajms”.\nDrugi američki veliki list sa dugom tradicijom “Vašington post” je te iste godine sastavio svoje Standarde i etike (The Washington Post Standards and Ethics) koji su u principu manje detaljni od prethodno pomenutog medija, ali nudi relativno dobre smernice kako postupati u situacijama koje predstavljaju sukob interesa ili prividni sukob interesa. U dokumentu koji predstavlja smernice integriteta Vašington posta” se navodi da se njihovi izveštači i urednici moraju čuvati povezivanja sa onima koji su na položaju na kojem mogu biti predmet novinarkog interesovanja ili istraživanja i, pored ostalog, da izbegavaju da aktivno učestvuju u bilo kakvom udruženom delovanju – politici, javnim poslovima, društvenim akcijama, demonstracijama – koje bi moglo stvarno ili na izgled da ugrozi njihovu spsobnost da posao izveštača ili urednika obaljaju pravično.\nU Srbiji novinarska udruženja i organizacije su 2006. godine usvojili zajednički Kodeks novinara Srbije (pre toga je svako novinarsko udruženje imalo svoj etički kodeks) koji su 2013. revidirali i dopunili sa poglavljem III Sprečavanje korupcije i sukoba interesa. Ovim poglavljem se uvodi sedam načela (neka su i pre toga potojala) koje se odnose konkretno na sprečavanje pojave sukoba interesa čime se doprinosi očuvanju integriteta medija. Između ostalog u ovom delu kodeksa se navodi da bi novinar trebalo da učini sve da izbegne situacije koje bi mogle da dovedu do sukoba interesa, stvarnog ili prividnog, i koje bi mogle da ga navedu da kompromituje svoj ugled ili ugled profesije, kao i da novinar ne sme biti u bilo kakvoj vrsti poslovnih odnosa sa subjektima čije aktivnosti pokriva.\nAli uprkos dugoj, bogatoj i burnoj istoriji srpskog novinarstva i postojanju Kodeksa novinara Srbije ovdašnjim novinarskim profesionalcima često nedostaje svest o pravom značenju i značaju osnovnih vrednosti na kojima bi trebalo da se temelji novinarska profesija i svest o pravom smislu etički zasnovanog novinarstva.\nU situaciji u kojoj u širem društveno-političkom okruženju dominira sunovrat moralnih vrednosti, dva pojma su stalno prisutna u društvu. Radi se o sukobu interesa i korupciji koji su na specifičan način prisutni i u oblasti novinarstva a uz koje po pravilu ide i pojam integriteta, odnosno individualne čestitosti, koja znači postupanje u skladu sa moralnim vrednostima i načelima, institucionalnu celovitost, usklađenost i konzistentnost u postupanju (Priručnik za izradu plana integriteta (2012).\nNOVINARSKA ETIKA U MEDIJIMA NA JEZICIMA NACIONALNIH MANJINA I SUKOB INTERESA\nInače definicije pojma sukob interesa su različite, ali sve su u svojoj srži iste. Savet Evrope sukob interesa definiše kao situaciju u kojoj javni funkcioner ima neki privatni interes koji je takve prirode da utiče, ili postoji pretpostavka da utiče na nezavisno i objektivno obavljanje njenih, tj. njegovih službenih dužnosti (Preporuka Komiteta ministara Saveta Evrope). Privatni interes javnog funkcionera uključuje svaku korist za nju, tj. njega, uključujući porodicu i bliske prijatelje, ali i organizacije sa kojima imaju, ili su imali poslovni ili politički odnos i takođe uključuje i svaku odgovornost, bilo da je finansijska ili građanska, povezanu sa tim odnosom . Sukob interesa u praksi predstavlja situaciju u kojoj (uglavnom) javni funkcioner svojom odlukom ili drugim delovanjem pogoduje sebi ili sebi bliskim osobama, društvenim grupama i organizacijama, a nauštrb interesa javnosti ili osoba koje su mu dale poverenje.\nU javnosti se sukob interesa skoro po pravilu povezuje sa korupcijom, iako su to različite stvari, jer prema Zakonu o agenciji za borbu protiv korupcije, korupcija je odnos koji se zasniva zloupotrebom službenog, odnosno društvenog položaja ili uticaja, u javnom ili privatnom sektoru, u cilju sticanja lične koristi ili koristi za drugoga, odnosno korupcija predstavlja korišćenje javne funkcije za privatnu korist. S druge strane, sukob interesa je vršenje dužnosti javnih funkcionera kod kojih postoji lični interes koji je, ili se čini da je u sukobu sa njihovom službenom dužnošću (Esandze, 2013:3). Oba ova pojma su u Srbiji obuhvaćeni legislativom vezanom za borbu protiv korupcije (Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije, “Službeni glasnik RS” br. 97/08, 53/10, 66/11-US, 67/13-US I 8/15-US i rešenje, odnosno smernice koje su iz njega proizašle).\nPostavlja se pitanje da li u ovu paradigmu spadaju i urednici koji vode medije čija se organizaciona struktura vodi kao javna ustanova, odnosno čiji osnivači su nacionalni saveti nacionalne manjine. Odnosno, postavlja se pitanje da li odluka o odbijanju članstva i neučestvovanju u radu Odbora za informisanje NSNM od strane odgovornog urednika manjinskog štampanog medija u čijem su osnivačka prava u rukama nacionalnog saveta nacionalne manjine predstavlja moralni čin urednika ili pogrešnu inicijativu istog da se ogradi od potencijalnog političkog uticaja NSNM na uređivačku politiku danog lista? Da li ona znači da se urednik unapred suprostavio svakom potencijalnom pritisku na slobodno obavljanje profesije, ili pak znači da je ova odluka može da doprinese tome da se izgubi “uticaj” ili mogućnost lobiranja tog medija da NSNM kroz Odbor za informisanje više pažnje posveti “svom” mediju u smislu podrške NSNM u tehničkoj opremi, edukaciji novinara i sl.? Pri traženju odgovora na ova pitanja na umu treba imati i potencijalnu malobrojnost nacionalne zajednice, odnosno malobrojnost novinara i urednika koji deluju u medijma na konkretnom jeziku nacionalne zajednice što implicira sužen izbor za odabir članova pomenutog odbora za informisanje državnog organa – nacionalnog saveta nacionalne manjine.\nUrednik je prema svojim ličnim moralnim stavovima odlučio da se unapred odupre pritiscima, iako im nije bilo ni naznaka, i tako svesno propustio priliku da se nađe u sistemskoj okolini manjinskih novinarskih profesionalaca, u organu NSNM koji se bavi unapređivanjem položaja novinarstva i novinara iz jednog manjinskog miljea. Ovakvo ponašanje koje se može tretirati kao ispoljavanje urednikove vrline požrtvovanja, žrtvujući unapređenje svoje lične karijere, ali možda i boljitka vlastite redakcije zarad “mira” u porodici, odnosno u široj društveno-političkoj javnosti može da deluje malo nategnuto, ali ne mora da znači.\nJer ako ga (urednika) posmatramo kao novinarskog profesionalca, što i jeste, koji bi trebalo da se pridržavaju svih načela novinarskog etičkog kodeksa a koji su i na javnoj funkciji odgovornih urednika, onda je odgovor nedvosmisleno pozitivni, odnosno da odluka pomenutog urednika može da predstavlja primer dobre prakse delovanja jednog urednika koji je ispunio zahtev da se zadrži novinarska nezavinsot i objektivnost kroz neuplitanje u članstvo, događaje i sl. o kojima njegov medij izveštava. Jer ispunjenje ovog zahteva bitna je dopuna moralne obaveze profesionalnih novinara da maksimalizuje relevantno govorenje istine u javnom interesu, kako napominje Dejl Žaket u publikaciji Novinarska etika. Moralna odgovornost u medijima (Službeni glasnik, 2007). Ako se novinari ne drže visokih standarda objektivnosti, ne možemo očekivati da će se ostvariti kvalitet sadržaja vesti za obavešteno donošenje odluka. Stoga novinari treba da budu svesni načina na koji kritička distanca i objektivnost u izveštavanju mogu da budu ugroženi, moraju da budu svesni potrebe da se ne upliću u priče o kojima izveštavaju niti da postanu njihov deo, kao i da to da preduzmu praktične mere kako bi izbegli sve pretnje svojoj epistemičkoj nezavisnosti i integritetu, koje bi mogle da i bez njihovog znanja podriju novinarsku objektivnost.\nMOGUĆNOSTI: IZRADA PLANA INTEGRITETA\nDo ovakvih moralnih dilema urednika medija na jezicima manjinskih zajednica ne bi moralo da dolazi, ukoliko bi imali izrađenu tzv. samoregulaciju, odnosno dokumente, ako što naprimer imaju veliki listovi “Vašington post” ili “Njujor tajms” ili plan integriteta.\nNaime, već godinama postoji zakonska obaveza javnih organa koja je uređena Smernicama za izradu i sprovođenje plana integriteta (2010) da naprave dokument koji se zove plan integriteta a u kojem su jasno razdvojene prihvatljive i neprihvatljive situacije. Međutim, plan integriteta je sačinio mali broj institucija i organizacija, iako su svi državni organi i organizacije, organi teritorijalne autonomije i lokalne samouprave, javne službe i javna preduzeća bile u obavezu da izrade svoj plan integriteta do 31. marta 2013. Cilj plana integriteta nije rešavanje pojedinih slučajeva korupcije ili sukoba interesa, već uspostavljanje mehanizama koji bi sprečili i otklonili okolnosti za nastanak korupcije, neetičkih i neprofesionalnih postupaka u svim oblastima funkcionisanja institucije.\nZanimljivo je što u “jeku” borbe protiv korupcije u Srbiji, plan integriteta se u javnosti ni ne pominje, iako on po svemu sudeći predstavlja dobar preventivni način za smanjenje obima korupcije kojim se identifikuju relevantne situacije sukoba interesa i korupcije.\nPlan integriteta kao preventivna antikorupcijska mera je dokument koji nastaje kao rezultat samoprocene izloženosti institucije rizicima za nastanak i razvoj korupcije, kao i izloženosti etički i profesionalno neprihvatljivim postupcima, kao što je izloženost etički neprihvatljivim postupcima i moralnim dilemama u gorenavedenim situacija urednika medija čiji je osnivač NRNM. Imajući u vidu cilj donošenja plana integriteta, a to je jačanje integriteta institucije, koji podrazumeva individualnu čestitost, profesionalizam, etičnost, institucionalnu celovitost, kao i način postupanja u skladu sa moralnim vrednostima, smatramo da je pomenuti urednik mogao da efikasno razreši svoje dileme, ukoliko bi u okviru njegovog medijskog preduzeća postajao plan integriteta. Ali kako se u praksi ponovo pokazalo, u Srbiji se mnogi zakonski propisi ne poštuju, odnosno ne primenjuju, a tako ni ovaj.\n(Odlomak iz teksta autorke Vladimire Dorčove Valtnerove „Očuvanje integriteta u medijima i manjinski nacionalni saveti“, objavljenog u časopisu za istraživanje fenomena politike Politikon, 2016.)\nTagged etički kodeksi novinarska etika plan integriteta\nU Biblioteci na Štrandu počela je nedelja rumunskog jezika i kulture\n,,Pod krošnjama na Štrandu” već osmu godinu zaredom\nKampanja MIDAS-a u evropskom Parlamentu kao podrška manjinskim medijima\nBLOG: Kako se manjinski mediji koji su članovi MIDAS-a hvataju u koštac sa COVID-19?


Multicompex Junior je dodatak ishrani sa 12 vitamina, 8 minerala i obogaćen taurinom, idealan za decu od 7 do 10 godina. Ovaj multivitaminski kompleks obezbeđuje unos neophodnih hranljivih materija za decu koja rastu. Obezbeđuje energiju deci za fizičke aktivnosti (igra, sport), unapređuje psihički i mentalni razvoj deteta i održava imunitet deteta tokom sezone sa pojačanom izloženošću prehladama i infekcijama. Taurin je element koji pomaže u detoksikaciji organizma kao jak antioksidant. Taurin se nalazi u majčinom mleku i on ima važnu funkciju u razvoju zdrave funkcije očiju kod dece.\nNova formulacija 50 ukusnih tableta za žvakanje u obliku dinosaurusa, ima aromu šumskog voća i napravljena je bez upotrebe veštačkih boja.Proizvod je namenjen nadoknadi esencijalnih vitamina i minerala kod dece.\nVitamini B grupe, C, biotin i kalcijum doprinose smanjenju umora i iscrpljenosti.\nTaurin je aminokiselina koja omogućava odgovarajuće iskorišćavanje vitamina, takođe je antioksidans, učestvuje u jačanju imunog i kardiovaskularnog sistema i nosi još mnogo drugih dobrobiti.\nBrusnica, Taurin (aminokiselina), Vitamini - PP (B3), E, B, C, B2, B6, B1, A, Folna kiselina (B9), Biotin, D, B12;\nMinerali - Kalijum, Kalcijum, Magnezijum, Cink, Gvožđe, Mangan, Jod, Selen.\nPakovanje: 50 tableta u obliku dinosaurusa


Radnici Veterinarske stanice Sarajevo od jutros u generalnom štrajku - Klix.ba\nRadnici Veterinarske stanice Sarajevo od jutros u generalnom štrajku\n27.10.2014. u 10:07\nRadnici Kantonalnog javnog preduzeća ''Veterinarska stanica'' d.o.o. Sarajevo jutros u osam sati stupili su u generalni štrajk, a razlog tome su neispunjeni zahtjevi koje su uputili Vladi Kantona Sarajevo.\nGeneralni štrajk su najavili prije deset dana, a s obzirom na to da im do danas niko nije ponudio rješenje za probleme u preduzeću, okupili su se ispred stanice na Stupu, te u toku dana postoji mogućnost da dođu pred zgradu Vlade Kantona Sarajevo.\nPredsjednik Štrajkačkog odbora preduzeća ''Veterinarska stanica'' Dženan Rizvo za Agenciju Fena je kazao da je generalni štrajk prekinuo sve radne obaveze i da će se odazivati samo na hitne slučajeve.\nU preduzeću je zaposleno 46 radnika, a plaće i doprinosi im kasne više od pet mjeseci. Radnici KJP ''Veterinarska stanica'' do danas su sve poslove obavljali u punom kapacitetu.


Adobe Flash Player i Air na desetine miliona skidanja | Srbodroid\nAdobe Flash Player i Air na desetine miliona skidanja\nObjavio eboye u Statistike 17/02/2011 u 12:15\nAdobe je pre neki dan izdao pres izdanje o statusu Adobe Flash Player i Adobe AIR aplikacijama za mobilne uređaje. Prema njihovom izveštaju, obe aplikacije se drže dobro na mobilnim platformama. Evo i izdvojenih činjenica:\nViše od 6 milona skidanja Flash Player-a 10.1 preko Android Marketa sa 150.000 ocena (4,5 od 5 zvezda)\nViše od 20 miliona pametnih telefona je isporučeno sa Flash Player-om 10.1 preinstaliranim (na 35+ potpisanih modela telefona)\nViše od 50 modela tableta će se isporučivati ili će moći da skinu Adobe Flash Player\nNovi pregledač sadržaja (Content Viewer) za Android donosi digitalna izdanja na Android tablete i uređaje sa AIR tehnologijom\nNational Geographic, Martha Stewart Living, Conde Nast i Dennis Publishing koriste Adobe-ove pakete za izdavanje časopisa koji se čitaju sa Android uređaja\nStage Video donosi hardversku akceleraciju u Flash i značajno smanjuje korišćenje procesorske i memorijske snage. Stiže na Android 3.0 “Honeycomb” tablete\nAko ste zainteresovani za punu statistiku Adobe-a možete pogledati kompletan izveštaj. Sve u svemu Adobe obećava da ćemo videti još mnogo toga u bliskoj budućnosti.\nTags: adobeairflashhardverska akceleracijaHoneycomb


Tenis: Nadal i Del Potro obećavaju spektakl! - Meridianbet Vesti\nTenis Author:\tCentrala Bg - 08/09/2017\nJoš od samog početka poslednjeg teniskog Grend slema u sezoni se videlo da će se Otvoreno prvenstvo Amerike razlikovati od mnogih prethodnih najvećih turnira.\nOdsustvo nekih od najvećih favorita za pobedu kao što su Novak Đoković, Endi Mari i Stanislas Vavrinka, kao i nepredviđeno rano ispadanje nekih drugih je dovelo do toga da se u polufinalu nađu Pablo Karenjo Busta i Kevin Anderson, dvojica tenisera koji su u Njujorku ostvarili najveći uspeh u karijeri.\nBalans je donekle održan time što drugi polufinalni par čine Rafael Nadal i Huan Martin Del Potro, nekadašnji osvajači prestižnog trofeja, čiji je okršaj bar u ovom slučaju vredan prideva ”finale pre finala”.\nKada su u pitanju Karenjo Busta i Kevin Anderson, oni su svakako izvukli korist olakšanog žreba u kojem su izostala neka velika imena, a svoj uspeh mogu da učine još i većim, odnosno da prvo Grend slem polufinale u karijeri pretvore u prvo finale.\nZanimljivo je da će ovo biti njihov tek treći susret, a oba prethodna (Kazablanka 2013, Montreal 2016) su pripala visokom Južnoamerikancu bez izgubljenog seta.\nAnderson je favorit i u ovom okršaju iako je Španac bolje plasiran na ATP listi, na kojoj zauzima čak 13 mesta bolju poziciju (19).\nMeridianbet daje kvotu 1.40 na treći trijumf Andersona protiv Buste, dok se isplata u slučaju da Španac prođe u finale uvećava za 2.70!\nDel Potro je već napravio dva čuda na turniru na kome prema sopstvenim rečima najviše voli da igra. Posle sjajnog preokreta protiv Dominika Tima, Argentinac je izbacio i Federera, a za svoje drugo finale na Otvorenom prvenstvu Amerike, moraće da savlada Rafaela Nadala lično!\nSa druge strane, Nadal koji je u Njujorku podizao pehar 2010 i 2013, ostvario je planirano iako nije blistao ni u Montrealu, ni u Sinsinatiju, naprotiv. Doduše, potpuno ispunjenje planova bi bio plasman prvog nosioca u finale, ali se Del Potro na ovom mestu nikako ne sme potceniti.\nUostalom, Argentinac je jednu od svojih pet pobeda protiv Nadala izvojevao baš one godine (2009) kada je osvajao svoju za sada jedinu Grend slem titulu!\nDa li Toranj iz Tandila može da napravi još jedno veliko iznenađenje? Meridianbet kaže da to vredi vaš trostruki ulog!\n27.8.2017. Federer bi se i sam začudio da pobedi u Njujorku!\nTags:ATP, Del Potro, Grend slem, kvota, Meridianbet, Nadal, tenis


srbijasport.net - Vesti - Srpske lige - Neizvesna borba za vrh srpskoligaškog "Istoka"\nNedelja, 25.07.2021 05:42\nDo pre nekoliko kola vodeći Timok 1919 je u odnosu na najbližeg pratioca Budućnost iz Popovca imao značajnu prednost od sedam bodova. Vremenom se zaliha topila i od takoreći od gotovog napravili veresiju. Dva kola pre kraja Zaječaci imaju bod viška i strepeće do poslednjeg sudijskog zvižduka. Gledajući raspored vidi se da pretedente za najviši plasman očekuju po jedan rival iz gornjeg dela tabele, i dva koji se nalaze među ugroženim klubovima. U narednom 37. kolu Timok 1919 dočekuje Dunav iz Prahova i sezonu završava neugodnim gostovanjem četvrtoplasiranoj Vlasini.\nBudućnost odlazi u Paraćin i sastaje se sa Jedinstvom, i u poslednjem kolu ugostiće gradskog rivala iz Medoševca, kojeg samo čudo može da spase od ispadanja. Potražili smo odgovor od merodavnih iz dva kluba kako bi saznali sa kakvim ambicijama ulaze u sam finiš prvenstva.\nAmbicioznog sportskog direktora Nišlija, Sašu Markovića, više od rezultata brine podatak da su ostali bez donacija iz gradskog budžeta.\n- Osim Budućnosti i ostali niški srpskoligaši ostali su bez planiranih sredstava iz gradske kase i dodatno nam otežali normalno funkcionisanje. U odnosu na našeg konkurenta koji raspolaže sa nekoliko miliona dinara, mi se bez tih sredstava nalazimo u neravnopravnom položaju - ističe Marković i u osvrtu na dosadašnji učinak kaže: - Korona nas je desetkovala, i u jednom trenutku imali smo 15 zaraženih igrača i tri trenera, tako da smo bili primorani da angažujemo trenere iz omladinskog pogona. Zbog zaostalih utakmica, dva meseca smo igrali na svaka tri-četiri dana. Igrači su premoreni, izcrpljeni od tolikog broja mečeva i posledica koje po zdravlje ostavlja kovid 19. I pored svega, nismo se predali i navikli smo da se od nas najviše očekuje - zaključio je prvi operativac Popovčana i dodao da će protiv Jedinstva prvi put biti kompletni.\nIz tabora vodećeg Timoka 1919 ne oseća se zebnja i mirno se pripremaju za naredni duel protiv Dunava. Trener Vojkan Rajčić smatra da problem vidi u krizi rezultata.\n- Generalno prati nas kriza rezultata. Zadnjih pet utakmica dosta smo bodova potrošili, zahvaljujući neefikasnosti. Stvorili smo bezbroj šansi, koliko u čitavoj polusezoni, i očito da smo u realizaciji zakazali. Prvenstvo se odužilo, igrači su umorni, imali smo povređene, bolesne i kažnjene, tako da je sve to imalo udela u konačnom zbiru bodova. Moramo se konsolidovati, pobediti Dunav i sa više vere očekivati poslednju utakmicu u Vlasotincu - proučio je trener Rajčić.


Ostavka nadbiskupa - bivšeg špijuna\nNovoimenovani nadbiskup Varšave Stanislav Vilgus podneo je juče ostavku pošto je priznao da je krajem šezdesetih godina prošlog veka špijunirao za tadašnju tajnu službu, saopštila je misija Vatikana u Poljskoj, prenosi Rojters.\nPapa Benedikt 16. je ostavku prihvatio, dodaje se u saopštenju. Papa je Vilgusa postavio za varšavskog nadbiskupa 6. decembra, umesto kardinala Jozefa Glempa, predvodnika dugogodišnje borbe protiv komunizma. Sada će Glemp privremeno ponovo preuzeti ovu dužnost.\nNeposredno posle Vilgusovog imenovanja, mediji su objavili da je novi nadbiskup, od kraja šezdesetih, čitavih 20 godina bio doušnik komunističke tajne službe. Nadbiskup je isprva demantovao te optužbe, ali je u međuvremenu specijalna crkvena komisija saopštila da je prikupljeno dovoljno dokaza koji potvrđuju da je on bio dobrovoljni saradnik službe bezbednosti.\nCrkva u Poljskoj je 1980. podržala prodemokratski pokret "Solidarnost" i, zajedno sa bivšim papom, Poljakom Jovanom Pavlom Drugim, odigrala ključnu ulogu u rušenju komunizma 1989. Prema istoričarima religije, međutim, više od 10 odsto sveštenstva u Poljskoj možda je, svesno ili nesvesno, sarađivalo sa komunističkom tajnom službom koju je kontrolisao Sovjetski savez. Crkva je odbila da objavi imena tih sveštenika, podseća Rojters.\nIzrael demantuje da sprema vojnu akciju na iranska A-postrojenja\nBan Ki Mun: Odložite pogubljenja


SRBIJA NA METI ČETIRI SILE: Rusija, SAD, Kina i Turska u žestokom ratu za prevlast na zapadnom Balkanu! - Informer\nAP Photo/Reuters/ Fotomontaža\nWeb-tribune.rs | 25.07.2017. | 19:43\nSjedinjene Američke države (SAD), Rusija, Kina i Turska ne libe se, nekada čak vrlo otvoreno, da govore o onome što žele od pojedinih zemalja, pa i čitavog regiona. Koji su to sve interesi koje ove svetske sile imaju na Zapadnom Balkanu, a pre svega u Srbiji\nSaradnik na Fakultetu političkih nauka Stefan Surlić, kaže da bi ovakvu situaciju trebalo posmatrati sa dva aspekta: bezbednosnog i strateškog.\nNa Balkanu su se oduvek ukrštali interesi raznih sila, jer je i raskršće puteva, i ekonomija, i kultura\n- Kada je reč o bezbednosnom, Balkan je ostao jedini prostor koji nije integrisan u EU, ako izuzmemo Rumuniju i Bugarsku. Ovo je u isto vreme i prostor gde EU treba da pokaže da je sposobna da sredi stvari u svom dvorištu, pokaže uspešnost svoje politike, i tako dobije legitimitet za uspešno rešavanje i nekih drugih kriza i problema - kaže Surlić.\nOBAVEŠTAJNI RAT RUSIJE I SAD, IGRA KOJA NIKADA NEĆE PRESTATI: Kolumna Lazanskog objašnjava šta se promenio u svetu špijunaže!\nKada reč o strategijskom interesu, on uključuje i SAD, Rusiju, Tursku, Kinu, jer sve one preko ovog regiona šire svoj uticaj.\nDirektor Centra za regionalizam Aleksandar Popov kaže da je Balkan predvorje Evrope, i njen sastavni deo, ali pojedine njene zemlje nisu deo EU.\n- Tu su se oduvek ukrštali interesi raznih sila, jer je i raskršće puteva, i ekonomija, i kultura. U novijim okolnostima, ove zemlje su i dalje na putu ka EU, ali nisu u njoj, njeni zakoni još ne važe u punoj meri, i tu se, takođe, otvara prostor za razne interese - priča Popov.\n- Ruski stratezi često pominju Bugarsku kao ključnog igrača na Balkanu, pre svega kada je reč o energetici. Ako bi preko nje mogli da ostvare tu vrstu interesa, oni bi praktično na taj način imali direktan kontak sa EU. To dalje dovodi do zavisnosti EU ili jednog njenog dela od Rusije, čime država ima veći uticaj - priča Surlić.\nBIVŠI AMBASADOR MANTER: Rivalstvo SAD i Rusije na Balkanu, imaće uticaj i na relaciju između Trampa i Putina!\nInteres je strateški, bezbednosni, politički i ekonomski. Ova velesila želi regonalnu stabilnost i jačanje uticaja u svim segmentima, što je suština borbe za dominaciju.\n- Amerika je oduvek imala nekakakv konkurentski odnos sa Evropom, posebno kako je došlo do jačanja EU. SAD doživljavaju Uniju kao neku vrstu konkurentske sile. Amerika želi da ima uticaj u većem delu sveta, a i dalje važi za najmoćniju zemlju, i politički i ekonomski - priča Popov.\nKako navodi, SAD su uvek bile prisutne na ovim prostorima. Doduše, kaže i da su ga "malo zanemarile zbog poslova na Bliskom istoku", ali su se ponovo vratile.\n- SAD smatraji i da je Dejtonski sporazum "njihovo čedo", i da su bili glavni u zaključivanju mira - navodi Popov, ističući da je glas Amerike onaj koji su uvek čuje.\nOdatle, prema Surlićevom mišljenju, veliko interesovanje Kine za čitav region, ekonomska saradnja, pomoć u izgradnji i finansiranju infrastrukturnih projekata, pa čuveni „Put svile", koji bi preko Grčke i Srbije spojio Kinu sa EU.\nTo ne kriju ni kineski zvaničnici, koji često posećuju Srbiju sa idejom o pronalasku partnera za projekte u koje bi mogli da investiraju, a sve sa jednim ciljem - širenjem svog ekonomskog uticaja na Evropu i čitav svet.\nTo je potvrdio i predsednik Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Ruskom Federacijom i Kinom Tomislav Nikolić tokom sastanka sa guvernerom kineske provincije DŽeđiang Juenom Điađunom, koji je istakao da je Kina je spremna da proizvodi u Srbiji jer je odatle moguće izvoziti u brojne zemlje sveta.\n- Turska je bivša imperijalistička sila. Bošnjaci u Sandžaku, u BiH pa i na Kosovu doživljavaju je kao zemlju zaštitnicu. Ovakva vrsta uticaja na veliki broj ljudi pa i pojedine zemlje je za Tursku veoma važna, jer lakše može da pregovara sa Briselom oko stvari koje su njoj važne - priča Popov, istakavši da je ovde pre svega reč o političkom uticaju, više nego o ekonomskom.\nSRBIJA NA METI TAJNIH SLUŽBI: Za nas su najopasniji Hrvati, Albanci i Crnogorci, jer moraju da se dokažu gazdama u SAD!\n- Upravo su Turci pokupovali neka važna preduzeća i na Kosovu i u Makedoniji - navodi Surlić.\nSrbija Rusija Kina SAD rat Turska Balkan prevlast\n(VIDEO) NAJKRVAVIJI RAT U ISTORIJI SAMO ŠTO NIJE POČEO, A U NJEMU NEMA NI RUSA NI AMERA! Azijski džinovi u svađi zbog 3.488 kilometara granice!\nAMERI ZNAJU DA SU SLABI ZA RAT S RUSIJOM I KINOM! Pentagon u strahu jer Moskva i Peking vojno napreduju, a SAD kaska za njima!\n25.07.2017. | 19:57\nЈесмо мали, ал* смо... - "кочоперни"....!!\n25.07.2017. | 20:30\nZnaci mi se guramo kod onog ko nas nece tj. kod EU.\n25.07.2017. | 20:31\nЈа сам за Србију и Русију остали ме не занимају.\n25.07.2017. | 21:44\n@Nato u blato a da se podelimo na 4 dela pa svako sa onim koga voli?\n25.07.2017. | 22:49\n@Srbija u EU То твоја ЕУ хоће да се Србија подели на још 4 дела, а Срби на још 4 нације јер им је и ово што су око нас створили мало. И да, никад у ЕУ!!!\n26.07.2017. | 00:24\nU startu OTPADAJU amerikanci i turci!!!!\n26.07.2017. | 03:51\n4 силе ће бити на српској мети, само онда када у Небеса погледа 1000 атомских ракета. Све остало је џаба трошење кисеоника.\n26.07.2017. | 07:35\nPobedice USA kao i uvek do sada.


Održana panel diskusija o problemima pribavljanja kosovskih ličnih dokumanata za stanovnike severa KiM | Radio Kosovska Mitrovica\nOdržana panel diskusija o problemima pribavljanja kosovskih ličnih dokumanata za stanovnike severa KiM\n22. December, 2017 17:18 |\nU organizaciji NVO Aktiv danas je u Kosovskoj Mitrovici predstavljena “”Informativna brošura o procedurama za dobijanje kosovskih dokumenata”, čije je izdanje pomogla Nemačka agencija za međunarodnu saradnju – GIZ.\nBrošura sadrži ključne informacije o procedurama za dobijanje ličnih i putnih dokumenata, uz objašnjenje izuzetaka koji važe za različite grupe gradjana.\nProcedure koje građanima donose najviše problema su pribavljanje ličnih dokumenata osoba koje su u bračnu zajednicu stupile nakon 1999. Godine isključivo pred srpskim institucijama; nemogućnost dobijanja ličnih dokumenata za lica koja nemaju poreklo sa ovog područja te bi državljanstvo trebalo da dobiju po osnovu braka sklopljenog sa stanovnikom Kosova; procedura prijavljivanja umrlih i doskora, vozačke isprave.\nUpravo tih problema su se ticala pitanja građana koji su izneli svoja iskustva odnosno probleme koje cela ta situacija povlači.\nAutor brošure Milica Andrić ističe da građani ni sada ne mogu da prijave privremeno prebivalište u četiri opštine na severu Kosova (što bi donekle rešilo problem odobravanja lične karte supružnicima građana Kosova), da ovaj ali i drugi problemi, jesu sitni u smislu načina rešavanja ali da su ogromni zbog obima problema koje stvaraju građanima.\nDeci koja su rođena u bolnici u severnom delu Mitrovice pre 2012. godine nisu dostupne informacije iz matičnih knjiga u opštini Severna Mitrovica jer se te informacije nalaze u opštini u južnom delu grada, kaže Andrić.\n“Koliko je teško da opština južna Mitrovica iskopria svoje matične knjige za građane koji su rođeni u bolnici u Kosovskoj Mitrovici i samo ih ustupi opštini Severna Mitrovica koja je kilometer dva daleko? To je toliko jednostavno rešiti i građanima bi bilo pristupačnije da dođu do dokumenata koja su im neophodna” istakla je Andrić.\nPoslanik Srpske liste u kosovskom parlamentu Igor Simić smatra da je problem, koji Srbi na Kosovu imaju zbog ličnih dokumenata, nasleđen i da traje od 1999. godine.\nKako je započeo proces integracije tako je postao i evidentan problem sa dokumentima, jer institucije u Prištini nisu zaista spremne da integrišu građane u svoj sistem, naglašava on.\n“Ne ustručavam se da to često kažem i predstavnicima kosovskih Albanaca – ukoliko želite da integrišete samo teritoriju četiri opštine na severu Kosova, a ne građane, onda ste u problemu i to neće ići. Otvoreni smo za saradnju i spremni smo da prihvatrimo deo odgovornosti, ali očekujemo da nam se garantovana prava i priznaju,”- navodi Simić.\nO pitanju dobijanja srpskih za kosovsku vozačku dozvolu govorio je zamenik ministra unutrašnjih poslova Kosova Milan Radojević koji je pojasnio šta podrazumeva odluka Vlade o pružanju mogućnosti građanima da poseduju i kosovsku i srpsku vozačku dozvolu.\nPosebno negodovanje među građanima izazvala je činjenica da će im srpska vozačka dozvola privremeno biti “oduzeta” do izdavanja kosovske vozačke dozvole, kada bi im ista bila vraćena.\nRadojević I Simić objašnjavaju da je na ovu stavku data saglasnost jer je već bilo pokušaja falsifikovanja dokumenata u Gračanici te da je ova odluka doneta u cilju sprečavanja falsifikovanja i korupcije.\nGovoreći o problemu sa nepriznavanjem venčanog lista koji izdaju srpske matične službe odnosno brakova sklopljenih nakon 1999. Godine, Radojević, kao i Simić kaže da se na rešavanju ovog problema intenzivno radi ali da ne žele da se igraju datumima I vremenski se ograničavaju jer ne zavisi sve od njih.\nMiljana Šćekić, pravna savetnica pri instituciji Ombudsmana na Kosovu smatra da će se tehnički problemi u proceduie pribavljanja kosovske vozačke dozvole tek pojavljivati I da se ovih dana najveći broj građana sa severa Kosova Kancelariji Ombudsmana javlja upravo sa pitanjima I nedoumicama vezanim za ovu odluku Vlade u Prištini.\nNjeno je mišljenje da odluka ne ide u korist građana jer je komplikovana i skupa.\nPoruka panelista građanima je da se o svojim pravima obaveste i da se, ukoliko primate da ih neko ne poštuje, obrate nadležnima- pre svega Kancelariji Ombudsmana I Ministarstvu unutrašnjih poslova.\nTakođe zaključeno je da sam problem nije toliko veliki i teško rešiv, koliko je veliko i teško nepostojanje političke volje da se oni reše.


#251 Re: Re:\n#22: srbin - Re:\nmajmuče, indijanci su u americi, gdje i ostali amerikanci. a ne po rezervatima. 2 godine sam živio u new yorku, majmunče i vidio gomilu indijanaca. a tamo nema rezervata. prije će bit da si ti u rezervatu, majmunče.\nNajzad da neko pokrene i ovu temu, dosta smo cutali o zlu koje se zove HAARP. I neko bi u Srbiji za ovo trebalo da ide na robiju.Ako se ne budemo branili od zla, tesko nama.Srbija jednom mora da ustane!!!\n#253 Re: Re: Re:\n#32: Leskovcanin - Re: Re:\nAko ti nemaš pojma o ovoj tematici, ne možeš omalovažavati one koji to godinama prate i proučavaju - dakle negirati nešto što postoji i destruktivno deluje decenijama. Katastrofalne poplave koje su pogodile Srbiju i Republiku Srpsku (uglavnom), produkt su ''ciklona'' koji se vrteo na jednom istom mestu danima... Malo osmatraj nebo kad odeš u neki veći grad, pa se sam uveri koliko se nebo zaprašuje iz aviona (chemtrails - hemijske pruge) i to virusima, aluminijum-fosfatom, grafitom i ko zna čime sve ne, a sve to deluje sinhronizovano sa HAARP sistemom antenskih radiotransmitera na Aljasci...\nTreba slusati g-dina Nikolu Aleksica, coveka koji pokusava da nam otvori oci iznoseci cinjenice o projektu unistenja populacije na zemlji, u ovom slucaju vezanom za Haarp koji ce nam doci glave ukoliko nesto ne preduzmemo. A sve zbog korumpirane vlasti koja krije od naraoda tu stavicnu istinu i ko zna sta nas jos ceka nakon potopa koji prozivljavamo u ovom trenutku. Definitivno, treba ukloniti na bilo koji nacin taj antenski sistem i ne dozvoliti zlocincima da nam kroje sudbinu. Ocistiti drzavu od svake posasti kako bi ovaj narod konacno poceo da zivi u skladu sa prirodnim i Bozijim zakonima.\nda zakljucimo.. da bi vam nesto kontrolisalo mozak, osnovna premisa je da isti i imate..\n#256 pero temerin\nNema veze sa temom ali nek vide ljudi http://perotemerin.blogspot.com/\nUnistimo HAARP i oslobodimo Srbiju od SAD!!!\ndocice i taj dan kad cemo svima da vam jebemo mater sto nas trujete...samo polako nas Bog cuva vas djavo i vatikan,pravda ce pobediti kao i uvek dzaba servirate lazi i sve sve se na kraju sazna!Zivele MAJKE SRBIJA I RUSIJA !\nSto pre pozvati aktuelnu i predhodne vlasti da objasne narodu zasto je ovo postavljeno u Srbiji??!?!\nMAKNITE HAARP IZ SRBIJEE!!!\nsto pre to bolje uklonitiiiiii.\nTeško da će ko uzeti u obzir ovu peticiju kao što ih nije briga ni šta ljudi misle ili žele. Bez obzira na moje mišljenje treba pokušati i ako je možda samo 1% mogućnosti uspeha.\nRealno,mislim da je svaki komentar suvisan....zar treba da dozvolimo da nas truju,nasu decu,ostavite vise nasu zemlju na miru!!!!!\nUklonite to zlooooo!!!!!\nGde mogu da nadjem naucna istrazivanja o HAARP ovom uticaju na sve?\nNemam sta reci,baciti koju bombu na to i zavrsena prica!\n#269 Re: Re: Re: Re:\nnema eu sta da se prica,baciti bombe na to i gotovo!Samo paziti da ljudi ne stradaju.\n#253: - Re: Re: Re:\n#270 Re: #21\nPozz 21 ,par stvari o gobalnom zagrevanju čini mi se sa i nije toliko zagrevanje u pitanju koliko zahlađenje zime koje traju po 6 meseci , zimi se temperatura spusti i do -20 , i više . Od silne priče o zagrevanju i efektu staklene bašte mogu samo da zaključim da postaje hladnije , imamo po 30 užasno vrelih dana godišnje a ostatak posle polovine septembra postaje hladan , praktično imamo 2 godišnja doba leto i zimu .\nZašto bi tvoja briga bila da komentarišeš tuđe reakcije i načine da pomognu ? Zašto ???? Pobogu pa ako ti to ne radiš ne znači da svi treba tako reagujemo.\nBilo bi dobro da se svi trgnemo iz ove uspavanosti i delujemo .\nZa to se zna vec 2-3 godine, ali niko nista nije preduzeo da se to pretera od nas. Hvala vam sto ste pokrenuli akciju i nadam se da ce biti uspesna,\nsamo napred svaka cast to je najveci uzrok ovog sranja ne moze 5 dana kisa da pada a da nema grmljavine ko razume shvata o cemu pisem\nРуке на срце , за мајку Србију ! РУШИ ХАРП !\nKroz ovaj i druge vidove aktivnosti,civilni sektor bi morao da se više uključi u rešavanje bitnih pitanja za opstanak nacije.\nSve vreme 10604 6423\n24 sati 3119 1987


SARAJEVO, 26. marta (FENA) - Općina Centar saopćila je da bi do kraja dana trebalo da bude završeno asfaltiranje pristupnog puta lokalitetu budućeg izolatorija, zgrade Građevinskog fakulteta.\nNačelnik Nedžad Ajnadžić posjetio je tokom dana taj lokalitet, a zadovoljan je urađenim poslom. Ponovo je pozvao sugrađane da doprinesu suzbijanju širenja koronavirusa, a najbolji način za to je da ostanu u kućama, saopćeno je iz Općine Centar.


srbijasport.net - Vesti - Fudbal - "Pirotski fudbalski vrtić" položio prvi ispit\nPonedeljak, 18.10.2021 18:39\nVojkan Aleksić predstavio je danas ,,pirotski fudbalski vrtić,,! Za prvi tim debitovali su 16.togodišnji Darko Vasić, godinu dana stariji Miloš Spasić , kao i Božidar Mančić, Nemanja Mančić, Adreja Apostolović, koji još uvek imaju pravo da igraju za podmladak . Prvotimci su i zvanično postali s obzirom da više nemaju pravo nastupa za podmladak, mada je većina već igrala u prvoj ekipi Stefan Todorović, Nemanja Petrov, Voja Ilić, Vlada Petrović, Nikola Vlajković, Marko Davidović, Dušan Mančić i Božidar Ilić.\nPrva provera fudbalera Radničkog posle sedam dana priprema u potpunosti je uspela. Veliki broj gledalaca, bio je oduševljen dobrom igrom mladih igrača, ali i primerom koji su dali stariji Marko Mančić, Aca Stojković, Miloš Nikolić, Denis Ristov, Filip Djordjević…\nDobra igra krunisana je sa sedam golova u mreži Babušničana, ali, više od toga, zadovoljstvo je bilo gledati igru ,,Novog Radničkog,,!\nVojkan Aleksić, šef Stručnog štaba napravio je plan priprema koji podrazumeva svakog trećeg dana trening mečeve. U sredu dolazi Timok, potom se gostuje u Soko banji, u Pirot dolazi Timočanin…\nPosle prvog poluvremena Radnički je golovima Stojkovića u 13. minutu iz penala i u 31. min. poveo je sa 2:0. Početkom drugog poluvremena posle centaršuta Nemanje Mančića ,Nikola Ćirić je glavom ciljao u mrežu za 3:0. Do kraja utakmice, iz dobro uradjenih akcija golove su davali Marko Mančić (62 m.), Denis Ristov (67.m) Nikola Ćirić ( u 77. i 90.minutu).\nVojkan Aleksić posle utakmice za Plus radio i Portal Plus online nije krio zadovoljstvo:\nPirot Radnički – Lužnica 7:0 (2:0)\nRadnički: Ilić, Davidović, Nikolić, Petrović, Penčić, Vlajković, Petrov, Djordjević, Apostolović, Todorović i Stojković. Radnički u drugom poluvremenu igra u sastavu: Stefanović, Sokolov, Nikolić, Petrović, B.Mančić, Vasić, Ristov, Spasić, N.Mančić,M.Mancic i Ćirić. Igrali su još i B.Ilić, D.Mančić i S.Ilić.\nFudbal Muškarci Srpska liga "Istok" Radnički (P) Srbija Pirotski okrug Pirot


SERAPINN 60000x30 kapsula | Oaza zdravlja\nŠifra artikla: 46366\nSERAPINN® je proteolitički enzim koji se u svetu koristi više od trideset godina.\nSmanjuje nastanak zapaljenskih otoka poboljšavajući otežanu cirkulaciju u žarištu zapaljenja.\nSERAPINN® blokira oslobađanje amina koji prouzrukuje bol u zapaljenom tkivu, ispoljavajući antiinflamatorno dejstvo. Pospešuje razvodnjavanje i eliminaciju šlajma, gnoja i krvnih podliva (hematoma) - ubrzava uklanjanje šlajma, gnoja i krvnih podliva rastvarajući i razvodnjavajući stvoreni mukus kao i fibrinske naslage.\n1-2 kapsule dnevno sa oko 200 ml vode. Serapeptazu uzimati 2 sata pre obroka ili dva sata posle obroka.\nAktivni sastojci: Serapeptaza - 30mg (ukupna aktivnost 60000 SPU*)


Priča iz Pazarića: Kako je direktorica namjestila posao mužu i uhljebila sina / Bljesak.info | BH Internet magazin\nZarfa Dupovac, i danas zaposlena stručna suradnica Zavoda, presudom Općinskog suda iz 2006. godine kažnjena je s 1.500 KM…\nVijesti / Crna Kronika | 13. 09. 2019. u 10:20 Bljesak.info\nFoto:Radiosarajevo.ba / Nehumani uvjeti u Zavodu Pazarić\nTek se, čini se, nazire bura, nakon što je Redžep Salić, direktor Zavoda za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine Pazarić, otkrio da u Domu vladaju katastrofalni uvjeti, piše Dnevni avaz.\nUz to, upozorio je Salić, u prošlosti su se u ovoj instituciji provodile neviđene kriminalne radnje.\nAvaz je došao u posjed tri presude Općinskog suda u Sarajevu, kojima je potvrđeno da su bezvlašće i zloupotreba Zavod koštali nekoliko stotina tisuća maraka. To je, navodi Avaz, tek vrh ledenog brijega, jer se sumnja da je takvih presuda bilo još, a dosta kriminala nikad nije ni otkriveno.\nZarfa Dupovac, i danas zaposlena stručna suradnica Zavoda, presudom Općinskog suda iz 2006. godine kažnjena je s 1.500 KM zbog nesavjesnog rada u službi. Dupovac je tada bila v. d. direktora, ali i šefica računovodstva, pa je samoinicijativno, usmenim putem donijela odluke o nabavci robe i izvođenju građevinskih radova u Zavodu. Izvođenje radova povjerila je firmi Tisa promet iz Hadžića, čiji je vlasnik njezin suprug Režo Dupovac.\nTijekom 2002. i 2003. godine toj je firmi odobrila više isplata, ukupno više od 50.000 KM, te oštetila Zavod za skoro 10.000 KM.\n''Bez obzira na presudu, novac nikad nije nadoknadila, samo se kratko 'odmorila' pa se vratila u Zavod. Nije namirila štetu, ali je uspjela u Zavod uhljebiti sina Adisa Dupovca, koji radi kao odgojitelj, a ujedno je predsjednik takozvanog sindikata'', tvrdi izvor Dnevnog avaza.\nPosebna je afera s kurbanima iz 2011. godine. Zavod je s firmom RDA Company iz Tuzle sklopio ugovor da će za Kurban-bajram isporučiti 12.000 kilograma svježeg bravećeg mesa za 5,50 KM po kilogramu. Vrijednost ugovora bila je 66.000 KM..\nNa koncu su isporučili manju količinu od dogovorene, pa je tuzlanska firma bila dužna platiti ili isporučiti robe u vrijednosti od 64.113,5 K.M. No, do Zavoda je stiglo nepunih 13.000 KM. Presudom iz 2014. dužni su bili namiriti štetu od skoro 50.000 KM., što nikad nisu učinili.\nAvazov izvor otkriva nam da je firma otišla u stečaj, tako da od novca i1i robe nema ništa.\nPosljednja presuda, donesena u lipnju prošle godine, obvezuje firmu Brajlović da Zavodu isplati 102.33 KM. Riječ je o firmi koja je prije tri godine Zavodu preuzela skoro 39.000 kilograma kurbanskog mesa po cijeni od 5 KM po kilogramu. Firma je, piše Avaz, isporučila robu u protuvrijednosti od skoro 92.000 KM. ostatak novca, odnosno robe, nikad nije isporučen.\nZavod Pazarić Korupcija Kriminal\nPogledajte u kakvim uvjetima žive djeca Zavoda Pazarić\nKurbani teški milijun KM, sumnjiva zgrada i jelovnik star 15 godina\nPozdravljeni napori BiH u borbu protiv korupcije


Mitropolit Amfilohije se oporavlja :: Region\nRegion / Mitropolit Amfilohije se oporavlja\n"Jedno od najčešćih pitanja koje se postavlja nakon saznanja da je mitropolit negativan na koronavirus je kada se očekuje njegov izlazak iz bolnice. Lekari ističu da je u ovom momentu to nezahvalno prognozirati i da je za njih mnogo važnije da se trend oporavka nastavi u dobrom pravcu i postepeno kao i do sada. Mitropolit je dobrog opšteg stanja i vidan je svakodnevni napredak i u tom pogledu", istaknuto je u saopštenju.\nbolest mitropolit amfilohije koronavirus


Inicijativa mladih: Spomenik Miloševiću ne bi opstao ni dan | Autonomija\nInicijativa mladih: Spomenik Miloševiću ne bi opstao ni dan\n"Mi, predstavnici izgubljene generacije, rođeni devedesetih godina, u najgoroj deceniji moderne srpske istorije, obećavamo da spomenik Slobodanu Miloševiću neće opstati nijedan dan u našem gradu"\nInicijativa mladih za ljudska prava obećala je danas, povodom izjave predsednika Srbije Tomislava Nikolića da spomenik bivšem predsedniku SRJ Slobodanu Miloševiću ne bi opstao „jer bi se verovatno samozvane demokrate služile vandalizmom“, da taj spomenik u Beogradu ne bi opstao nijedan dan i da bi to bila odbrana demokratske i evropske Srbije, a ne vandalizam.\n„Mi, predstavnici izgubljene generacije, rođeni devedesetih godina, u najgoroj deceniji moderne srpske istorije, obećavamo da spomenik Slobodanu Miloševiću neće opstati nijedan dan u našem gradu“, navela je inicijativa u proglasu.\nOni koji su rođeni i detinjstvo proveli u vreme ratova, potpune izolacije i odsečenosti od sveta, najveće bede i siromaštva, govore „i u ime svih mladih koji su sa služenja vojnog roka slati na prve linije fronta, mladih koji su gutali suzavac i kojima su glave i kičme lomili policijski pendreci, mladih koji su rano detinjstvo proveli u podrumima i redovima ispred supermarketa“.\n„Govorimo i u ime mladih koji su devedesetih godina pobegli u svet da se nikada ne vrate, mladih koji i danas beže u svet zbog posledica devedesetih godina, mladih koje je Miloševićeva politika odvojila od prijatelja sa kojima su se do tada igrali, družili i zabavljali, naših vršnjaka iz regiona koji su devedesete proveli pod opsadom“, dodali su.\nInicijativa je u proglasu navela da govori „i u ime žrtava Miloševićevih krvavih eskadrona koji su sejali smrt od Hrvatske do Kosova“, svih žrtava bombardovanja koje do danas nisu popisane imenom i prezimenom, „prisilno mobilisanih izbeglica koje su vraćane u grotlo rata iz kojeg su izbegle“, proteranih vršnjaka koji su došli na traktorima i u Srbiji, umesto utočišta, dobili zabranu ulaska u glavni grad, „svih žrtava velikosrpske ideje, svih prognanih i ubijenih novinara i političkih protivnika režima“.\nOni su naveli da je taj proglas „i u ime generacije naših roditelja, učitelja, nastavnika i profesora koji su uprkos diktaturi mržnje, laži, obmana, nasilja, prevare, lopovluka, uspeli da očuvaju dostojanstvo i nauče nas vrednostima slobode, mira, istine i pravde, u ime generacije naših baka i deka, kojima je ukradeno sve što su za života stvorili da bi se finansirala ratna mašinerija i krađa izbora, kao i svih onih kojima su Milošević, njegova politika, njegov režim, poltroni i poslušnici posredno ili neposredno uništili živote“.\n„Naša obaveza prema generaciji rođenoj 2000-ih jeste da obezbedimo da oni budu prva generacija koja će ceo život proživeti u miru. Zbog toga nećemo dozvoliti da spomenik poslednjem gospodaru rata sa naših prostora bude postavljen u Beogradu. Ukoliko do toga dođe, naša obaveza je da ga srušimo. To nije vandalizam, nego odbrana demokratske i evropske Srbije“, saopštila je inciijativa.


eKapija | "Playboy" razmatra prodaju - Vrijednost kompanije 500 mil USD\nIzvor: seebiz.eu | Petak, 25.03.2016.| 15:15\n"Playboy" razmatra prodaju - Vrijednost kompanije 500 mil USD\n"Playboy Enterprises", vlasnik magazina za muškarce "Playboy", razmatra mogućnost prodaje kompanije koja bi na tržištu mogla dostići vrijednost od oko 500 mil USD.\nHju Hefner, koji je osnovao "Playboy" 1953. godine, ponudio je kompaniju na tržištu 2011, zajedno sa investicionim fondom "Rizvi Traverse Management", a u tom poslu je njena vrijednost iznosila 207 mil USD.\nSada kompanija traži novog vlasnika, a savjetnik u poslu je investiciona banka "Moelis & Co", rekli su Reutersu izvori upoznati sa situacijom.\nMjesečnik "Playboy" bio je među prvima u svijetu koji je objavljivao fotografije golih žena, ali je u februaru ove godine magazin prestao objavljivati takve fotografije jer je, kako je poručio, taj koncept zastario i nije više privlačan zbog gomile besplatne pornografije na internetu.\nTiraž "Playboy"-a pao je sa 5,6 miliona primjeraka 1975. godine na oko 800.000 posljednjih godina, ali kompanija većinom zarađuje na licencama svog brenda i logotipa za različite proizvode širom svijeta.


Tajana Poterjahin - Književnost u raljama postmoderne - Novi Standard\nTajana Poterjahin 28.06.2021. 14:37\nIsušena i suvoparna, svedena na esejistiku i ispovednu prozu sumnjive autentičnosti, književnost je sve manje kadra da prodre u nepokorene sfere ličnosti i podigne ustanak\nRodion Raskoljnikov, Ana Karenjina, Dorijan Grej, Žan Valžan, Faust, Vuk Isakovič – niz je moguće nastaviti gotovo unedogled: imaginarni likovi sa kapacitetom da izmene unutrašnji svet stvarnog čoveka bili su nekada esencijalni za književnost. Više nisu. Predstava o univerzalnosti tema, nagrižena postmodernim preispitivanjem, u veku prividne nadmoći globalističkih stremljenja, paradoksalno je ponižena ili izopačena do banalne neprepoznatljivosti.\nDemistifikacija pojma ličnosti i rasklapanje nacionalnih, rodnih i svih drugih identiteta, podržani slatkorečivom ideologijom egocentrizma u čijem se središtu ne nalazi čovek u svojoj složenosti već dezorijentisano, infantilno i samozaljubljeno JA, fokusirano isključivo na sopstveno zadovoljstvo – samo su neke od gorkih posledica pobune protiv smisla kojom je „moderni čovek“ zbacio stege „tradicionalnog“.\nIdeja mora proći kroz fazu sopstvene negacije kako bi se vratila samoj sebi kao totalitet, kaže Hegel. Promena je imanentna našem svetu i prirodno je prati proces redefinisanja. Ali postoji razlika između preispitivanja i de(kon)strukcije, očigledna u posledicama ovih postupaka. Tarkovski se sa razlogom pitao zašto se svet, ako smo ga menjali u skladu sa čovekovim potrebama, nalazi u ovako dramatičnoj situaciji.\nGde počinje promena?\nA promena sveta jeste jedna od misija, potencijala i odgovornosti književnosti. No, odakle promena počinje?\nKomunistički idol progresa kome čitavo društvo, pa i umetnost, treba da budu potčinjeni i u našoj zemlji zamenjen je globalnim trendom ne mnogo preciznijeg sadržaja – društvenim angažmanom. Istovremeno se naširoko govori o „promeni svesti“ i ćorsokak je odmah na vidiku – uzajamno kreiranje pojedinca i društva su antropološki kokoška i jaje. Ukoliko odgovor o prvenstvu među njima postoji, pružile su ga umetnost, religija i filozofija, ali on se radije prećutkuje – mi smo namerno poslati na taj put bez perspektive.\nGlobalizam je, kao svaka druga totalitarna ideja, u svojoj suštini antropofoban, zato su iz njegove agende uklonjeni pojmovi poput duhovne vrednosti, unutrašnje slobode, trajnog identiteta i prava na izbor izvan spiska podobnih izbora. Zanimljivo, gotovo jednako preciznim rezom u književnosti su ukinuti ikonični junaci, univerzalne, velike teme i svaki zanos. Isušena i suvoparna, svedena na dnevnopolitičku esejistiku i ispovednu prozu sumnjive autentičnosti, impotentna i ponavljačka, književnost je sve manje kadra da prodre u nepokorene sfere ličnosti i da na tom mestu podigne ustanak. Iako se upinje da kritikuje, uglavnom je samodovoljna.\nOvaj tekst, ipak, nije reakcija na opisane prilike. O tome se poslednjih nekoliko godina govori otvoreno, mada ne i dovoljno. Svako vreme nosi sebi svojstvene izazove. Međutim ono što istinski zabrinjava jeste odgovor koji naša autonomna i autohtona književnost – i njeni predstavnici, deklarativno nezainteresovani za najnovije globalne trendove – daju savremenicima, sunarodnicima i istoriji. Zašto biste se sa protivnikom borili njegovim oružjem, ako posedujete bolje?\nProblem, naravno, nije od juče. Linijom manjeg otpora svojevremeno su preuzeti postmoderni obrasci i nakalemljeni na srpsku književnost, čime je njen prirodni razvoj praktično onemogućen. Do danas se na tim nakaznim izdancima već zapatio preteći broj literarnih parazita koji opstaju samo zahvaljujući tome što su koren i stablo bili čvrsti i zdravi.\nIlustracija (Foto: Blending With Jackson on Unsplash)\nKnjiževnost se više ne piše već se „konotira“ i „interpretira“, likovi se ne stvaraju već se sa već postojećim „poigrava“ ali najčešće, u prvom licu, pisac nam saopštava svoja mišljenja za koja će ga, radije nego za svet i junake dela, njihove dileme i postupke, u intervjuima pitati novinari. Ne mogu da se setim kada je poslednji put neki noviji književni junak otvorio javnu debatu, „usijao društvene mreže“, inspirisao studentske i učeničke polemike, niti kada je neki roman potrajao u sećanju javnosti i čitalaca dovoljno dugo i opravdano da postane klasik.\nZnačaj novih romana uglavnom bledi sa prolaskom važnih datuma za čije obeležavanje su namenski pisani, sa promenom aktuelnih tema u društvu i sa izlaskom iz fokusa konkretnih velikana naše istorije, koji su često i glavni junaci autora suviše lenjih da pored već gotovih naprave svoje likove.\nPisac, nekada potentan da stvori novu ličnost i dune u nju duh života, desakralizovan je i preoblikovan u kolumnistu a društveni angažman, kao Pepeljugina sestra, lažno se predstavlja za vrhunski domet umetnosti.\nPolje ideološkog određenja\nSfera imaginacije teži da bude ukinuta – pojedinac se otuđuje od sopstvenih mogućnosti da promišlja nedoživljeno. Ograničen na subjektivističu prozu u kojoj su svi odgovori dati i podvučeni, osuđen je na atrofiju inteligencije i empatije.\nUmesto da bude poslednje utočište velikih ideja, univerzalnih i važnih tema, zajedništva koje ne podrazumeva ukidanje razlika, identiteta i granica nego saznavanje, istraživanje i preplitanje, književnost je postala polje ideološkog određenja i ništa više od toga. I „njihovi“ i „naši“ upotrebljavaju je podjednako nedostojno. Sa saborcima maštajući o pobedi svog sveta, nesposobni su da prepoznaju polje na kome se zaista vodi borba za čovečanstvo. Nesposobni da se autentičnim svetom i glasovima svojih junaka obrate čoveku, po medijima, knjižarama i romanima prepucavaju se zapravo jedni sa drugima.\nČitalac se zatvara, ograničava i zaglupljuje ostrašćen toliko da kao ateista ne može priznati veličinu Dostojevskog ili kao vernik voleti Bodlera. Svakako će, kod jednih te istih izdavača, u istim knjižarama, i jedan i drugi naći delo koje argumentuje njegovu ideološku poziciju ili, jednostavnije – mišljenje. Tako je književnost pretvorena u zbirku pamfleta osrednje ubedljivosti a čovek, koji jedini ima sposobnost da menjajući svoju suštinu promeni svet (opet Tarkovski), gurnut je u stranu; njegov potencijal je potcenjen.\nUmetnost, sposobna da neposredno i nedvosmisleno promeni čoveka, danas pogađa sve osim cilja. Ideološke pozicije i praćenje intelektualne mode obezbeđuju piscima privremenu slavu i poneku književnu nagradu iz tabora istomišljenika, ali nijedan od njih ne može da stane rame uz rame sa Karamazovim ili Kastorpom.\nBiblioteka Triniti koledža u Dablinu (Irska) (Foto: Zach Plank on Unsplash)\nStvarniji od stvarnih, veliki junaci i važne priče mesto su susreta čoveka koji je ograničen materijalnim i beskrajne slobode (ne)mogućeg.\nI potrebni su nam, kao nikada ranije.\nTajana Poterjahin rođena je 1987. godine u Beogradu. Diplomirala je etnologiju i antropologiju na Filozofskom fakultetu u Beogradu. Autor je romana Mučitelj (Novi književni krug, 2012), Varoška legenda: Prvi sneg (Čigoja štampa 2017; Dereta 2021) i Varoška legenda: Đavolji tefter (Dereta 2021). Ekskluzivno za Novi Standard.\nNaslovna fotografija: Cristina Gottardi on Unsplash\nKolumna, Filozofijaglobalizamknjiževnostpostmodernasrpska književnostTajana Poterjahin


PRLJAVOM PROPAGANDOM BLATE NEUM: BH. GRAĐANI IPAK PONOSNI NA USLUGE | Hayat.ba\nPRLJAVOM PROPAGANDOM BLATE NEUM: BH. GRAĐANI IPAK PONOSNI NA USLUGE\nNa društvenim mrežama pojavila se fotografija koja je za cilj imala da poljuljati turizam u Neumu.\n„Sreću u nesreći“ imao je bh. grad Neum, gdje je jedini izlazak Bosne i Hercegovine na more.\nU jeku pandemije kada su granice zatvorene mnogi domaći turisti a posebno strani bili su primorani zbog donesenih mjera ljetovati u Neumu, koji možda nisu do sada posjećivali.\nBila je to, traje i sada, udarna sezona kada se bilježi veliki broj gostiju dok u drugim državama u kojima je turizam bio jači sektor propada.\nEvidentno je to zasmetalo pojedincima koji Neum i nisu smatrali ozbiljnom destinacijom, a koja to sigurno jeste.\nJedan u moru primjera je gost iz Srbije koji je pokušao dezavuisati javnost lažnom forografijom koja je navodno nastala u Neumu u jednom od zakupljenih smještaja.\nFotografija je izazvala niz rasprava oko njene autentičnosti da bi se kasnije otkrilo da upravo ta fotografija je i ranije objavljena na internetu (Twitter, Reddit…) a da nikako nije nastala u Neumu.\nTakođer, na fotografiji se vide dvije boce nepoznatog proizvođača. Prema pisanju komentatora na društvenim mrežama, u pitanju je kineska marka.\nPrljava propaganda blaćenja Neuma ne uspijeva, domaći ali i brojni turisti iz svih dijelova svijeta oduševljeni su što su baš na tom mjestu proveli godišnji odmor.


Bio Špajz organski integralni susam 200g kesa cena akcija Srbija\nBio Špajz organski integralni susam 200g kesa cene\ncena 258,99 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za Bio Špajz organski integralni susam 200g kesa\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Bio Špajz organski integralni susam 200g kesa po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Bio Špajz organski integralni susam 200g kesa na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Organske žitarice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Bio Špajz Organske žitarice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Bio Špajz organski integralni susam 200g kesa sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Bio Špajz organski integralni susam 200g kesa. Pre kupovine, podatke za Bio Špajz organski integralni susam 200g kesa proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Grupa za bezbednost i rodna pitanja poziva poslanike Skupštine Kosova da izdvoje dovoljno finansijskih sredstava za prihvatilišta za žrtve rodno zasnovanog nasilja | UNMIK\n04:11 - 20 Sep\nGrupa za bezbednost i rodna pitanja poziva poslanike Skupštine Kosova da izdvoje dovoljno finansijskih sredstava za prihvatilišta za žrtve rodno zasnovanog nasilja\nGrupa za bezbednost i rodna pitanja poziva Skupštinu Kosova da izmeni predlog budžeta za 2019. godinu kako bi se preko Ministarstva rada i socijalne zaštite osiguralo održivo finansiranje koje će omogućiti prihvatilištima da zadovolje potrebe žrtava rodno zasnovanog nasilja. Ovo je u skladu sa kosovskom Strategijom i Akcionim planom za zaštitu od nasilja u porodici i Akcionim planom 2016-2020, kako bi se osigurala sigurnost i dobrobit žrtava nasilja u porodici i trgovine ljudima, uključujući i decu, što predstavlja ustavnu obavezu i zakonsku i političku odgovornost kosovskih institucija.\nSamo u prvih devet meseci ove godine policiji na Kosovu je prijavljeno 1.129 slučajeva nasilja u porodici, s tim da su 80% slučajeva prijavile žene. Osim toga, od početka 2018. godine Policija Kosova je prijavila sedam slučajeva nasilja u porodici sa smrtnim ishodom. Obaveza je institucija da spreče, istraže i kazne sva dela nasilja nad ženama i decom, bez obzira da li su počinjena u privatnom ili javnom životu, i da spreče ponavljanje tih dela. Prihvatilišta pružaju osnovne usluge zaštite, rehabilitacije i reintegracije za žene i decu kako bi oni izbegli nasilje i dobili savetovanje i negu, i često sačuvali njihove živote. Kao takvo, dodeljivanje održivih finansijskih sredstava koje pokriva operativne troškove prihvatilišta ne predstavlja samo moralnu, već i zakonsku obavezu.\nUsluge zaštite, rehabilitacije, reintegracije i pružanja podrške koje nude osam (8) prihvatilišta za žrtve nasilja u porodici, jedan (1) dnevni centar za savetovanje žrtava rodno zasnovanog nasilja u Severnoj Mitrovici; jedno (1) prihvatilište za decu (žrtve mlađe od 18 godina); jedno (1) prihvatilište za žrtve trgovine ljudima, daju žrtvama vreme da se oporave i obnove svoj život, kroz pružanje različitih usluga i sistem upućivanja. Ova prihvatilišta pokrivaju osnovne usluge kako bi se podržala prava i dostojanstvo žrtava rodno zasnovanog nasilja i dece izložene situacijama nasilja.\nHitno je potrebno da institucije pokriju ove potrebe i ispune svoje obaveze, konkretno Ministarstvo rada i socijalne zaštite koje izdaje dozvole, ugovara i vrši inspekciju tih službi, odobravajući uspostavljanje objekata za stambenu zaštitu i njihove finansijske troškove.\nGrupa za bezbednost i rodna pitanja poziva poslanike Skupštine Kosova da izmene i dopune budžetsku stavku za socijalne usluge br. 00600 - 1040 Ministarstva rada i socijalne zaštite i sredstva predviđena za skloništa povećaju za 450.000 evra u budžetu projekta 2019, povećavajući ukupnu budžetsku stavka sa 4.500.000 na 4.960.000, kako bi se osigurala zaštita prava žrtava rodno zasnovanog nasilja i ispunile državne zakonske i političke obaveze.\nGrupa za bezbednost i rodna pitanja (GBRP) je višeakterska grupa, a ovu javnu izjavu podržavaju sledeći članovi GBRP:\nMeđunarodne organizacije: Ambasada SAD na Kosovu, Kancelarija Evropske unije na Kosovu/ Specijalni predstavnik Evropske unije na Kosovu, EULEX, OSCE, Office of UN Development Coordinator (UNDCO), UN Women, UNDP, UNICEF, UNFPA, UNHCR, UN Habitat, UNOPS and UNMIK\nKosovske institucije: Agencija za rodnu ravnopravnost (ARP)\nŽenske organizacije: Mreža žena Kosova, Kvinna till Kvinna, Kosova-Women 4 Women, Kosovski centar za rodne studije (KCRS), Jahjaga Foundation, INJECT- Inicijativa za pravdu i ravnopravnost\nOvu izjavu podržavaju i: KIPRED, Inicijativa mladih za ljudska prava (IMLJP)\n SPGS poziva na pristup okrenut budućnosti kako bi politički pregovori ponovo otpočeli\n Generalni sekretar sa zabrinutošću je primio vest o usvajanju nacrta zakona koji osnažuju ulogu kosovskih bezbednosnih snaga


Profil poslodavca Structurama East d.o.o. | Poslovi Infostud\nStructurama je italijanska kompanija koja se bavi projektovanjem i pružanjem konsultantskih usluga, a koja je stekla veliko iskustvo u oblasti izrade idejnih rešenja i projekata za prefabrikovane, odnosno, montažne objekte, infrastrukturne objekte i tehnološka postrojenja na međunarodnom tržištu. Zahvaljujući svojoj međunarodno razvijenoj mreži i raznovrsnosti sastava svog tima profesionalaca, njena vokacija i misija su konsolidacija i svakodnevno širenje na globalnom nivou.\nKompanija ima nekoliko predstavništava (Milano, Beograd, Moskva i Penza) kako bi pozitivno odgovorila na rast tržišta na Balkanu, Istočnoj Evropi, Bliskom Istoku,Severnoj Africi i predstavništvima širom sveta.\nDo danas, kompanija je uspostavila odnose i reference u Švajcarskoj, Ruskoj Federaciji, Gruziji, Srbiji, Bosni, Rumuniji, Moldaviji, Maroku, Belorusiji, Ukrajini, Kazahstanu, Sultanatu Omana, Alžiru, Francuskoj, Sjedinjenim Državama, Emiratima i Južnoj Americi.\nOdabir talenata je veoma važan proces budući da su zaposleni direktna vrednost kompanije. Zalažemo se da svim motivisanim kandidatima ponudimo mogućnost zaposlenja bez obzira da li poseduju radno iskustvo. U talentima tražimo budućeg saradnika koji će se razvijati zajedno sa nama.\nZahvaljujući internacionalizaciji poslovanja, našim zaposlenima nudimo mogućnost razvoja na profesionalnom polju, što znači pristup različitim tržištima, rad na zanimljivim projektima, pristup širokoj mreži kontakata i razmena iskustava.\nPoslovni proces se odvija u savremenim uslovima, uz pozitivan pristup radu. Odnos između kompanije i zaposlenog je partnerstvo gde svi doprinose vrednosti kompanije.\nNašim zaposlenima nudimo stabilnost i sigurnost, aktivno učešće u organizaciji i strategiji poslovanja, razumevanje i razvoj ličnih aspiracija, i naravno zabavu. :)\nAugusta Cesarca 17, Beograd, SRBIJA


Vijesti – Historijski arhiv Sarajevo\nHome » Category "Vijesti"\nPovodom Međunarodnog dana arhiva u Arhivu Federacije BiH održan sastanak\nBy admin 10/06/2022 - 11:32 10/06/2022 Vijesti\nU četvrtak, 9. juna 2022. godine, povodom Međunarodnog dana arhiva, direktor JU Historijski arhiv Sarajevo (matičnog arhiva za Kanton Sarajevo), g. Haris Zaimović, prisustvovao je radno-konsultativnom sastanku u prostorijama Vlade Federacije Bosne i Hercegovine. Sastanak je iniciran od strane Arhiva Federacije Bosne i Hercegovine, a istom je prisustvovao i premijer Federacije BiH Fadil Novalić. Ostali učesnici su bili predstavnici arhivskih institucija iz Federacije, te Brčko Distrikta.\nTema je bila “Razvoj arhivske djelatnosti u FBiH”. U tom smislu razgovarano je o umrežavanju kantonalnih arhiva i formiranju jednog arhivskog tijela na nivou FBiH, digitalizacija arhivske građe sa akcentom na mogućnost korištenja zajedničkog softvera koji je Arhiv Federacije obezbijedio,usaglašavanje i unificiranje zakonske i podzakonske regulative.\nMeđunarodna sedmica arhiva\nBy admin 07/06/2022 - 12:15 07/06/2022 Vijesti\nOd 6. do 10. juna obilježava se Međunarodna sedmica arhiva u organizaciji ICA-e (Međunarodno arhivsko vijeće), u okviru koje se obilježava 9. juni kao Međunarodni dan arhiva. Ovogodišnji moto obilježavanja je #ArchivesAreYou Pozivamo na praćenje programa dostupnih online iz cijelog svijeta, a više detalja na linku: https://bit.ly/3wZ7sCI\nBy admin 24/03/2022 - 12:04 24/03/2022 Vijesti\nJučer, 23. marta, u prostorijama Instituta za jezik Univerziteta u Sarajevu održan je sastanak direktora Historijskog arhiva Sarajevo i Instituta za jezik UNSA, Harisa Zaimovića i Jasmina Hodžića, gdje se razgovaralo o okvirnom regulisanju saradnje dvaju institucija radi razmjene iskustava i prakse u oblasti nauke i kulture. Na obostrano zadovoljstvo, Institut za jezik i Historijski arhiv ovom su prilikom potpisali i Protokol o saradnji, na osnovu čega će biti omogućeno buduće zajedničko istraživanje i promoviranje ahivske i rukopisne građe o Bosni i Hercegovini.\nHistorijski arhiv Sarajevo posjetila delegacija iz Burse\nBy admin 10/02/2022 - 13:49 10/02/2022 Vijesti\nDana 09. februara 2022. godine Historijski arhiv Sarajevo i njegov direktor Haris Zaimović sa saradnicama ugostio je prijatelje iz grada Burse u Turskoj. Tom prilikom razgovarano je o narednim zajedničkim projektima ova dva grada i njihovih kulturnih institucija. Arhiv su posjetili Fetullah Bingül, generalni menadžer kongresnog kulturnog centra Atatürk Merinos, te koordinator projekta “Bursa – prijestolnica kulture turkijskog svijeta 2022.” i Hüseyin Buran, šef kabineta za kulturu i umjetnost Grada Burse.\nPotpisan Protokol o saradnji Arhiva i Orijentalnog instituta\nBy admin 01/02/2022 - 11:14 01/02/2022 Vijesti\nDana 31 . januara 2022. godine u prostorijama Historijskog arhiva Sarajevo potpisan je protokol o saradnji našeg Arhiva i Orijentalnog instituta u Sarajevu. Ovo je još jedan korak naprijed ka uspostavljanju bliže saradnje Arhiva sa naučnim i kulturnim institucijama radi zajedničkog rada na promociji naše kulturne baštine. Cilj protokola je okvirno regulisanje saradnje dvaju institucija radi razmjene iskustava i prakse u oblasti nauke i kulture, a neke od aktivnosti koje će se realizirati zajedničkim naporima su: zajedničko promoviranje arhivske i rukopisne građe o Bosni iz osmanskog perioda; katalogizacija i obrada osmanskih dokumenata i rukopisa na orijentalnim jezicima, u skladu sa zahtjevima arhivističke struke i modernih tehnologija; razmjena i zajedničko oblikovanje metapodataka o pojedinačnim arhivističkim jedinicama u elektronskim bazama podataka; zajednička saradnju sa trećim institcijama u promociji kulturne baštine a posebno one koja se odnosi na kulturnu historiju Sarajeva kroz stoljeća okviru širih makroprojekata; organiziranje zajedničkih manifestacija: izložbi, skupova, javnih tribina, simpozija i okruglih stolova, itd. Protokol su potpisali direktori ovih institucija: ispred Orijentalnog instituta Adnan Kadrić, a ispred Arhiva Haris Zaimović.\nNovogodišnja čestitka za 2022. godinu!\nBy admin 31/12/2021 - 13:12 31/12/2021 Vijesti\nHistorijski arhiv Sarajevo član DARIAH konzorcija\nBy admin 22/12/2021 - 13:23 22/12/2021 Vijesti\nBosna i Hercegovina je od septembra ove godine i zvanično postala punopravnom članicom DARIAH konzorcija. Drago nam je da je i Historijski arhiv Sarajevo dio tima organizacija iz Bosne i Hercegovine, koje će predvođene Univerzitetom Sarajevo kao koordinatorom, sprovoditi DARIAH aktivnosti u našoj zemlji. DARIAH (Digitalna istraživačka infrastruktura za umjetnost i humanističke nauke) ima za cilj poboljšati i podržati digitalno omogućeno istraživanje i poučavanje u umjetničkim i humanističkim naukama. DARIAH spaja pojedinačne najsavremenije digitalne umjetničke i humanističke aktivnosti i njihove rezultate skalira na evropskom nivou. DARIAH djeluje od 2014. godine i trenutno okuplja 20 zemalja članica i nekoliko partnera u šest zemalja koje nisu članice.\nViše informacija dostupno na linku: https://www.dariah.eu/2021/09/06/bosnia-and-herzegovina-joins-dariah-as-full-member/\nJavni oglas o prodaji motornog vozila putem javnog nadmetanja/licitacije\nBy admin 22/11/2021 - 13:02 22/11/2021 Vijesti\nNa osnovu Odluke Upravnog odbora o prodaji motornog vozila Škoda Roomster, broj 02-2541-2/21 od 18.11.2021. godine, JU Historijski arhiv Sarajevo objavljuje Javni oglas o prodaji motornog vozila putem javnog nadmetanja/licitacije.\nTekst oglasa u cjelini sa obrascem za cijenu ponude preuzmite ovdje.


Odeljenje za napredne dodiplomske studije | Moduli\nModuli u akademskoj 2016/2017. godini\nModul predstavlja kratak kurs koji se sastoji od nekoliko nastavnih jedinica (interaktivnih predavanja, radionica, simulacija) i deo programa nastave organizovane u dva semestra.\nU okviru obrazovnog programa „Studije budućnosti“ postoje tri multidisciplinarna modula znanja: 1. Budućnost države i društva , 2. Budućnost države i društva znanja i 3. Pogledi ka Evropi i jedan modul veština: 1. Veštine za budućnost. Svi moduli su obavezni za studente koji upišu Studije budućnosti. Tokom prvog semestra studenti pohađaju dva obavezna modula: Veštine za budućnost, koji ujedno predstavlja i pripremu studenata za program prakse koja ih takođe čeka na programu "Studije budućnosti" i Budućnost države i društva. U toku prvog semestra studenti će prolaziti i kroz obuke koje će im doprineti da se pripreme za izradu završnog rada, a odnose se na Akademsko čitanje i pisanje, odnosno Pisanje predloga za praktične politike.\nTokom drugog semestra studenti razgovaraju sa predavačima i odgovaraju na pitanja u okviru modula Budućnost države i društva znanja i Pogledi ka Evropi.\nModul "Budućnost državei društva"\nModul "Pogledi ka Evropi"\nModul "Budućnost državei društva znanja"\nModul "Veštine za budućnost"\nUpoznajte se sa izazovima postdemokratskih i policentričnih društava, multikuluralizma, međunarodnih odnosa, i globalizacije.\nKritički i argumentovano pokrećite i učestvujte u debatama o različitim scenarijima i budućim pravcima razvoja Evrope.\nSteknite uvid u procese koji su aktuelni ili će tek biti u socio-ekonomskoj sferi savremenog društva, zatim novu tehnološku revoluciju i njene posledice, savremene socijalne odnose, politiku životne sredine. Upoznajte se sa aktuelnostima u sferi arhitekture, medicine, nauke, informacionog društve i novih medija....\nUnapredite veštine iz različitih oblasti u cilju osnaživanja vaših profesionalnih kapaciteta.\nPogledajte teme Pogledajte teme\nBudućnost države i društva – Cilj modula je da upozna studente sa vrednostima građanskog društva i sa velikim promenama u odnosu države i društva, i podstakne ih da učestvuju u izgradnji modernog, demokratskog društva u Srbiji. Realizujući nastavu na modulu želimo da omogućimo našim studentima da se:\nupoznaju sa izazovima postdemokratskih i policentričnih društava, multikuluralizma, međunarodnih odnosa, globalizacije;\nupoznaju sa razvojem novih tendencija u odnosu države i društva;\nupoznaju sa uslovima nastanka i funkcionisanja demokratske političke kulture;\npodstaknu na društveni angažman.\nTeme za akademsku 2015/2016. godinu:\nGlobalni katastrofički rizici\nGlobalni trendovi i savremeni svet\nPolitički značaj etničkog i verskog identiteta u vremenu multikulturalizma\nPredviđanje razvoja ekonomije u svetu do 2050. godine\nKuda ide savremeni kapitalizam – šta posle globalizacije?\nMehanizam vladavine korporacija i budućnost demokratije\nOdsustvo kritičkog mišljenja u savremenom društvu\nBudućnost međunarodnih odnosa\nNaličje globalizacije i modernizacije: Slike i stereotipi o Podsaharskoj Africi\nPogledi ka Evropi – Cilj modula je da osposobi studente da kritički promišljaju buduće pravce razvoja Evrope. Kroz primenu multidisciplinarnog pristupa svakoj od tema koje se obrađuju na modulu želimo da omogućimo našim studentima da se:\nupoznaju sa postojećim projekcijama razvoja Evrope;\nosposobe da kritički promišljaju i argumentovano pokreću i učestvuju u debatama o različitim scenarijima razvoja najznačajnijih praktično-političkih procesa u Evropi;\nosposobe da primenjuju znanja stečena na modulu u razvoju praktičnih poliitka u Srbiji unutar procesa evropskih integracija;\nupoznaju sa pojmovima i odgovarajućom literaturom u ovoj oblasti.\nBudućnost i građanin Evrope – živimo li danas negativnu utopiju?\nProblemi suvereniteta i izazovi daljeg političkog ujedinjenja Evrope\nEvropska ekonomska integracija i njeni efekti\nIdentiteti i tragovi u virtuelnom prostoru - pravo na zaborav i Evropski sud pravde\nDa li je građanin u srcu evropske demokratije - evropska građanska inicijativa\nGde su zvezde na severno-atlantskom kompasu - slučaj Zapadni Balkan\nEvropa na spoljnopolitičkom nebu – da li je mrav porastao?\nPolitika proširenja EU - daleko susedstvo istoka\nOd SSP-a do početka pregovora: šta je Srbija uradila na svom evropskom putu?\nSrbija u petoj brzini - 2007, 2012, 2020...?\n11. Unija u svojoj suštini: napredak u poglavlju 23: slučaj Srbija\n12. SIMULACIJA RADA SAVETA EU\nAkademsko čitanje i pisanje - Cilj modula je da podstakne akademsku interakciju studenata kroz unapređivanje njihovih metodoloških i istraživačkih kapaciteta. Usmereno je ka savladavanju osnova naučnog metoda i izoštravanju njegove upotrebe tokom pisanja završnih radova. Više o aktivnostima OVDE\nPisanje predloga za praktičnu politiku - Cilj modula je da pruži znanja i izvore koji su potrebni kako bi studenti razvijali veštinu pisanja delotvornih predloga za praktičnu politiku. U tom smislu, ova obuka:\nTokom drugog semestra studenti pohađaju dva obavezna modula: Budućnost države i društva znanja i Pogledi ka Evropi.\n3. Budućnost države i društva znanja\nBudućnost države i društva – Cilj modula je da upozna studente sa osnovnim tendencijama socio-ekonomskog razvoja savremenog sveta, nejednakostima u društvu, procesima održivog razvoja i klimatskih promena, novim tehnološkim revolucijama i njenim posledicama. Studenti će imati jedinstvenu priliku da sa eminentnim predavačim razgovaraju na teme iz oblasti arhitekture, medicine, nauke, informacionog društva i novih medija. Realizujući nastavu na modulu želimo da omogućimo našim studentima da se:\nosposobe da kritički promišljaju buduće procese u socio-ekonomskoj sferi savremenog društva;\nsteknu kvalitetan uvid u odnos nove tehnološke revolucije i savremenog sveta;\nosposobe da prepoznaju najnovije trendove u razvoju socijalnih odnosa, prirodnih i teničkih nauka i tehnologije;\nosposobe da prepoznaju izazove budućnosti pred kojima se naše društvo nalazi.\nBudućnost socio-ekonomskog razvoja Srbije\nNejednakost u društvu – trajni ili rešiv problem\nOrjentalizam, balkanizam i odnosi moći u savremenom svetu: Balkan, Afrika i islamski svet u očima Zapadnog Balkana\nOdrživi razvoj – osnovni principi\nBudućnost regionalnog razvoja - Srbija i svet\nEvropa pametnih gradova\nVizuelni identitet Beograda od prošlosti ka budućnosti\nSusret i sukob urabnizma i ekonomskog razvoja\nIzazovi kulture budućnosti\nSlika, pokretne slike i budućnost\nMediji i njihova uloga u stvaranju budućnosti\nIzazovi čovečanstva pred savremenim dostignućima nauke i medicine\n4. Veštine za budućnost\nVeštine budućnosti – Cilj modula je da studentima pruži priliku da vežbaju veštine iz različitih oblasti koje mogu doprineti unapređenju njihovih profesionalnih kapaciteta.\nUpravljanje karijerom – Pisanje CV i motivacionog pisma\nUpravljanje karijerom – Poslovni intervju\nPoslovna komunikacija i pisana korespodencija\nVeštine onlajn komunikacije\nVeštine onlajn kolaboracije\nUpravljanje vremenom Upravljanje stresom Upravljanje finansijama Veštine lobiranja\nOrganizacija događaja – Event management\nProgram iz akademske 2014/2015. možete pogledati OVDE.