Željeznice RS modernizovale signalizaciju | Info | Ekonomija\nŽeljeznice RS modernizovale signalizaciju 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n24.07.2019. / 16:05\nZavršen projekat modernizacije sistema signalizacije i telekomunikacija željeznice na dionici Doboj-Banjaluka.\n"Ovo je sada moderan i savremen Centar odakle se može daljinski upravljati sa signalno-sigurnosnim i telekomunikacionim uređajima, čime se povećava bezbjednost, ali i efikasnost željezničkog saobraćaja", rekao je novinarima Trninić, koji je sa vršiocem dužnosti direktora preduzeća "Željeznice" Zoranom Ilinčićem posjetio Centar za daljinsko upravljanje ovog preduzeća.\nOn je dodao da su radnici u potpunosti obučeni za rad na novoj opremi, te da su zadovoljni novim uslovima rada.\n"Proces restrukturisanja ovog preduzeća podrazumijeva vlasničko, finansijsko i organizaciono restrukturisanje i svaki od ovih pravaca nisu sami za sebe, nego se prepliću, što podrazumijeva i modernizaciju `Željeznica`", rekao je Trninić u Banjaluci.\nOn je naveo da uvođenje novog sistema mijenja oko 80 radnika koji su do sada radili taj posao, te napomenuo da radnici neće ostati nezbrinuti jer je planom predviđen i taj dio.\nKomentarišući navode iz Konfederacije sindikata Republike Srpske da znaju za 15 štetnih ugovora u ovom preduzeću, a za koje, kako su naveli, i ministar sigurno mora da zna, Trninić je rekao da ovu sindikalnu organizaciju više ne shvata ozbiljno.\n"Ako oni to znaju i prikrivaju onda su i oni saučesnici. Predlažem im da sve što znaju odnesu u Tužilaštvo, podržaću ih i ako treba potpisati sa njima te prijave", rekao je Trninić.\nOdgovarajući na pitanje da li su tačni navodi da je realizacijom projekta takozvanog napresavanja osovina nanesena šteta od oko 350.000 evra i dovedena u pitanje bezbjednost pruga, Trninić je rekao da su to spekulacije, te da do njega nije došla nijedna prijava inspekcije ili institucija koje su nadležne i koje to kontrolišu.\n"Projekat je podrazumijevao ugradnju siglane i telekomunikacione opreme u šest službenih mjesta, te ugradnju optičkog kabla od Doboja do Banjaluke, uz uvezivanje svih željezničkih objekata u ova dva centra", rekao je Ilinčić.\nOn je dodao da je Projekat podrazumijevao i potpuno osiguranje 11 pružnih prelaza, sa ugradnjom video-nadzora, te je po prvi put urađena i najava dolaska i odlaska voza u službenim mjestima Doboj i Banjaluka.\nGovoreći o radnicima koji će ostati bez radnog mjesta uvođenjem novih tehnologija u okviru ovog projekta, Ilinčić je naveo da će oni biti raspoređeni na druga radna mjesta, koja su u skladu sa njihovom stručnom spremom.\n"Sistematizacija radnih mjesta u `Željeznicama` rađena je uvažavajući efekte ovog projekta, koji je donio novu tehnologiju rada. Obavezni smo da sistematizaciju dostavimo sindikatima na mišljenje i u toku je faza kada razmatramo prijedloge i sugestije od predstavnika sindikata", rekao je Ilinčić.\nOn smatra da ne stoji tvrdnja predstavnika sindikata da se sistematizacijom čuvaju radna mjesta savjetnika i pomoćnika, a da će biti otpuštani radnici na prugama.\n"Bezbjednost radnika, putnika i robe nam je na prvom mjestu i to sada radimo na savremeniji način. To se nekim sindikalnim predstavnicima ne sviđa, te pokušavaju na taj način da ospore nešto što je dobro", rekao je Ilinčić.\nOn je istakao da "Željeznice", u saradnji sa resornim ministarstvom i Vladom Srpske ubrzano idu ka realizaciji projekta restrukturisanja, kojim je između ostalog, predviđeno i restrukturisanje radne snage, te da svi pokazatelji na današnji dan ukazuju da je sve dobro isplanirano.\nGovoreći o zahtjevima radnika ovog preduzeća za povećanjem plata, Ilinčić je rekao da su svi svjesni da su plate dosta male, te da su kroz pojekat restrukturisanja predviđena i sredstva za poboljšanje statusa radnika.\n"Zbog nepostizanja dogovora sa drugom stranom o potpisivanju opšteg kolektivnog ugovora, gdje bi se definitivno riješio taj problem, našli smo prelazno rješenje da isplatom stimulacija za prethodni period poboljšamo status naših radnika", rekao je Ilinčić.


POVRATAK ZA MESEC DANA: A evo šta trener Klipersa, Dok Rivers, misli o Teovom oporavku (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.11.2017. • 16:56 Srbija Danas\nPOVRATAK ZA MESEC DANA: A evo šta trener Klipersa, Dok Rivers, misli o Teovom oporavku (FOTO)\nNaš NBA as je pre više od mesec dana povredio stopalo.\nIako je bilo najava da će naš NBA as Miloš Teodosić da se vrati na parket pre nego što su prognozirali lekari, ipak, ispostavilo se da su prvobitne prognoze bile tačne. Igrač LA Klipersa se oporavio od povrede stopala o vredno trenira, ali još nije spreman za najveća opterećenja, tako da je realno da će da zaigra tek za mesec dana.\nTEO DOŠAO KOD BOGDANA: Pogledajte kako se drugovi iz reprezentacije druže (FOTO)\nSRBIJA PRED NOVIM ISPITOM: Đorđević spremio recept za Gruziju (FOTO)\nTEPIĆ PONOVO MEĐU ORLOVIMA: Na OVU stvar sada Milenko ne može da se navikne u reprezentaciji (FOTO)\n— Milos Teodosic (@MilosTeodosic4) November 22, 2017\nTako je u minulom kolu NBA lige izostao duel reprezentativnih drugova Bogdana Bogdanovića i Miloša Teodosića, na meču u kojem su Klipersi pobedili Kingse. Dakle, potrebno je još strpljenja, na koje poziva Dok Rivers, trener Klipersa.\n- Niko se neće vraćati dok ne bude skroz u redu. Nikoga nećemo požurivati. Raniji povratak bi mogao samo da pogorša stvari, jer rizikuje da se opet povredi. To nikada nećemo raditi - jasno je poručio Rivers.\nKlipersi su nedavno ostali i bez Patrika Beverlija, za koga je sezona završena, dok bi Danilo Galinari, koji je zbog povrede kuka propustio devet mečeva, mogao uskoro da počne da trenira.\nNE BI BILO FER: Zvezdini igrači NEĆE igrati za reprezentaciju! (FOTO)\nNBA: Klipersi bolji od Kingsa, Bogdan čuo lošu vest o Teu (VIDEO)\nNOLE NA TERENU 29. DECEMBRA: Poznato ko će biti prvi protivnik srpskom šampionu (FOTO)\nFJUČERS U VALENSIJI: Olga zaustavljena u finalu (FOTO)\nDEJVIS KUP: Francuska na korak od titule (FOTO)\nTagovi: NBA Liga, LA Klipers, Miloš Teodosić


ZNAK JE ISTAKNUT, VODITE RAČUNA\nZNAK JE ISTAKNUT, VODITE RAČUNA\nIzvor: Telegraf.rs,Lokalne novine | Obrenovac, 05.10.2018.\nNa ovim mestima u Beogradu selfi je zabranjen i kažnjiv, a mi nemamo pojma i fotkamo se na svakom koraku\nOvo je doba selfija i svi smo fotografi, ali zakoni i bezbednosna pravila ne prate u stopu naš narcizam i potrebu da telefonom zabeležimo svaki trenutak sopstvenih života.\nNavikli smo da pravimo selfije u hodu, dok sedimo, stojimo ili trčimo, ali malo ko zna da postoje lokacije u prestonici na kojima je fotografisanje, pa samim tim i slikanje selfja, zabranjeno.\nAko odlučite da napravite selfi ispred policijske stanice, ambasade, pošte, železničke i autobuske stanice, kasarne i drugih vojnih objekata postoji šansa da budete privedeni i kažnjeni, a sasvim sigurno ćete biti opomenuti i udaljeni sa tog mesta, dok će vam oprema biti oduzeta do 90 dana, a snimci izbrisani.\nIz bezbednosnih razloga nije dozvoljeno ni fotografisanje Predsedništva i Palate Srbija.\nNa brojnim strateški važnim objektima istaknut je znak zabrane fotografisanja, pa kad bismo se držali tog pravila nikada ne bismo smeli da se slikamo na mostovima ili ispred njih.\n- Kada sam vadio vizu sa putovanje u inostranstvo hteo sam za uspomenu da slikam ispred ambasade u Beogradu. Tada su me ugledali policajci koji tu dežuraju, uzeli su mi fotoaparat, pogledali fotke, obrisali ih i pustili me - priča Požarevljanin Goran J. (34).\nSlična situacija može da se desi i tokom fotografisanja na graničnim prelazima. Iako brane i elektrane mogu da deluju zanimljivo za fotografisanje, bez izričite dozvole zabranjeno je slikati se u blizini istih.\nAdvokat Ivan Simić objašnjava da je u staroj Jugoslaviji to bilo mnogo rigidnije i da je maltene svako ko je fotografisao na javnom mestu smatran špijunom.\n- Danas je to malo drugačije. Ne sećam se da se vodio prekršajni postupak protiv nekoga ko je fotografisao nešto što se ne sme. Sankcija se svodi na upozorenje, na brisanje onoga što je uslikano i na udaljavanje od spornog mesta - kaže Simić.\nNa Kalemegdanu koji posećuje najveći broj turista, zabranjeno je fotografisanje bez odobrenja uprave pošto je u pitanju istorijsko-kulturni spomenik. Ipak obezbeđenje najčešće reaguje na fotografisanje sa stalkom, odnosno tronošcem, jer nije dozvoljeno korišćenje fotografija u komercijalne svrhe. Kako se danas naplaćuju i klikovi na drštvenim mrežama, pojam komercijalnog je prilično rastegljiv.\nNajveći rizik je pravljenje selfija na aerodromu. Pravljenje bilo kakve fotografije na aerodromu lako može da znači privođenje i objašnjavanje policiji da niste terorista i da ste slike pravili isključivo za privatnu arhivu.\nPREDSEDNIŠTVO SRBIJE, AMBASADE\nIspred zgrade Predsedništva Srbije odavno postoji zabrana fotografisanja, a policija neće blagonaklono gledati na ni fotkanje ispred ambasada. Ovo se pravda bezbednosnim razlozima, međutim mnogi stručnjaci smatraju da je ova zakonska odredba prevaziđena jer se sada sve fotografije zgrada državnih institucija mogu pronaći na internetu.\nMUZEJI, GALERIJE, CRKVE\nMuzeji i galerije naplaćuju ulaz i zbog toga najpre žele da vam uz kartu prodaju i fotografije svojih eksponata. Ovde zabrana fotografisanja važi i zbog toga što se slike i pojedine freske mogu oštetiti od upotrebe blica.\nBolnice smete do mile volje da fotografišete spolja, ali za svaku sliku napravljenu unutar zgrade neophodna vam je saglasnost direktora ili uprave konkretne zdravstvene ustanove.\nGRANIČNI PRELAZI, MOSTOVI\nI granični prelazi i mostovi smatraju se strateški važnim objektima, pa je fotografisanje istih zabranjeno. Dok se ova zabrana itekako poštuje kada neko okrene objektiv ka kućici na graničnom prelazu, opomene za fotografisanje na mostovima nešto su ređe.


United Airlines otkazuje letove ka nekoliko evropskih gradova | Avio Press\nAmerička kompanija United Airlines primorana je da ukine nekoliko linija ka Evropi usled nedostatka širokotrupnih aviona. Naime, linije Vašington – Dablin i Vašington – Ženeva će biti privremeno suspendovane tokom juna dok se letovi na ruti između Njuarka i Stokholma neće obavljati tokom cele letnje sezone. Razlog ukidanja polazaka je, kako poručuju iz United Airlines-a, nedostatak dostupnih aviona za prekookeanski saobraćaj. Nakon prošlogodišnjeg incidenta na letu UA328 između Honolulua i Denvera, celokupna flota Boeinga 777-200 i 200ER sa Pratt & Whitney motorima je prizemljena a kompanija još uvek nije dobila dozvolu za njihovo ponovno korišćenje.\nKako se radi o nedostatku velikog broja aviona, tačnije njih 52, United je rešio da tokom šestog meseca ukine još neke domaće i međunarodne linije. Rute iz Njuarka ka Tokiju, Honoluluu, Mauiu takođe će biti otkazane dok će vašingtonski aerodrom izgubiti direktne linije ka Sao Paulu ali i najvećem gradu na Havajima.


Cene u januaru biće više kako najavljuju tržišna kretanja | Agro Info Net\nPočetna » CENE NA BERZI » Cene u januaru biće više kako najavljuju tržišna kretanja\nCene u januaru biće više kako najavljuju tržišna kretanja\nCene u januaru više, do nove žetve u Brazilu cene soje i kukuruza će nastaviti rast. Na kraju 2020. godine je FAO izvestio da svetski indeks cena prehrambenih proizvoda se povećao se za 3,1%. Sirova nafta skuplja od 50 US dolara za barel.\nPosle praznika se tržište ponovo otvorilo, ali uz nešto niže cene pšenice. Za uljanu repicu i kukuruz je situacija bolja i očekuje se rast njihovih cena u januaru.\nNemačka – Na pomolu je nova stvarnost u uzgoju svinja. Pokrenuto je istraživanje – da li je većina uzgajivača koji žele dobiti novčanu nadoknadu za “izlazak” iz posla. Veliko je pitanje – kolika treba da iznosi nadoknada? Pominje se iznos od 150 – 180 evra po krmači (do kraja njenog budućeg perioda eksploatacije) kao i 15 – 18 evra po grlu koje se nalazi u tovu. Šta sa izgrađenim objektima za tov?\nKao da nije dosta problema naneseno sa afričkom kugom svija, ptičji grip se širi u EU, naročito u Francuskoj. Veliki broj farmi (124 već) na kojima je uništeno više od 350.000 pataka.\nNove cene goriva na pumpama. Dizel je skuplji i sada je na nivou od 1,23 evra za litar. To je za 8% više u odnosu na decembar 2020. godine i čak 15% više nego u novembru 2020. godine. Novi trošak za farmere u procesu proizvodnje i doprineće rastu cena na tržištu. Da li će potrošači to prihvatiti?\npšenica, jan, 2021. 216,00 evra/t mart 2021. 214,75 evra/t\nječam, jan, 2021. 196,00 evra/t\nkukuruz, jan, 2021. 205,00 evra/t jun 2021. – 200,75 evra/t\nuljana rep, jan, 2021. 437,00 evra/t feb 2021. – 432,25 evra/t\nsuncokret, jan, 2021. 500,00 evra/t\nCene u januaru\nViše cene poljoproizvoda su rezultat pandemije i manje ponude uljarica na tržištu. Uljarice su zabeležile rast cena od 19,1% u 2020. dok su žitarice zabeležile rast cena od 6,6%. Očekuje se da će taj trend biti nastavljen u januaru 2021. godine.\nTržište se “budi” nakon praznika – očekuje se izveštaj USDA (Ministarstva poljoprivrede) na početku sledeće nedelje – očekuje se da će na zalihama biti manje i kukuruza i soje u odnosu na prosečne višegodišnje zalihe i to će doneti nove, više cene sledeće nedelje.\npšenica, mart 2021. 6,4850 $/bušel (cca 27,216 kg)\nkukuruz, mart 2021. 4,9950 $/bušel (cca 25,4016 kg )\nsoja zrno, jan. 2021. 13,6650 $/bušel (cca 27,216 kg )\nsoja sačma, jan. 2021. 436,50 dolara / kratka tona (907,1874 kg)\nUkrajina – Za prvih 6 meseci izvezeno je 26 miliona tona žitarica (za 4,77 miliona tona manje nego prošle sezone). Manje količine pšenice u žetvi je doprinelo i padu izvoza pšenice za 2,23 miliona tona (izvezeno je ukupno 12,47 miliona tona). Suša je smanjila berbu kukuruza i sada je i izvoz manji za 2,32 miliona tona (ukupno je izvezeno 9,3 miliona tona).\n8. januar 2021. godine


Novi NVIDIA FCAT VR alat za testiranje perfomansi dostupan do danas\nMar 16, 2017 NVIDIA\nJoš 2013. kompanija NVIDIA je unapredila testiranje perfomansi GPU-ova FCAT-om, besplatnim alatom koji je omogućio svima koji se bave testiranjem hardvera da testiraju ne samo FPS vrednosti već i kvalitet i tečnost gejmpleja na svim grafičkim karticama.\nAlat je merio mikro podrhtavanja, isgubljene frejmove, pogrešan pejsing i još puno toga. Zahvaljujući time najbolji grafički procesori su sada ne samo brzi već i rade tečno, omogućavajući gejmerima da uživaju u jednom fenomenalnom iskustvu.\nDanas, i opet potpuno besplatno, predstavljamo FCAT VR, omogućavajući tako svima koji testiraju hardver, proizvođačima i entuzijastima, da pouzdano testiraju perfomanse VR igara u kojima je neverovanto bitno imati visoke perfomanse i tečnost gejmpleja. Do juče, VR testiranje se oslanjalo na opšte alate, sintetičke testove i rešenja koja su i dalje polu-proizvod i ne daju pravu sliku perfomansi grafičkih kartica u VR igrama. Uz pomoć FCAT VR alata vučemo podatke o perfomansama iz samog drajvera, ETW-a, direktno iz Oculus Rift-a i SteamVR-a za Vive kako bi generisali precizne podatke za svaki GPU.\nKoristeći ove podatke FCAT VR korisnici mogu kreirati tabele i analizirati da li je bilo izgubljenih frejmova, podrhtavanja, interpolacije i još mnogo toga.\nFCAT VR je dostupan za preuzimanje od danas na GeForce.com\n„Namics” počeo sa implementacijom plana o zapošljavanju 100 softverskih inženjera u Srbiji u naredne četiri godine


Carinskamafija – UDARNA VEST . rs\nSlaviši Kokezi i njegovim pajtosima odzvonilo na slobodi, svi će biti pohapšeni?!\nSlaviša Kokeza, doskorašnji predsednik Fudbalskog saveza Srbije, uskoro bi mogao da se nađe iza rešetaka zbog malverzacija u domaćem fudbalu, muljanja sa carinom i saradnje\nCarinskamafija, fudbalskamafija, Fudbalskisavezsrbije, SlavisakokezaLeave a Comment on Slaviši Kokezi i njegovim pajtosima odzvonilo na slobodi, svi će biti pohapšeni?!\nSLAVIŠI KOKEZI LJUBAV I LUKSUZ DOŠLE NA NAPLATU?!\nutorak, 23. marta, 2021 utorak, 23. marta, 2021 UdarnaVest .rs\nSlaviša Kokeza je juče tokom dana podneo ostavku na mesto predsednika Fudbalskog saveza Srbije, a sve zbog, kako on kaže, nanete medijske štete samoj funkciji koju\nCarina, Carinskamafija, Fudbalskisavezsrbije, ljubavneveze, SlavisakokezaLeave a Comment on SLAVIŠI KOKEZI LJUBAV I LUKSUZ DOŠLE NA NAPLATU?!\nKOKEZA I TAMARA SU ČESTI GOSTI NAJLUKSUZNIJIH BEOGRADSKIH RESTORANA! Šta Tamara pokaže prstom, to joj kupi?!\nponedeljak, 22. marta, 2021 ponedeljak, 22. marta, 2021 UdarnaVest .rs\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije (FSS) Slaviša Kokeza, koji je nedavno privođen u SBPOK na saslušanje u slučaju „carinska mafija“, kako je Kurir pisao u emotivnoj je\nCarina, Carinskamafija, Fudbalskisavezsrbije, ljubavneveze, SlavisakokezaLeave a Comment on KOKEZA I TAMARA SU ČESTI GOSTI NAJLUKSUZNIJIH BEOGRADSKIH RESTORANA! Šta Tamara pokaže prstom, to joj kupi?!\nSLAVIŠA KOKEZA OBASIPAO LUKSUZOM DEVOJKU, potrošio preko 100.000 evra na Tamaru\nnedelja, 21. marta, 2021 nedelja, 21. marta, 2021 UdarnaVest .rs\nSlaviša Kokeza je kako saznajemo je svoju emotivnu partnerku Tamaru Lazić, manekenku, upoznao na putovanju u Meksiku i veoma je galantan prema njoj. Obezbedio joj\nCarina, Carinskamafija, Fudbalskisavezsrbije, SlavisakokezaLeave a Comment on SLAVIŠA KOKEZA OBASIPAO LUKSUZOM DEVOJKU, potrošio preko 100.000 evra na Tamaru\nKOKEZA UNAJMIO PRIVATNOG DETEKTIVA JER JE MISLIO DA GA DEVOJKA VARA?!\nsubota, 20. marta, 2021 subota, 20. marta, 2021 UdarnaVest .rs\nSlaviša Kokeza se prethodnih nedelja našao u medijima zbog afere Carina i povezanosti sa kriminalnim klanom Velje Nevolje. Da li predsednika FSS Slavišu Kokezu i\nCarina, Carinskamafija, grupaveljanevolja, ljubavneveze, SlavisakokezaLeave a Comment on KOKEZA UNAJMIO PRIVATNOG DETEKTIVA JER JE MISLIO DA GA DEVOJKA VARA?!\nUBEDLJIVA POBEDA SRPSKE LISTE U SEVERNOJ MITROVICI! Kurti izgubio u Južnoj 9.7k views


Bivši šef Trampovog tima optužen za zaveru i pranje novca - Sputnjik Srbija\n14:45 30.10.2017 (osveženo 16:40 30.10.2017) Preuzmite kraći link\nManafort i Gejts predali su se ranije danas federalnim vlastima u Vašingtonu, javio je AP pozivajući se na izvor upoznat sa slučajem.\n— Tom Namako (@TomNamako) 30. oktobar 2017.\nBela kuća je odbila da komentariše te navode.\nOčekuje se da će se Manafort i Gejts pojaviti kasnije danas na sudu kako bi se suočili sa optužbama koje je izneo tim specijalnog savetnika Roberta Milera. To su prve optužnice u Milerovoj istrazi o navodnom dosluhu između Rusije i Trampove predizborne kampanje.\n„Između 2006. i 2015. godine, Manafort i Gejts su delovali kao neregistrovani agenti Vlade Ukrajine i Partije regiona — ukrajinske političke stranke, čiji je lider Viktor Janukovič bio predsednik u 2010-2014. Nakon što je 2014. Janukovič pobegao u Rusiju, Manafort i Gejts su pokupili desetine miliona dolara prihoda od svog rada u Ukrajini. Sakrili su uplate od američkih vlasti, od 2006. do 2016. su prali novac kroz desetine američkih i stranih korporacija, kompanija i bankovnih računa“, navodi se u optužnici.\nAmerička agencija navodi, pozivajući se na drugi izvor, da je Gejts postigao dogovor o svojoj predaji.\nAgencija Rojters javila je da je Manafort stigao u kancelariju Federalnog istražnog biroa u Vašingtonu nakon što je danas pozvan da se preda federalnim vlastima zbog istrage o navodnom mešanju Rusije u predsedničke izbore u SAD.\nAgencija je navela, pozivajući se na izvore „Volstrit džurnala“, da je Manafortu rečeno da se preda vlastima po optužbama koje uključuju utaju poreza.\nGejts je dugogodišnji štićenik i mlađi partner Manaforta. Njegovo ime pojavljuje se u dokumentima u vezi sa kompanijama koje je Manafortova firma osnovala u Kipru kako bi dobio isplate od političara i poslodavaca u istočnoj Evropi, pokazuju podaci u koje je uvid imao „Njujork tajms“.\nManafort je pod istragom za kršenje federalnih poreskih zakona, pranja novca, kao i povodom toga da li je na odgovarajući način otkrio svoje lobiranje u inostranstvu.\nAgencija AFP navodi da su Manaforta i muškarca koji nije identifikovan snimile televizijske kamere kako ulaze u kancelariju FBI u Vašingtonu.\nNije poznato kakve su optužbe podnete u slučaju, ali će oni biti prvi od kako je Robert Miler preuzeo istragu o navodnoj umešnosti Rusije u izbore u maju ove godine.\nFBI, Pol Manafort, Donald Tramp


TSMC osigurao proizvodnju Apple A13 čipova za iPhone 2019 modele – BiGportal.ba\nTSMC osigurao proizvodnju Apple A13 čipova za iPhone 2019 modele\nNajveći svetski prooizvođač čipova, koji je i globalni lider na smartfon tržištu, pre nekoliko meseci se pojavio kao glavna opcija za proizvodnju Apple A13 čipova, koji će se naći u iPhone modelima za 2019. godinu.\nTSMC (Taiwan Semiconductor Manufacturing Company) je na ovaj način ponovo pobedio Samsung u trci za ekskluzivnog proizvođača Apple čipova.\nIako su ovogodišnji iPhone modeli tek ugledali svetlost dana, Apple je izgleda već odlučio da će naredni proizvođač kompanijinih čipova biti tajvanska kompanija. TSMC će na ovaj način biti u prilici da konsoliduje svoju dominaciju na globalnom tržištu, s obzirom na to da je bio bio izabran i kao ekskluzivni proizvođač Apple A12, A11 i A10 procesora tokom proteklih godina.\nPored sporazuma sa kompanijom Apple, očekuje se da će TSMC sklopiti i ugovore sa kompanijama AMD, Huawei, MediaTek, Nvidia, pa čak i Qualcommom, a sve zahvaljujući TSMC-ovom superiornom 7nm procesu proizvodnje.\nS obzirom na to da 7nm Apple A12 Bionic čip već čini da iPhone XS i XS Max budu prilično brzi, očekuje se da će A13 čipovi doneti dodatna poboljšanja i karakteristike na buduće iPhone modele.


Novi udar na džepove građana: Struja za domaćinstva poskupljuje za 20 posto? | Cik\nNovi udar na džepove građana: Struja za domaćinstva poskupljuje za 20 posto?\nUprava “Elektroprivrede BiH” zbog gubitaka u prvom kvartalu ove godine, koji iznose 18 miliona KM, planira povećati cijenu struje za domaćinstva u Federaciji BiH i do 20 posto!\nUpravo su Vladi FBiH prije nekoliko dana dostavljeni podaci o poslovanju EPBiH za prva tri mjeseca.\nZbog loše pripremljenosti za zimski period, koji je pratio manjak isporuke uglja rudnika hidroelektranama, loše hidroakumulacijske sezone, ali i enormne potrošnje struje domaćinstava tokom žestokih minusa, “Elektroprivreda BiH” bila je primorana kupovati struju na berzi po cijenama mnogo višim od onih po kojima ju je proizvodila i prodavala.\nTako je “Elektroprivreda BiH” struju proizvodila i prodavala po 42,60 eura po megavat-satu, a na berzi kupovala i po 115,29 eura po megavat-satu u januaru, a u februaru i po 125,52 eura. Samo u januaru kupljeno je struje za 36,9 miliona KM, a u februaru za 28,2 miliona KM, zbog čega je EPBiH pretrpjela ozbiljne gubitke.\nCijena struje po kojoj EPBiH trenutno prodaje struju domaćinstvima iznosi 32 eura po megavat-satu, s tim da je intencija da se ona sada poveća i do 39 e. Na tržištu je prodaju po 44 e i tu neće biti promjena.\nOZNAKE:EpBiH, struja, vlada fbih\nDugoročna prognoza: Evo kakvo nas vrijeme očekuje za 1.maj\nPogađa u srce. Da li je ovo najveći Kemalov hit u pedesetogodišnjoj karijeri? (VIDEO)


"BROJ ZARAŽENIH U ŠKOLAMA NIJE ZABRINJAVAJUĆI" Ministar prosvjete o odluci da li će niži razredi da uče od kuće - Srpskainfo\nPrema njegovim riječima, škole nisu mjesto gdje dolazi do pretjerane transmisije virusa, ali da je zbog opšte situacije vlada donijela uredbu da se učenici starijih razreda osnovnih škola i učenici srednjih škola prebace na online nastavu.\n– Sadržaji se snimaju po mjesec dana unaprijed za online nastavu i tu nema problema. Ministarstvo prosvete je pripravno i spremno da se svakog dana prebacimo na model onlajn nastave, kao što je bilo i u vrijeme vanrednog stanja – rekao je Ružić za televiziju Prva.\n– Čak se govori i da nije prenosiv i da ne ugrožava integritet djece mladje od 12 godina. Uvjeren sam i da će i vlada uraditi sve da se što prije nabave vakcine i da ćemo u januaru ući u fazu saniranja problema – rekao je Ružić.\nBranko Ružić je izjavio da je namjera da ne bude izgubljen nijedan dan obrazovnog procesa, a kamoli godina.\n– Ovo je stvar od nacinalnog interesa i ne smijemo izgubiti nijednu generaciju iako su okolnosti ovakve. Očekujemo da do završetka raspusta i dolaska vakcine pobedimo koronu i da drugo polugodište nastavimo u redovnijem maniru sa nastavnim procesom – rekao je Ružić za televiziju Prva.\nDruštvo Branko RužićđaciKorona virusŠkola\nREZULTATI ONLAJN NASTAVE “Učenici su slabiji nego prošle godine u isto vrijeme”\nISTRAŽIVANJE U AUSTRIJI Škole postaju sve češće žarište infekcije koronom\nPRVI DAN ŠKOLE U PRIJEDORU U klupama 7.500 đaka, svi se PRIDRŽAVAJU MJERA (FOTO)


četvrtak, 17 decembar 2015 14:58\nNačelnik opštine Zvornik Zoran Stevanović upriličio je danas prijem za pet bračnih parova sa problemom steriliteta kojima su uručena rješenja o dodjeli novčanih sredstava za sufinansiranje troškova jedne procedure asistirane reprodukcije – vantjelesne oplodnje, kao i za četiri porodice i njihove bebe koje su rođene od početka realizacije ovog opštinskog projekta.\n- Ovo je dan kada čovjek doživi veliku satisfakciju za sve ono što se dešavalo u proteklim godinama. Mi smo se danas sreli sa našim malim sugrađanima koji su na svijet došli zahvaljujući i našem projektu sufinansiranja troškova vantjelesne oplodnje. Naša lokalna zajednica svake godine izdvaja 70.000 do 80.000 KM za trećerođeno i četvrtorođeno dijete, kao i za prvorođeno i drugorođeno kada je majka nezaposlena, a već petu godinu pomažemo i program vještačke oplodnje. Koristim priliku da sve mlade ljudi koji se bore sa ovim problemom podržim, da im poručim da moraju istrajati, da je pred njima veliki zadatak gdje će sigurno pobijediti, ali moraju biti uporni i želim da iz ovog programa bude još naših malih sugrađana – rekao je načelnik Stevanović.\nU prethodne četiri godine iz ovog opštinskog projekta rođene su četiri bebe - Nikola koji ima tri i po godine, Teodora koja ima tri godine, trinaestomjesečna Emilija i Anamarija koja ima godinu dana i oni su danas od načelnika Stevanovića dobili slatke paketiće.\n- Pokušavali smo 9,5 godina da se ostvarimo kao roditelji i napokon uspjeli i nemam riječi da opišem koliko smo srećni zbog toga. Veoma nam je bilo značajno što smo dobili sredstva od opštine Zvornik, da toga nije bilo mi ne bismo sami mogli učestvovati u programu vantjelesne oplodnje na privatnoj klinici i taj postupak bio je uspješan – rekla je Nataša.\n- Za nas je ovo od izuzetnog značaja, pošto su ti procesi vantjelesne oplodnje jako dugotrajni i iscrpljujući i psihički i fizički i finansijski. Imamo veliku sreću što su naša opština, naš načelnik i njegovi saradnici prepoznali tu našu borbu i izašli nam u susret da nam pomognu i za nas je ovo velika stvar – naglasila je Dragana.\n- Meni je jako velika čast da prisustvujem ovom činu dodjele rješenja za sufinansiranje troškova vantjelesne oplodnje našim bračnim paroovima i dodjele paketića do sada rođenim bebama u ovom opštinskom projektu. Ako znamo da su djeca smisao života, znamo i koliko za sve nas ovo vrijedi i koliko je to emotivan trenutak za sve ljude koji su u ovom problemu. Zapravo, predsjednica sam udruženja pet godina i nikada do sada nisam bila na emotivnijem skupu. U Udruženju imamo preko 30 rođenih beba, imamo i trudnice i kad vidite i ove četiri „opštinske“ bebe, kako ih mi zovemo, onda možete shvatiti svu sreću ovog svijeta koju mi imamo – istakla je Oro.


SVETSKI PUTNIK: NINOSLAV IMA CILJ DA OBIĐE CELU PLANETU - UGOturizam.rs\nDa mu dobro ide pokazuje činjenica da se nedavno vratio, ni manje ni više, nego sa puta iz daleke Australije! Podsetimo, Ninoslav je jugom nazvanim Rina krenuo iz Srbije ka Bugarskoj, zatim je krstario Turskom, Iranom, Pakistanom, usput je imao policijsku pratnju, zagubio pasoš i upoznao sijaset zanimljivih ljudi i predela…\nProšao je kroz Indiju i nažalost tu je ostavio Rinu. Neplanirane okolnosti su promenile tok putovanja pa je Nino odleteo za Tajland, a odatle na Peti kontinent. Mnogi su se rastužili što će putešestvije nastaviti bez svoje ljubimice, ali je Nino objasnio da on nije samo da je svetski putnik već i humanitarac, te da je zbog troškova za prolazak Rine kroz Mjanmar odučio da je „odmori“ u Nju Delhiju.\nKliknite ovde i procitajte vest u celinu na sajtu www.vesti-online.com


Korona virus - resetovanje čovečanstva ili čovečnosti?\nOd mnogih svojih prijatelja ovih dana čujem u ovoj ili onoj formi jedno zapažanje – da je situacija oko COVID-19 virusa prilika za svojevrsno resetovanje čovečanstva na neke bazične parametre humanosti i ljudskosti. Resetovanje gramzivosti, pohlepe, socijalnih razlika, izvitoperenog sistema vrednosti, verskih, religioznih, statusnih, klasnih netrpeljivosti, urušavanje prirode, kolapsa u borbi za klimatske promene.\nNa onom osnovnom, ljudskom nivou, resetovanje površnosti i trivijalnosti, koje su svoju kulminaciju doživele kroz društvene mreže, u kojima se jasno pravi distanca između onih “bogatijih, lepših, jačih, moćnijih” i ostalih smrtnika.\nCOVID-19 je na brutalno simboličan način sve te nehumane razlike izbrisao jednim slepim mišem iz Vuhana. Bog, apsolutna pravda, koincidencija, simbolika, opomena, neka svako tumači na svoj način. U jednom mahu roleksi, putovanja, skupa skijališta i mikroskopski pesak Maldiva i Sejšela zamenila je panika za vodom, hranom, toalet papirom. Svih. U tom momentu istine svi smo postali isti, kao što smo oduvek i trebali da budemo. Isti, ne nužno čovečniji.\nAli pošto se nijedna teška bolest, pogotovo ovako kardinalna (čovečanstva), ne leči jednokratnom terapijom, ni COVID19 nije izuzetak. Ovaj virus je uspeo da iz čovečanstva izvuče i ono najgore, pa je možda put od samog dna vodi ka konačnoj katarzi.\nDok oni imućni bezočno nemilice kupuju, ostavljajući svoje sugrađane na milost i nemilost dnevnog života i potreba, neki, poput žene u Australijskom marketu vade noževe oko konfrontacije pri kupovini toalet papira. Student iz Singapura zadobio je frakturu lobanje u sred Londona, dok stanovništvo na obali Indijskog okeana, tačnije ostrva Reunion kamenicama dočekuje putnike sa velikih kruzera.\nŠta tek onda da očekujemo za transatlantski kruzer “MS Braemar” sa 600 ljudi, od koji je 5 osoba zaraženo, koji danima čeka na “sigurnom” nedaleko od Bahama. Ništa. Sve je ok, dok ti neki nisu ljudi koje vi poznajete, kao što su ljudi u kafićima uz kafu jedni drugima šerovali apokaliptične slike iz Kine, a do skoro i iz Italije.\nZaboravimo pritom što toalet papira u Australiji ne manjka, i što Singapur nema nikakvih veza sa virusom, a da, pomenuti kruzer koji je kamenovan nije prevozio niti jednog zaraženog od Korona virusa.\nOvo možda jesu izuzeci, ali matrica je jednostavna – mentalitet svako za sebe, “My Country First”, principi su koji svoje korene vuku iz apsolutne države Levijatan, a to stanje najbolje je opisao Tomas Hobs sa antropološkom krilaticom “Homo homini lupus est” – čovek je čoveku vuk, kojim se opisuje stanje u kojem vladaju egoistički instinkti kod čoveka, koji ga stavljaju u borbu s drugim ljudima, u ratu – svako protiv svih.\nAutoritarni lideri na svaki način žele sve da kontrolišu, bez ikakvih konsultacija sa drugim političkim subjektima, ne daj bože stručnjacima koji nisu formalna vlast. Restriktivne (mahom zakasnele) mere, pumpanje novca u ekonomiju, do toga da recimo predsednik Srbije nudi da on sam odnosi obroke penzionerima. I sve ovo se radi bez ikakve koordinacije sa drugim državama.\nNeke zemlje zabranjuju izvoz maski kojih imaju u rezervama, dok neke nemaju ni za svoje zdravstvene radnike. Indija, koja proizvodi oko 20% svetskih medikamenata, zabranila je izvoz istih, ovakvih primera je previše. I koliko god je neki predstavljali kao propagandu, saradnja Kine i Italije, i njihova međusobna solidarnost redak je primer ljudskosti i saradnje koja uliva nadu da smo jedno, a ne vukovi.\nDuh iz boce definitivno je postao opšte mesto politikom Donalda Trampa, čiju su matricu u većoj ili manjoj meri počeli da oponašaju drugi lideri sveta, bitniji i oni manje bitni. Putin, Erdogan, Orban, Bolsonaro, Salvini, i njihovi još manje bitni savremenici, uključujući i skoro sve lidere iz našeg regiona.\nGlobalizacija, čiji doseg ima 5 komponenti (ekonomsku, finansijsku, društvenu, kulturnu, globalnu), umire pod naletom ovih agresivnih politika. “Ona nestaje ne usred probuđenih suverenističkih tendencija i uzleta sebičnih ekonomskih doktrina, već usred praznog milanskog trga Duomo, barikada na graničnim prelazima, nestaje na palubama kruzera koji danima plutaju svetskim morima u potrazi za lukom pristajanja”, kako to zapaža Marko Biočina u svom tekstu u Jutarnjem listu gde još navodi da svaka katastrofa, poput pandemije, spada u svojevrsni test solidarnosti.\nIshod testa je jasan, okretanje sveta sigurnim nacionalnim državama i njihovim institucijama, čije svako jačanje podrazumeva i rast nacionalističkog sentimenta. Alesandro Manzoni ovo podupire činjenicama u svom romanu, jednom od temeljnih motivacionih tekstova “Risorgimenta”, italijankog pokreta unifikacije, kojim opisuje pandemiju kuge 17. veka u Milanu, koja je ostala u narodu upamćena kao pošast koju su doneli habzburški vladari. Na njega se nadovezao novinar i kolumnista časopisa The Athlantic Derek Tompson koji je rekao da “kada počne pandemija više nema libertarijanaca”.\nPa da li vam ovo deluje da smo na korak od resetovanja, ili nam ni ovo nije dovoljno? Da li je COVID-19 samo kafetin pacijentu sa hroničnim migrenama, da li je proces besvesti, razlika, otuđenosti ireverzibilan? Da li smo prosto kao čovečanstvo došli do tačke kada nismo ni zaslužili da budemo na ovoj planeti? Da li smo shvatili da ovako više ne može? Od virusa nekako i možemo da se izolujemo, ali ne i od nas samih.\nZbog svih dobrih, požrtvovanih ljudi, onih koji i u ovako teškim momentima daju sebe nesebično za druge, onih koji se za druge brinu, kao i onih kojima resetovanje nikada i nije bilo potrebno, želim da verujem da nada ipak postoji.\nJer kada ovaj virus prođe, sa svim posledicama koje za sobom bude ostavio, ako nastavimo kao i do sada, možda smo i zaslužili neki novi virus, posle kojeg nade biti neće. I ironično, mi ćemo biti ti koji ćemo ga stvoriti, kao i Koronu, koju jedni drugima velikodušno širimo. I dan nakon vandrednog stanja ljudi su ležerni, pivo se pijucka u kafićima, starije osobe šetaju svoje pse, radnici marljivo zidaju zgrade novokomponovanim bogatašima (u Italiji je juče, 15. marta umrlo 368 osoba). Možda je Hobs ipak bio u pravu.\nTagged in : covid19korona virussrbijasvet\nPrevious Article Previous post: Džim Džarmuš – umetnina trajne vrednosti (1)\nNext Article Next post: Džeki Kenedi i Aristotel Onazis – dva lica jednog mita


Majka koja je nestala javila se mužu: Imam drugi cilj i drugog čoveka | Mondo Portal\nMajka koja je nestala javila se mužu: Imam drugi cilj i drugog čoveka 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs Izvor Telegraf 04.12.2019. / 17:28\nMajka četvoro dece, Muamera Šaćirović, za kojom je tragala Srbija pobegla je navodno od svoje porodice u Novom Pazaru i ostavila muža i decu, nezvanično saznaje Telegraf.\nKako se navodi, ona je došavši u Beograd na lečenje, poslala mužu poruku da "ne želi više da se vrati i da se on nadalje stara o deci".\nNavodno, rekla mu je da ona sada "ima neki drugi cilj i da mu se neće vratiti", odnosno da je sa drugim čovekom otišla u inostranstvo.\nNjen brat je za "Telegraf" potvrdio da je ona locirana, ali kako je rekao "sad ide malo drugačiji sistem, ne može ništa da kaže otvoreno i konačno".\nOglasio se MUP koji je naveo kratko da je nestanak Pazarke prijavljen.\nOBRT! Devojka iz Surdulice ipak nije nađena: Roditelji u panici\nbeograd nestala novi pazar majka\n04.12.2019. / 21:54\nZa.ebane ove pazarke... Kad skinu onu nindža opremu ostavljaju sve ... Malo se šalim . Kad je i decu ostavila ko zna šta je trpela. Druga stvar je što je to kod njih tabu a i batinanje žena koje nemaju kome da se obrate za pomoć jer im i braća biju svoje žene i sl.. to je sramota i među ljudima takođe.\n04.12.2019. / 21:22\nAjd sve,ali kako moze neko u ovom slucaju zena da ostavi decu... Da joj je neki muskarac preci od dece....strasno.


Zahvaljujući subvencijama, stočari povećali stada - Stočarstvo | Agroklub.rs\nZahvaljujući subvencijama, stočari povećali stada\nDonacija steonih junica\n42 stočara sa područja Grada Zrenjanina uvećalo je svoj stočni fond za ukupno 60 steonih junica visokokvalitetne simentalske rase. Reč je o subvenciji lokalne samouprave, a stočari imaju obavezu da prvo žensko tele težine 200 kg vrate lokalnoj samoupravi, koja će ga proslediti drugim stočarima.\nVreme predviđeno za odabir visokokvalitetnih junica simentalske rase, njihov transpot iz Austrije i tidesetodnevni karantin u štalama Fruškogorske mlekare je završeno. Steona grla stigla su do svojih novih vlasnika, stočara sa područja Grada Zrenjanina i predstavljaju vid subvencije ove srednjobanatske lokalne samouprave.\nDodeljeno 60 steonih junica\nMeđu 42 stočara, kojima je dodeljeno 60 steonih junica, a koji imaju registrovana poljoprivredna gazdinsta je i Dragana Mijatov iz Taraša. Dragana je stub svoje porodice i nosilac gazdinstva, te veći deo brige o muznim grlima pada na nju jer su sin i suprug u radnom odnosu.\nIsporuka junica iz Austrije\n"Naše "Švabice", kako ih od milošte zovemo, otvaraju nam nove perspektive u mlečnom govedarstvu", radosno kaže ova vredna žena te dodaje: "Reč je o odličnoj genetici i razlika između naših dosadašnjih grla i ovih junica je uočljiva na prvi pogled. Do sada smo imali sedam muznih krava simntalske rase, kao i pet crnog i tri crvenog holštajna. Naše krave uglavnom idu na ispašu, tako da je dnevna količina mleka po grlu oko 25 litara, što zavisi od rase. Zbog loše ispaše, koju je prouzrokovala suša, štalski prosek je pao na 20 litara. Silažu do sada nismo pravili, jer u dvorištu nismo imali prostora da je skladištimo. Sada smo kupili još jedan plac, koji će nam između ostalog služiti i u te svrhe. Inače, naše "Švabice" u startu imaju poseban tretman. Posebno vodimo računa o ishrani. Dobra zob, soja pomešana sa suncokretovom sačmom, premiksi, vitamini, ništa ne sme da fali", objašnjava Dragana Mijatov.\nMijatovi planiraju da svoje stado uvećavaju koliko god je to moguće. Kažu da je mlečno govedarstvo isplativo i ako to možda na prvi pogled ne izgleda tako. Mleko isporučuju zrenjaninskom Mlekoproduktu po ceni od 24,77 dinara po litri, plus sedam dinara premije.\n"Otkupna cena mleka je pala, ali očekujemo da će uskoro biti povećna. U dogovoru sa našim otkupljivačem, uskoro će moje domaćinstvo dobiti i otkupnu stanicu. Za početak, u stanici će se prikupljati samo mleko sa naše farme, no kako postoje nagoveštaji da u dogledno vreme ona postane sabirni centar i za druge stočare iz Taraša, pravimo je većeg kapaciteta. Uskoro ćemo zvršiti radove koji se odnose na isunjenje svih sanitarnih zahteva. Sve ovo sam ispričala kako bih istakla značaj ova dva subvencionisana grla. Želimo da naše stado u budućnosti zamenimo dobrom genetikom. Simentalke daju manju količinu, ali bolji kvalitet mleka. Uprkos činjenici da holštajn daje više mleka, nastojimo da u budućnosti sva grla budu simentalske rase.Osim toga, muška telad simentalske rase se mnogo lakše prodaju", kaže Mijatov.\nOva porodica je osigurala svoje junice i prilikom uzimanja pedigrea saznala da će za petnaestak dana biti i prinove, što je kod njih izazvalo posebno zadovoljstvo.\nSubvencionisane junice kao matično stado\nOvakva genetika ne može da se kupi u Srbiji\nI dok je mlečno govedarstvo tradicija porodice Mijatov iz Taraša, Miroslav Stankov iz Orlovata tek kreće u ovaj posao. "Ja sam od lokalne samouprave dobio dve steone junice. Ovaj projekat Grada Zrenjanina za mene je veoma značajan jer se grla ovakvog kvaliteta ne mogu naći na tržištu. Sve i da imamo novca, ovakvu genetiku ne možemo kupiti u Srbiji. U svojoj štali do sada sam imao svega tri krave. S obzirom na to da planiram da povećam proizvodnju mleka, odnosno da oformim farmu, ove junice će biti matično stado", kaže Stankov.\nVažno je napomenuti da su stočari koji su dobili ove junice, u obavezi da prvo žensko tele težine 200 kilograma vrate gradu, a zatim će ono biti dodeljeno drugom stočaru.\nPomoć zrenjaninskim poljoprivrednicima se nastavlja\nu poseti domaćinstvu Miroslava Stankova\nGradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić, kaže da su stručne službe procenjivale kome bi od poljoprivrednika najviše pomogla donacija i ukazao da je njegova namera da uskoro porazgovara sa stočarima, kako bi zajedno sagledali na koje sve načine lokalna samouprava može još da pomogne. "Ovo je samo jedan u nizu vidova pomoći ovdašnjim poljoprivrednicima jer je ova privredna grana zamajac celokupnog razvoja Srednjobantskog regiona. Planiramo da pomognemo voćarima, proizvođačima meda i ostalim primarnim proizvođačima sa teritorije grada", objašnjava Janjić.\nU kasu Grada Zrenjanina godišnje se slije oko 35 miliona evra. Ovogodišnji agrarni bužet je 4 miliona evra. Ova sredstva se delom obezbeđuju iz budžeta, a delom od prihoda ostvarenih davanjem u zakup državnog poljoprivrednog zemljišta. Inače, za 60 simentalskih junica, koje su kupljene na osnovu Memoranduma o razumevanju i saradnji u oblasti stočarstva, na nivou ministarstava poljoprivrede Srbije i Austrije, koji je potpisan na poslednjem Sajmu poljoprivrede u Novom Sadu, planirani iznos sredstava je do 100 odsto od iznosa investicije bez PDV-a. Maksimalni iznos subvencije je do 300.000 dinara po grlu.\nSubvencije Grad Zrenjanin Stočari Stada Austrija Fruškogorska mlekara Dragana Mijatov Taraš Genetika Grla Junice Muzne krave Simentalska rasa Holštajn Suša Silaža Ishrana Premiksi Mlekoprodukt Miroslav Stankov Orlovat Matično stado Č


Вуковић: Бира се најприкладнија локација за споменик жртвама НАТО бомбардовања | Јадовно 1941.\nVuković: Bira se najprikladnija lokacija za spomenik žrtvama NATO bombardovanja\nDatum objave: subota, 4 januara, 2020\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Vuković rekao je da su u toku razgovori o najprikladnijoj lokaciji za spomen-obilježje žrtvama NATO bombardovanja od kojeg stanovnici Srpske i danas osjećaju posljedice.\nNenad Vuković Foto: SRNA\nVuković je rekao Srni da je u 2019. godini prvi put ustanovljen 9. septembar kao datum sjećanja na žrtve NATO bombardovanja iz 1995. godine.\nVuković je dodao da je Skupština grada usvojila zaključak da će grad finansirati izradu idejnog rješenja i projekat dva važna spomen-obilježja – kapiju grada koja treba da simbolizuje izlazak Srba iz Sarajeva, a koja bi trebalo da se nalazi na spoju opština Istočno Novo Sarajevo i Istočna Ilidža, te spomenik Republici Srpskoj koji bi se nalazio na Palama na mjestu osnivanja brojnih institucija Republike.\n– Jedan dio sredstava će se koristiti za subvencije i pomoć poljoprivrednicima na području svih šest opština – rekao je Vuković.\n– U prethodnom periodu imali smo neslavan kraj RTV Istočno Sarajevo. Potrudili smo se da ponovo uspostavimo taj sistem jer građani imaju potrebu za informisanjem o svim dešavanjima na području šest opština i cijele Sarajevsko-roamsnijske regije. Sada očekujemo ujedinjenje radija i televizije – rekao je Vuković.\n– Uspjeli smo prevazići političke razlike i biti dovoljno odgovorni. Imamo najsavremeniji video nadzor na području BiH i već taj sistem donosi dobre rezultate. I u 2020. godini izdvojićemo dodatna sredstva za dalji razvoj tog sistema gdje treba da kupimo IC lampe koje treba da omoguće bolje rezultate i u noćnim uslovima – kaže Vuković.


Velpro katalog - Veleprodajna akcija | katalozi.idealno.rs\nVelpro katalog - Veleprodajna akcija\nNajpre u novom katalogu Velpro katalog - Veleprodajna akcija potraži željeni proizvod, a onda pažljivo proveri njegov tačan naziv i sve navedene karakteristike, da bi se uverio/la da je stvarno pravi za tebe. U letku su navedene cene i svi ostali podaci, koji su ti potrebni da doneseš odluku o kupovini – između ostalog, slike akcijskih proizvoda, da bi se lakše predstavilo kako željeni proizvod izgleda uživo. Pri listanju letaka proveri posebne akcijske ponude, koje navodi prodavac, ne propusti ni akcijske kupone, koji omogućavaju dodatne uštede i prednosti koje su za tebe pripremili tvoji omiljeni prodavci. Obavezno proveri i vreme trajanja akcijske ponude i sniženih cena iz kataloga, da ne propustiš brojne pogodnosti. Pomoću najnovijih kataloga brzo pregledaj među najboljim vrućim proizvodima u tom trenutku i među prvima iskoristi povoljne ponude i snižene cene.


U septembru intervju sa kandidatima za glavnog tužioca BiH - Klix.ba\nU septembru intervju sa kandidatima za glavnog tužioca BiH\n20.8.2012. u 14:36\nIntervju sa kandidatima za glavnog tužioca BiH trebalo bi da bude obavljen tokom septembra – potvrđeno je Srni u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu (VSTS).\nNa konkurs se prijavilo 12 kandidata, među kojima su bivši federalni ministar pravde Feliks Vidović, predsjednik Opštinskog suda u Sarajevu Goran Salihović, te zamjenik glavnog tužioca i rukovodilac Posebnog odjeljenja za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju u Tužilaštvu BiH Božo Mihajlović.\nNa konkurs, koji je zatvoren 27. juna, prijavili su se i glavni tužilac Tužilaštva Brčko distrikta Zekerija Mujkanović, zamjenik glavnog tužioca Tužilaštva Hercegovačko-neretvanskog kantona Zdenko Kovač, tužioci Tužilaštva BiH Ismet Šuškić, Miroslav Marković, Saša Sarajlić i Ranko Debevec.\nZa glavnog tužioca konkurisali su i direktor Pritvorske jedinice Suda BiH Momir Zubac, te Mladen Sarić i Midhat Hodžić.\nIz VSTS-a nisu mogli dati precizne informacije kada bi trebalo da bude donesena odluka o imenovanju glavnog tužioca, ali je predsjednik VSTS-a Milorad Novković ranije izjavio da bi ime novog tužioca moglo biti poznato u septembru, odnosno oktobru ove godine.\nPrethodni glavni tužilac BiH Milorad Barašin smijenjen je sa ove funkcije, a vršilac dužnosti glavnog tužioca je Jadranka Lokmić Misirača.\nStudenti: Nećemo dozvoliti nametanje podobnih dekana\n20.08.2012. u 15:24\n"Prvo riješiti pitanje povećanog broja ljekarskih recepata"\n20.08.2012. u 14:31


Vreme 1475 - Bregzit – Ostrvo i Kontinent: Giljotina britanskih premijera -->\nEVROPSKI PROBLEMI: Tereza Mej;...\nBregzit – Ostrvo i Kontinent >\nGiljotina britanskih premijera\n"Evropsko pitanje" je bilo giljotina za mnoge britanske vlade, od Edvarda Hita, preko Harolda Vilsona, Margaret Tačer, Džona Mejdžora, Tonija Blera i Dejvida Kamerona pa sve do Tereze Mej\nBritanska premijerka Tereza Mej ima šanse da bude proglašena za mučenicu, pod uslovom da o tome ne bude glasanja.\nBritanski parlament ju je ponizio serijom glasanja protiv njenih sporazuma o Bregzitu koji je postigla s opunomoćenikom Evropske unije Mišelom Bernijeom. Te pregovore "Gardijan" opisuje kao dvoipogodišnji "karneval oholosti, podele i nelojalnosti". Paradoks je u tome što je britanski parlament glasao ne samo protiv Terezinog plana, već i protiv mnoštva alternativnih varijanti (vidi okvir: "Ne, ne, ne...").\nTomas Fridman, koji je kao stipendista Maršalovog fonda 1981. diplomirao u Londonu, tu se oženio i prva novinarska iskustva stekao na Flit stritu, sa dozom potištenosti razočaranog zaljubljenika piše u "Njujork tajmsu" o epskom neuspehu političkog vođstva zemlje koja je "odlučila da izvrši ekonomsko samoubistvo", ali se ne može složiti oko toga kako da se ubije. On vođstva torijevaca i laburista koji nisu voljni da postignu sporazum ni sa sobom, ni sa realnošću, opisuje kao "brodove ludaka".\nKonstatuje kako mu se čini da je Ujedinjeno Kraljevstvo, peta najveća ekonomija na svetu, zemlja čije su elite kreirale modernu parlamentarnu demokratiju, moderne banke i finansije, industrijsku revoluciju i čitav koncept globalizacije, odlučilo da bez ikakvog dobro koncipiranog plana napusti EU, najveće svetsko tržište sa slobodnim protokom roba, kapitala, usluga i radnika.\nTEREZA MEJ U ĆORSOKAKU\nI laburisti su, baš kao i torijevci, podeljeni oko Bregzita. Bregzit preseca britansko društvo posred biračkog tela glavnih političkih partija, koje su od 1975. do danas radikalno menjale svoj odnos prema Evropi. Džeremi Korbin, lider laburista u čijim redovima ima dosta onih koji su sada za ostanak u EU, glasao je, primera radi, protiv pridruživanja EU 1975.\nKada je sve propalo i Tereza Mej pokušala da nađe spas u pregovorima sa Korbinom, tvrđi torijevski pobornici Bregzita su protestovali zbog samih tih pregovora sa "marksistom Korbinom". To je samo jedan od mnogih aspekata britanske evropske blokade.\nZbog irskog pitanja Demokratska unija Severne Irske, koja obezbeđuje većinu vladi Tereze Mej, nije pristajala na sporazum o Bregzitu koji privremeno Severnoj Irskoj obezbeđuje neku vrstu specijalnog statusa.\nSluteći šta će se događati, Tereza Mej nije bila protiv toga da britanski parlament dobije pravo veta kad je Bregzit u pitanju, ali mu je britanski Vrhovni sud to pravo potvrdio kada je odlučivao o inicijativi kojoj se pridružila i predsednica Vlade Škotske Nikolas Surdžeon koja je tražila da i Parlament Škotske, u kojem je većina glasala za ostanak u EU, ima pravo veta po pitanju Bregzita. Tu inicijativu podržali su i parlamenti Velsa i Severne Irske.\nU takozvanom Komitetu 1922 (poslaničkom klubu torijevaca) Tereza Mej je u decembru 2018. preživela glasanje o poverenju, uglavnom zbog procene torijevaca da promena za kormilom vlade u cajtnotu pred isticanje roka za Bregzit ne rešava ništa. U pokušaju da protivnike navede da ipak glasaju za njen dil sa Briselom, premijerka Mej je u međuvremenu obećala da će se po okončanju Bregzita povući – ako se ugovor o sporazumnom izlasku iz EU izglasa.\nKada je u martu 2019. ocenila da je parlament dosegao sve limite u odnosu na Bregzit, pa tako zapravo zapretila raspuštanjem parlamenta i zakazivanjem vanrednih izbora, stotinak torijevskih poslanika je potpisalo da će glasati protiv te inicijative za čije izglasavanje je potrebna dvotrećinska većina, koju predsednica vlade ne može da obezbedi.\nMa koliko dešavanja u Londonu delovala haotično, agonija vlade Tereze Mej nije izuzetak u dugoj britanskoj evropskoj konfuziji.\nKRAJ POČETKA EDVARDA HITA\nPrva "evropska žrtva" je bio ser Edvard Hit, koji je još 1963. neuspešno pregovarao o ulasku Britanije u Evropsku ekonomsku zajednicu ispred konzervativne vlade Harolda Makmilana, što je tada blokirao predsednik Francuske Šarl de Gol.\nKad je postao premijer, Hit je 1973. ispunio svoju dugogodišnju ambiciju da odvede Britaniju u EEZ, koju je smatrao komplementarnom sa britanskim Komonveltom. Citirajući čuveni Čerčilov ratni govor, naglašavao je tada da je to "kraj početka". Samo dve godine nakon što je Britanija primljena u EEZ, moglo se reći i da je to bio početak kraja.\nHit je preuzeo dužnost obećavajući da će biti strog prema sindikatima. Njegov mandat obeležila je borba sa radnicima. Kada su izbili masovni štrajkovi i porasla nezaposlenost, Hit je izveo zaokret u ekonomskoj politici.\nNa izborima 1974. godine on je birače suočio sa pitanjem: "ko vlada Britanijom – sindikati ili vlada?" Dobio je mršav rezultat i takozvani "obešeni", blokirani parlament, pa je kasnije te godine laburista Harold Vilson zaseo na čelo manjinske vlade.\nRASCEP LABURISTA HAROLDA VILSONA\nTu Vilsonovu vladu je podelio referendum iz 1975. o tome hoće li Britanija ostati u EEZ, kako je ta vlada preporučivala. Oko 67 odsto birača podržalo je nastavak članstva Velike Britanije u EEZ.\nSedamdesetih godina konzervativci su podržavali britansko članstvo u EEZ – doduše uz protivljenje desnog krila, a opozicija Evropskoj ekonomskoj zajednici je tada bila pretežno u Laburističkoj stranci, pogotovu njenom levom krilu. Laburisti su 1979. usvojili antievropski stav o zajedničkom tržištu, a proevropsko krilo se tada izdvojilo iz Laburističke stranke i formiralo Socijaldemokratsku partiju. Do 1983. pod vođstvom Nila Kinoka laburisti su opet zauzeli proevropski kurs.\nNOĆNA MORA MARGARET TAČER\nKonzervativci su zauzeli antievropski kurs nakon što je na čelu torijevaca Edvarda Hita zamenila Margaret Tačer. Ona je 1984. uspela da koriguje subvencije za poljoprivredu koje je Britanija dobijala od EEZ, a po londonskoj računici one su bile proporcionalno manje od subvencija koje je dobijala Francuska.\nKada je predsednik Evropske komisije Žak Delor predložio da Evropski parlament bude demokratsko telo EEZ, odnosno kada je pokazao težnju ka federalizaciji Evrope i jedinstvenoj valuti, Margaret Tačer je govorila o "noćnoj mori" koju predstavlja centralizovana evropska vlada.\nDo današnjih dana to je glavna parola britanskih evroskeptika. Zbog njene antievropske politike ministar spoljnih poslova Džefri Houv je podneo ostavku 1990. što je, kako konstatuje BBC u svojoj hronici o evrokrizama britanskih vlada, dovelo do toga da je Margaret Tačer izgubila premijersko mesto.\n"CRNA SREDA" DŽONA MEJDŽORA\nU Dauning strit 10 se tada uselio konzervativni premijer Džon Mejdžor (1990–1997), koji je ušao u zagrljaj američkog predsednika Džordža Buša starijeg tokom Prvog zalivskog rata i preživeo bombaški napad IRA na Dauning strit 10. On je za vratom imao sukobe unutar svoje partije koji se tiču njegove odluke da izuzme Britaniju iz Jedinstvenog mehanizma deviznih kurseva uspostavljenog 1979. kao prethodnice jedinstvene evropske valute uvedene dvadeset godina kasnije. Mejdžor je napustio taj aranžman kontrole kursa nakon takozvane "Crne srede" 12. septembra 1992. kada Britanija nije moga da zadrži funtu u okviru ugovorenih limita.\nBritanska vlada je odabrala fiksni kurs od 2,95 nemačkih maraka za funtu sterlinga, računajući na stabilnost marke i na samostalnost Nemačke savezne banke. Međutim, od ranih devedesetih, visoke nemačke kamatne stope koje je postavila Bundesbanka radi suzbijanja inflatornih učinaka povezanih sa izdacima za ponovno ujedinjenje Nemačke izazvale su veliki stres. Posledice te valutne krize daleko su nadmašile britanski slučaj. Italijanska lira je, na primer, devalvirala za 7 odsto, španski pezos i portugalski eskudo za 6 odsto.\nČlanice Evropske monetarne unije zapravo su plaćale cenu potcenjivanja veličine posledica nemačkog ujedinjenja, piše Helen Djuri u publikaciji Black Wednesday, Finance Basics.\nEkonomske probleme pratila je politička neizvesnost oko budućnosti\nEvropske zajednice zbog danskog odbijanja Ugovora iz Mastrihta i francuskog referenduma. Okidač krize bila je neočekivana deprecijacija dolara i apresijacija nemačke marke.\nNa finansijskim tržištima špekulanti su iskoristili nesigurnost i mada je Britanija povećala kamatne stope na 10, 12, pa čak i na 15 odsto kako bi privukla ljude da kupuju funte, nastavili su da prodaju, prisiljavajući Banku Engleske na intervenciju tešku 24 milijarde funti. Strahovi od veće devalvacije valute naveli su firme da pokušavaju da se zaštite prodajom funti. (Tom prilikom Džordž Soros je trgujući funtom zaradio 1,1 milijardu dolara, pa je dobio nadimak "Čovek koji je obio Britansku banku", koja je u Crnu sredu izgubila 3,4 milijarde dolara. Mejdžora su torijevci zbog toga stalno napadali, a štampa ga je nazivala "torijevskim ljigavcem".)\nTRGOVINA TONIJA BLERA\nPodršku finansijskih krugova zbog odbijanja da prihvati evro imao je "novi laburista" Toni Bler, koji je tako žestoko podržavao spoljnu politiku SAD da su ga nazivali "Američka Pudlica". Bler je Britaniju uveo u invaziju na Avganistan 2001. i na Irak 2003.\nU vreme britanskog predsedavanja Evropskom unijom dominirala su pitanja budžetskih reformi i proširenje EU. Britanija se zalagala da se i Turska priključi Uniji.\nU to vreme su predsednik Francuske Žak Širak i nemački kancelar Gerhard Šreder tražili da Velika Britanija odustane od rabata koji je Margaret Tačer iznudila 1984. godine. Bler je zauzvrat tražio kompenzaciju rebalansa potrošnje EU, posebno na Zajedničku poljoprivrednu politiku koja čini 44 odsto budžeta EU, o čemu je postignut sporazum u poslednjem trenutku, uz smanjenje britanskog rabata za 20 odsto.\nNakon odbijanja Francuske i Holandije da prihvate Ustav EU, dogovoreno je da će se ratifikacija nastaviti ukoliko sporazum ne bude odbilo više od pet od 25 država članica Unije. Blera, koji je s jedne strane ponavljao da je privržen evropskom projektu, sa druge strane je bio jedan od zagovornika da se u Britaniji održi novi referendum o članstvu u EU. Dil o rabatu i poljoprivrednim donacijama bio je za njega prilika da referendum odloži.\nREFERENDUM DEJVIDA KAMERONA\nBlerovu politiku kao previše popustljivu i mlaku kritikovala je ojačana konzervativna stranka kada je na njeno čelo došao Dejvid Kameron, koji je 2013. obećao da će, ako konzervativci pobede na sledećim izborima, održati referendum o budućnosti Velike Britanije u EU, ali da će pre glasanja pregovarati o novom sporazumu sa Evropom "sa jedinstvenim tržištem u srcu". Na Kameronovo obećanje o referendumu Francuska i Nemačka su poručivale da Britanija ne može da bira samo ono što se njoj dopada u EU (tzv. chery picking). Na referendumu Kameron se zalagao da Britanija ostane u EU. Kad je izglasan Bregzit, podneo je ostavku i poželeo Terezi Mej uspeh u sprovođenju rezultata referenduma. Posle svih obrta se vidi da je u toj želji bilo sarkazma – možda i kletve.\nDok se britanska premijerka pripremala da po ko zna koji put od Evropljana traži odlaganje, da se izbegne Bregzit bez dogovora, naišla je na razumevanje Nemačke koja u Britaniju izvozi robu u vrednosti od 78,1 milijarde funti (više nego SAD, čiji izvoz u Britaniju vredi 70,4 milijarde funti), dok je predsednik Francuske Emanuel Makron bio skeptičniji u pogledu mogućnosti dužeg odlaganja Bregzita. Recept predsednika Evropskog saveta Donalda Tuska o jednogodišnjem produženju roka za Bregzit, uz mogućnost da Britanija izađe i ranije, Makron je nazvao "nespretnim probnim balonom".\nKako izveštava BBC, Evropljani se pribojavaju da bi dodatnim odlaganjem Bregzita Britanija učestvovala na majskim izborima za Evropski parlament, te da bi apsurdno bilo da London ima uticaja na evropski budžet i izbor novih ljudi na ključnim mestima u institucijama EU. Status britanskih članova Evropskog parlamenta bio bi čudan – pola napolju, pola unutra.\nProfesor istorije međunarodnih odnosa na Univerzitetu u Kembridžu Brendan Sims, zagovornik tzv. liberalnog intervencionizma, na sajtu "The Conversation" koji finansiraju univerziteti, biznis i vlade, a koji radi u Australiji, Britaniji i Francuskoj, konstatuje da je priroda britanskog evropskog izazova uvek bila strateška i da je tokom vremena znatno varirala.\nU srednjem veku glavni britanski neprijatelj bila je Francuska. U 16. i početkom 17. veka bila je Španija. Od kraja 17. do početka 19. veka ponovo je to bila Francuska; sredinom do kraja 19. veka bila je carska Rusija. Početkom i sredinom 20. veka prvo je to bio Kajzer, a zatim Hitlerova Nemačka; i onda, piše Sims, ponovo od kraja Drugog svetskog rata do danas Rusija – sa kratkim prekidom posle pada Berlinskog zida.\nBritanija je, piše Sims, igrala važnu, ako ne i odlučujuću ulogu u evropskim aranžmanima još od 17. veka, od ugovora iz Utrehta kojim je definisana takozvana ravnoteža sila, preko Bečkog kongresa na kojem je preuređena Evropa nakon revolucionarnih Napoleonovih ratova, preko Versajskog ugovora na kraju Prvog svetskog rata i kraja Drugog svetskog rata, do ugovora u okviru EEZ u koju je ušla tek po odlasku De Gola.\nIma, naravno, u dijagnozi tog istoričara i nečeg od anglosaksonske nadmenosti. On konstatuje da su Britanci razvili dva inovativna oblika političke organizacije: nacionalnu državu zastupljenu u parlamentu, a zatim i koncept multinacionalne unije utemeljene na parlamentarnom spajanju Škotske i Engleske, a da su nasuprot tome Evropljani u poslednjih 500 godina istraživali političku nesreću u mnogo različitih oblika – od apsolutizma, preko jakobinizma, napoleonske tiranije, Hitlera, sovjetskog komunizma, do, kako on kaže, dobronamerne, ali pokvarene Evropske unije danas.\nNaglašava, međutim, da to ne bi trebalo da bude prilika za britanski trijumfalizam. Naprotiv, bez obzira na ishod referenduma o članstvu, Evropska unija nije neprijatelj Velike Britanije. Neuspeh evropskog projekta i kolaps sadašnjeg kontinentalnog poretka ne samo da bi bio katastrofalan udarac za stanovništvo s druge strane kanala, već i za Veliku Britaniju, koja bi bila izravno izložena nastalim olujama.\nU nameri da nekako skrpi većinu za podršku dogovoru o Bregzitu, Tereza Mej je u decembru 2018. odložila glasanje. Bio je to uzaludan manevar. Ponižavajući poraz sa 432 : 202 premijerka je pretrpela 15. januara. Već 12. marta pretrpela je još jedan poraz (391 : 242). Na ranije ugovoreni dan izlaska iz Unije 29. marta, ponovo se glasalo uz zaobilaženje pravila iz 1604. godine, po kome parlament ne može tri puta glasati o istoj stvari, i briselski dil je ponovo odbačen sa 344 : 286.\nParlament je međutim bio i protiv svega ostalog:\n• protiv izlaska bez ugovora (400 : 160);\n• protiv zajedničkog tržišta sa EU (283 : 188);\n• protiv opstanka u Evropskoj zoni slobodne trgovine EFTA (377 : 67);\n• protiv carinske unije sa EU (272 : 264);\n• protiv carinske unije sa EU uz usaglašavanje pravila sa evropskim jedinstvenim tržištem (307 : 237);\n• protiv preferencijalnih trgovinskih aranžmana sa EU u slučaju da Britanija ne uspe da sklopi aranžman o Bregzitu (422 : 139);\n• protiv opoziva aktiviranja tzv. člana 50 Lisabonskog ugovora o izlasku iz članstva EU (293 : 184);\n• protiv obavezivanja vlade da pregovara o stalnoj i sveobuhvatnoj carinskoj uniji s EU (273 glasa za, 276 glasova protiv);\n• protiv zajedničkog tržišta 2.0, koji neki nazivaju modelom Norveška plus (261 glas za, 282 glasa protiv);\n• protiv predloga o novom referendumu, na kome bi se glasalo o bilo kojem sporazumu koji vlada postigne (280 glasova za, 292 glasa protiv);\n• protiv predloga da se spreči napuštanje EU (191 poslanik za, 292 protiv)...\nVatikan – Seksualno zlostavljanje maloletnika >\nČišćenje sfinge četkicom za zube\nElektrični automobili >\nBudućnost na punjaču


Zahvaljujući primeni savremene tehnologije, posetioci izložbe „Kračun“ koja će sutra biti otvorena u Galeriji Matice srpske, imaće priliku da interaktivno iskuse barokno slikarstvo XVIII veka. Do sada neviđena, jedinstvena 3D postavka dva ikonostasa jednog od najznačajnijih srpskih baroknih slikara, Teodora Kračuna biće deo izložbe i moći će da se pogleda do kraja februara 2020. godine, zahvaljujući podršci i donaciji Vojvođanske banke.\n„Ponosni smo na kontinuiranu saradnju sa Galerijom Matice srpske, a posebno na ovaj jedinstveni projekat koji prvi put na inovativan i multimedijalan način predstavlja javnosti najreprezentativniji deo bogatog slikarskog opusa Teodora Kračuna – ikonostase Saborne crkve iz Sremskih Karlovaca i crkve iz Sremske Mitrovice. Uvek ćemo podržavati upotrebu moderne tehnologije u cilju prezentacije i čuvanja neprocenjivih kulturnih dobara i negovanja domaće baštine. Ovim projektom održavamo znamenitosti živim i dostupnim za širu društvenu zajednicu što je najveća vrednost ovakvih projekata“, izjavila je Milena Mićanović, direktorka marketinga i PR-a Vojvođanske banke.\n„Izložbom Kračun Galerija Matice srpske predstavlja likovno stvaralaštvo jednog od najvećih srpskih slikara XVIII veka, Teodora Kračuna, kroz izbor njegovih najznačajnijih dela iz muzejskih kolekcija i iz Srpske pravoslavne crkve. Posebnu vrednost izložbe predstavljaju i dve celine zasnovane na naučno-istraživačkom radu, koje donose priču o konzervatorsko-restauratorskim ispitivanjima i postupcima na Kračunovim ikonama, kao i upotrebu savremenih tehnologija u prezentovanju njegovog slikarskog rada. Ovo je jedinstvena prilika da se javnosti, nakon skoro pola veka od prethodno organizovane izložbe posvećene Kračunu, predstave najreprezentativnija dela ovog velikana srpskog baroknog slikarstva“, izjavila je dr Tijana Palkovljević Bugarski, upravnica Galerije Matice srpske.\nPreko 60 eksponata iz muzejskih kolekcija i Srpske pravoslavne crkve deo je izložbe „Kračun“. Ikonostasi koji su predstavljeni u novom digitalnom formatu nalaze se u Sabornoj crkvi Svetog Nikole u Sremskim Karlovcima i u crkvi Svetog arhiđakona Stefana u Sremskoj Mitrovici i predstavljaju njegova najzrelija umetnička ostvarenja.\nKoncept izložbe zasnovan je na istraživačkom radu prof. dr Miroslava Timotijevića i njegovom proučavanju Kračunovog života i umetničkog stvaralaštva, a autor je dr Vladimir Simić, profesor Filozofskog fakulteta u Beogradu. Ljubitelji umetnosti će izložbu moći da pogledaju u Galeriji Matice srpske u periodu od 19. oktobra 2019. do 23. februara. 2020.\nOpis izložbe “KRAČUN”\nPriređena u okviru stalne postavke srpske umetnosti XVIII veka, izložba u Galeriji Matice srpske otkriva umetnika Teodora Kračuna na nov način i približava njegov život i delo savremenom posmatraču. Od prethodne velike izložbe posvećene stvaralaštvu ovog slikara prošlo je gotovo pola veka. Njegova dela danas se nalaze u brojnim crkvama, manastirima i crkvenim riznicama, kao što su ikonostasi i celivajuće ikone u Sabornoj crkvi Svetog Nikole u Sremskim Karlovcima, crkvi Rođenja Bogorodice u Sremskoj Kamenici, crkvi Svetog arhiđakona Stefana u Sremskoj Mitrovici, crkvi Svetog Georgija u Somboru, u crkvama manastira Beočina, Novog Hopova, Jaska, parohijskim crkvama u Neštinu, Suseku, Starom Slankamenu, i u Riznici Eparhije sremske u Sremskim Karlovcima. Takođe, znatan broj Kračunovih dela nalazi se u muzejskim kolekcijama.\nU cilju stvaranja interaktivnih ikonostasa korišćene su savremene tehnologije za 3D rekonstrukciju i 3D virtuelnu prezentaciju objekata arhitektonskog i kulturnog nasleđa. Realistična 3D prezentacija pruža inovativan način prikaza ikonostasa kao monumentalnog elementa sa svojom raskošnom drvorezbarskom dekoracijom, ali i kao celine sastavljene od pojedinačnih umetničkih dela. Kako bi se posetiocima omogućilo sagledavanje ikonostasa iz različitih uglova, kroz više slojeva sa mnoštvom detalja, kreirana su dva tipa virtuelne prezentacije. Interaktivna prezentacija ikonostasa koja omogućava detaljniji prikaz pojedinačnih ikona uz prateće informacije o delu predstavljena je uz pomoć tačskrin (touchscreen) ekrana. Uz pomoć tableta dostupna je i aplikacija virtuelne starnosti (augmented reality) koja omogućava vizuelizaciju 3D modela ikonostasa u proširenoj realnosti.\nOvaj multimedijalni segment izložbe realizovan je u saradnji sa Katedrom za animaciju u inženjerstvu i Centrom za digitalni dizajn Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu, zahvaljujući Vojvođanskoj banci i uz blagoslov Njegovog preosveštenstva episkopa sremskog gospodina Vasilija.\nikonostasi/izložba/matica srpska/teodor kračun/umetnost


Jedan od prioriteta pronalazak rješenja za finansiranje brze ceste Žepče-Tuzla - Zepce.Ba Portal\nDosadašnja praksa financiranja je bila putem klasičnih kreditnih zaduženja kod međunarodnih financijskih institucija EIB-a, EBRD-a, Svjetske banke i OPEC fondova. Razmotrene su i druge mogućnosti financiranja kao što su koncesije, javno privatno partnerstvo i financiranje putem EXIM banaka, jer povećanje akciza na gorivo neće biti dostatno za izgradnju cijelog Koridora Vc.\nKada je riječ o brzim cestama, rečeno je, da je prioritet što skoriji početak izgradnje brze ceste Lašva-Travnik, prije svega dionice Lašva-Nević Polje, te iznalazak rješenja za finansiranje brze ceste Žepče-Tuzla.\nTokom razgovora su istaknuti i dobri rezultati ostvareni u Željeznicama FBiH, kao i provođenje Reformske agende, što je rezultat mjera Vlade i resornog ministarstva na stabiliziranju situacije u željezničkom sektoru, saopćeno je iz Federalnog ministarstva prometa i komunikacija.\nOznakebihbrza cestažepče tuzla


Delta Park, otvoren 23. Novembra 2010. godine, predstavlja novi maloprodajni koncept u Srbiji. Dizajniran da zadovolji potrebe potrošača domaćinstava na jednom mestu i čine ga prodavnice velikih formata sa bogatim izborom različitih proizvoda. Atraktivna lokacija u Save Kovačevića, u neposrednoj blizini autoputa ka Beogradu i drugih tranzitnih puteva, na samo 5 minuta od centra grada, što omogućava brzo i lako povezivanje sa svim prigradskim naseljima.\nUkupna površina 23.000 m² biće izgrađena u Fazi II.\nU okviru kompleksa, prva faza je izgrađen Tempo hipermarket ukupne površine 9.500 m², velika prodavnica elektro robe, prodavnica obuće, sportske opreme, igračaka i drugih modnih sadržaja. U drugoj fazi, biće završena prodavnica velikog formata "Uradi Sam".\nU okviru Delta Parka se nalazi na 750 parking mesta.\nUkupna investicija je 16,8 miliona.\nASTER Textil - Niš\nAVIV ARLON - Izrael\nBIG – Novi Sad\nHENKEL – Srbija


Stefanović: Preduzeli smo sve da utvrdimo ko je pretio Kesiću\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas, povodom pretnji novinaru Zoranu Kesiću, da je policija u saradnji sa tužilaštvom preduzela sve mere kako bi se utvrdilo ko je osoba koja je pretila. Stefanović je, odgovarajući na… »\nMondo: Policija istražuje pretnje KesićuVečernje novosti: Stefanović: Kecman je smenjen zbog lošeg radajoš 3 povezane\nMađari plaćaju 65.000 evra zbog navijača\nEvropska fudbalska unija (Uefa) kaznila je Fudbalski savez Madjarske sa 65.000 evra zbog izgreda njenih navijača na Evropskom prvenstvu u Francuskoj. Madjarski huligani su se pred subotnju utakmicu sa Islandom sukobili s redarima i policajcima kada su… »\nAl Jazeera: Kazna Nogometnom savezu Mađarske zbog neredaSportske.net: UEFA kaznila Mađarsku sa 65.000 evrajoš 4 povezane\nIstraživanje: U Srbiji godišnje 200.000 ljudi angažuje advokata, a četvrtina njih je nezadovoljna uslugom\nU Srbiji svake godine 200.000 građana angažuje advokata ili pravnog zastupnika, od čega četvrtina njih ostane nezadovoljna pruženom uslugom, pokazalo je istraživanje agencije Partner Research Solutions na reprezentativnom uzorku građana Srbije. To… »\nMondo: Koliko verujemo advokatima?Politika: Advokatske usluge za 15 evra mesečnojoš 3 povezane


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region / backUrl=/vijesti/region/220421/srpski-glumci-stupili-u-strajk.html / topicId=220421 / view=comment / type=story\nDODIK TVRDI Izetbegović opstruiše formiranje vlasti u BiH Predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da SDA i njen lider Bakir Izetbegović sada namjerno opstruišu formiranje vlasti na nivou BiH... 20. 03. 2019. 12:43 >> 12:08 Komentari 2\nHARADINAJ PORUČIO Ne pada nam na pamet da se bavimo Srbijom Premijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je danas da Kosovo ima svoje probleme i da mu ne pada na pamet da se bavi Srbijom, dok je navode da će intervenisati na sjeveru ocijenio kao izjave za unutrašnju... 19. 03. 2019. 20:00 >> 19:28 Komentari 12\nSUD U HAGU Sjutra pravosnažna presuda Radovanu Karadžiću Međunarodni sud u Hagu izreći će sjutra pravosnažnu presudu bivšem predsjedniku Republike Srpske (RS) Radovanu Karadžiću, koga je Haški tribunal 2016. godine nepravosnažno osudio na 40 godina zatvora zbog... 19. 03. 2019. 12:34 >> 12:00 Komentari 18\nU HAG Majke Srebrenice na izricanju presude Karadžiću Majke Srebrenice otputovale su jutros u Hag da bi sjutra prisustvovale izricanju presude Radovanu Karadžiću, prenio je portal sarajevskog Avaza... 19. 03. 2019. 11:02 >> 10:28 Komentari 17


Materijali za izradu nameštaja po meri - Kuhinje po meri - namestaj po meri kuhinje po meri slike\nMATERIJALI ZA IZRADU KUHINJA PO MERI\nMaterijali koje koristimo u izradi kuhinje\nZa izradu Vaše kuhinje koristimo isključivo kvalitetne materijale: Testiranu oplemenjenu ivericu (univer), mediapan, aluminijum, inox i prirodno drvo. Svi materijali prolaze pre ugradnje kroz najfiniju obradu. Za izuzetno zahtevne klijente u mogućnosti smo da u projektu Vaše kuhinje primenimo i materijale kao sto su :”Corian”, “Kerrock”, ”Oreolan”, ”Oreolit” i naravno prirodni mermer ili granit.\nSve stranice (kantovi) na kuhinjama koje mi pravimo, su zaštićene “abs”- trakama u debljinama od 0.5 , 0.7 , 1.0 i 2.0 mm, čime sprečavamo bilo kakva isparenja lepkova i ostalih hemikalija korišćenih u procesu proizvodnje iverice.\nMediapan i prirodno drvo lakiramo u tri sloja bojom izabranom iz “RAL” – karte, najsavremenijim lakovima italijanskog proizvođača “Icla”.\nVodootpornost postižemo ugradnjom aluminijumskih ili inox detalja na sva kritična mesta. Za zaptivanje koristimo savremene silikonske i epoksidne lepkove i gitove, tako da u nekim slučajevima, ako je potrebno možemo umesto zidnih keramičkih pločica, postaviti vodootporne zidne obloge u željenoj boji i dezenu.\nDeo ekipe za montažu, osim standardnih majstora, čine još: vodoinstalater i električar, koji izvode i puštaju u rad sve instalacije uključene u projekat Vaše kuhinje.\nZa izradu kabineta koristimo isključivo pocinkovane euro vijke raznih dimenzija, VB spojnice i drvene čepove. Sve to isključivo od proizvodjaca "Hettich" . Sve pozicije se odredjuju i buše na CNC mašinama milimetarskom preciznošću.\nU nastojanju da zadovoljimo čak i najstrožije kriterijume, u Kuhinje Beograd, ugradjujemo radne povrsine od najkvalitetnijih prirodnih i veštačkih materijala.\nOd prirodnih materijala koristimo lamelirane ploče bukve i hrasta,granit i mermer. Drvene radne površine, osim što se odlično uklapaju u "retro" dizajnirane kuhinje, zadovoljavaju i uslov vodootpornosti zahvaljujući specijalnoj impregnaciji toplim lanenim uljem.\nMermer i granit u kuhinji vekovima su provereni vodootporni materijali koji se lako održavaju i praktično nemaju rok trajanja.\nOd vestačkih materijala koristimo HPL ploče (iverica presvučena ultraplastom), mediapan lakiran anti scratch poliuretanskim lakom i sve vrste kompozitnih materijala. U poslednje vreme, sve su popularniji kompozitni materijali (corian,kerrock...) zbog svojih antibakterijskih osobina,100% vodootpornosti, lakog oblikovanja i održavanja, tako da će površina Vaše kuhinje po meri uvek biti idealno čista i izgledaće kao prvog dana. Jos jedna prednost kompozitnih materijala je što se sva eventualna oštećenja mogu popraviti bez ikakvih tragova popravke.\nRadna površina Vaše kuhinje po meri mora da zadovolji još jedan bitan uslov. To je odgovarajuća visina i dubina. Dizajner Kuhinje Beograd, posavetovaće Vas kako da odredite pravilnu visinu i dubinu radne površine, u skladu sa Vašom visinom i navikama.\nUkoliko niste zadovoljni postojećim keramičkim pločicama, pre ugradnje kuhinje,možemo:\nzameniti postojeće pločice, novim\nugraditi zidnu oblogu od kaljenog stakla, inoxa, laminiranog mediapana ili univera\npostaviti granitnu ili mermernu oblogu\npostaviti oblogu od kompozitnog materijala\nKuhinja kao pre svega radni prostor mora imati odličnu rasvetu. Kuhinje Beograd Vam nude širok spektar najsavremenije rasvete kako samog radnog prostora, tako i unutrašnjosti kabineta. Za spoljnu rasvetu koristimo: klasičnu, neonsku, ili led rasvetu, a za rasvetu unutrašnjosti kabineta vaše kuhinje koristimo led rasvetu sa senzorskim prekidačima, koji aktiviraju rasvetu automatski prilikom otvaranja fioke ili vrata.\nKoristimo najsavremenije ekološke materijale sertificirane za upotrebu u EU, ugrađujemo isključivo najkvalitetnije okove i mehanizme renomiranih proizvođača


HRVAT PRECRTAO FEDERERA: Rodžer više nije u konkurenciji za najboljeg u istoriji, trka spala na dva imena Novak i Rafa | Novosti.RS\nOčekuje se da 8. marta Novak prestigne Švajcarca po nedeljama provedenim na prvom mestu ATP liste, dok je Rafael Nadal poravnao njegov rekord u osvojenim Grend slemovima (20) i da je u najmanju ruku predvidljivo da će Španac i taj rekord uzeti iz Rodžerovih ruku.\n- Teško je zamisliti Federera kako osvaja još jedan ili dva Grend slema. Ne kažem da on to ne može, ali je veoma teško. On sada, ne brojeći Novaka i Rafu, naspram sebe ima jedan mladi talas sjajnih telera kao što su Aleksandar Zverev, Danil Medvedev i Dominik Tim, a već ima 39 godina. Po mom mišljenju, trka za najboljeg svih vremena je spala samo na dva imena - rekao je Pilić.\n- To je tačno, Novak nema ta dva rekorda. Ipak, nije mi jasno zašto zapadni mediji toliko zanemaraju njegov niz provedenih nedelja na vrhu ATP liste. Ukoliko imate jednog igrača koji je proveo 300 i više nedelja na prvom mestu, to znači da je taj igrač dominantan i konstantan više od 10 godina. Zar to nije veliko dostignuće? - zapitao se Pilić.\nLegendarni teniski trener takođe tvrdi da još uvek postoji razlika između velike trojke (Novak, Rodžer i Rafa) u odnosu na ostatak ATP tura, ali da je sasvim prirodno da se ta razlika u kvalitetu polako smanjuje.\n- Prirodan proces je da njih trojica polako "usporavaju". Svakako, to će se desiti. Razlika između njih i ostatka se nekada merila kilometrima, sada se to svelo na centimetre, ali stara garda još uvek ima da mnogo toga da pokaže - zaključio je Pilić.\nNikola Pilić Novak Đoković Rafael Nadal Rodžer Federer


Dobojski Info - NIJE FACA KO HEJT BACA: JU OŠ „Dositej Obradović“ osvojila drugo mjesto na konkursu pokazavši snagu drugarstva i sloge\nNIJE FACA KO HEJT BACA: JU OŠ „Dositej Obradović“ osvojila drugo mjesto na konkursu pokazavši snagu drugarstva i sloge\nčetvrtak, 15 mart 2018 13:16\nFOTO: Dobojski Info | “Nije faca ko hejt baca – pokaži svima snagu drugarstva”\nU oktobru prošle godine Mikrokreditno društvo “Mikrofin” objavilo je nagradni konkurs za osnovce pod sloganom – “Nije faca ko hejt baca – pokaži svima snagu drugarstva”. Cilj konkursa bio je da se osnovci podstaknu na razmišljanje o drugarstvu i o tome kako bi postupili ako bi bili svjedoci vršnjačkog nasilja, neravnopravnosti ili diskriminacije.\nUvidjevši šansu da predstave svoju školu kao primjer dobre prakse, učenici JU OŠ „Dositej Obradović“ u Doboju odmah su se prihvatili posla i poslali svoje radove na konkurs. Trud je urodio plodom te je ova škola osvojila fantastično drugo mjesto, koje sa sobom nosi 3000 KM u opremi koja je potrebna za unapređenje vaspitno-obrazovnog rada.\nUčenici ove škole su zajedno sa nastavnicom likovne kulture Bojanom Stojaković u okviru teme “Nije faca ko hejt baca”, uradili stop animaciju pod naslovom “Da li znaš šta je bullying”? Stručni žiri pohvalio je njihov rad, te naglasio da je ovo bio najpotpuniji odgovor na temu. Ovaj uspjeh je tim veći kada se uzme u obzir činjenica da su na konkurs bile prijavljene mnogobrojne škole iz cijele države i da je konkurencija bila izuzetno jaka.\nViše iz ove kategorije « DOBOJSKI INFO NAJAVLJUJE: Izložba fotografije članova dobojskog Foto-kino kluba DOBOJ: Kafa u 5 - Književno veče „Knjigom za Ninu“ (VIDEO) »


Crna Gora želi arbitražu oko razgraničenja sa Kosovom\nCrna Gora ima otvoreno pitanje granice sa Kosovom i pokrenuće međunarodnu arbitražu ukoliko sa kosovskim vlastima do kraja godine ne riješi sporna pitanja, saopštila je Uprava za nekretnine Crne Gore.\nDirektor Uprave Dragan Kovačević saopštio je da je sporno šest hiljada hektara teritorije na Kuli kod Rožaja, kao i Rugovska klisura ispod planine Čakor kod Plava.\nPrema podacima iz 1932. godine, kada je rađen prvi katastar na Kosovu, navedeni dio teritorije je pripadao Crnoj Gori, naveo je Kovačević i dodao da to potvrđuju i podaci katastra Srbije koji se poklapa sa podacima crnogorskog katastra.\nPo njegovim riječima, do sada je održano dvanaest sastanaka sa kosovskom stranom, ali oni nisu rezultirali dogovorom o granici iako svi podacu govore da ne bi trebalo da bude spora.\n"Ako (spor) ne riješimo putem zajedničkih komisija, onda idemo na međunarodnu arbitražu", rekao je Kovačević tokom sastanka sa predstavnicima Svjetske banke koja je odobrila novac za izradu katastra u dijelu teritorije Crne Gore u kojem katastra nema.\nSpornih šest hiljada hektara zemlje je obraslo šumom, naveo je Kovačević i dodao da je nadležna, kosovska komisija pod velikim pritiskom lokalnog stanovništva čija je stoka na ispaši na teritoriji Crne Gore.\n"Oni misle 'čije ovce toga i planina', ali neće moći, jer imamo argumente da je to naša teritorija i ne damo ni pedalj naše zemlje", poručio je Kovačević.


Učenički parlament Hemijsko – tehnološke škole čine po dva predstavnika učenika svih odeljenja. Sva pitanja vezana za funkcionisanje Učeničkog parlamenta su determinisana u Poslovniku UP definisanog na osnovu člana 105. stav 1. Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja („Sl. Glasnik RS“ 88/2017-3, 27/2018-3 (dr. zakon), 27/2018-22 (dr. zakon), 10/2019-5, 6/2020-20), a u skladu sa članom 82. Statuta Hemijsko-tehnološke škole u Subotici. Predsednik Učeničkog parlamenta je član Stručnog aktiva za školsko razvojno planiranje i Tima za samovrednovanje i prisustvuje sednicama Školskog odbora. Sve aktivnosti UP se vode dvojezično, na srpskom i mađarskom jeziku (Poslovnik, sednice, radionice, akcije, itd).\nCilj rada Učeničkog parlamenta se odnosi na razvijanje osećaja za život u demokratskom društvu i sticanje veština demokratskog odlučivanja, zaštitu prava i interesa učenika, iniciranje i promovisanje inicijativnosti i aktivizma učenika u izgradnji škole kao najprirodnije demokratske sredine, iniciranje i realizacija sopstvenih akcija, razvijanje saradnje sa raznim organizacijama, razvijanje svesti o pravim društvenim vrednostima, razvijanje kulture dijaloga, podizanje svesti i opšte kulture kod učenika, poboljšanje stanja u školi kako bi među učenicima promovisala saradnja, razumevanje, tolerancija, poštovanje različitosti, solidarnost, nenasilje, doprinose rešavanju problema učenika u školi i unapređenje vaspitno-obrazovog rada i kulturno-zabavnog života Škole.\nIshodi rada Učeničkog parlamenta odnose se na osposobljavanje učenika da samostalno ili timski preuzmu odgovornost za dobijena zaduženja, od same pripreme, planiranja, organizovanja i realizovanja određenih aktivnosti, uspostavljanja saradnje sa Lokalnom samoupravom i raznim NVO radi unapređenja ličnih kompetencija koje su potrebne za celoživotno učenje, osposobljavanje za komunikacijske i organizacione veštine, osposobljavanje za život u demokratskom društvu uz donošenje demokratskih odluka i njihovo spovođenje, širenje socijalne mreže poznanstava radi buduće opremljenosti i spremnosti za život i rad u saradnji i harmoniji sa drugim ljudima, biti spreman da preuzeme inicijativu za reševanje problema u zajednici koji živi uz svesnost o pravim društvenim vrednostima i opštoj kulturi uz poštovanje prava drugih ljudi.\nSamo neke od aktivnosti članova Učeničkog parlamenta su:\nRADIONICA ZA OSPOSOBLJAVANJE NOVIH ČLANOVA UČENIČKOG PARLAMENTA\nCilj radionice je da se učenici odeljenja prvog razreda osposobe za rad u okviru Učeničkog parlamenta. Radionice pripremaju i vode nastavnice Katarina Glogovac, Vesna Tumbas, Tatjana Mandić Takač i Jadranka Vojnić Purčar.\nNa nivou škole prikuplja se novac za školski pribor, voće i slatkiše za učenike Školskog centra za slušno oštećena lica sa domom učenika "Dositej Obradović". Posle prikupjanja organizuje se poseta i druženje. Tom prilikom uvek ostanu lepe uspomene.\nUČESTVOVANJE U ORGANIZACIJI DANA OTVORENIH VRATA ŠKOLE\nUčenici-članovi Učeničkog parlamenta su veoma aktivni prilikom organizacije Dana otvorenih vrata i tada su u najvećoj meri zaduženi da sprovode sve zaninteresovane - učenike osmake, njihove roditelje, nastavnike kroz školu i da ih upoznaju sa učionicama, laboratorijama, radionicama škole.


DRAMA U TESLIĆU: Sin ministra zdravlja Republike Srpske doživeo udes, povređen vozač drugog automobila | Region | Kurir\nIZAŠAO IZ ZATVORA DA PRIČUVA DECU, PA BRUTALNO PRETUKAO ĆERKU! 182\nBOGDANIĆU ODUZELI PRAVO PRVENSTVA\nDRAMA U TESLIĆU: Sin ministra zdravlja Republike Srpske doživeo udes, povređen vozač drugog automobila\nBosna i Hercegovina 20.08.2018. 13:00h 20.08.2018. 13:00h\nNikola BogdanićDragan BogdanićRepublika SrpskaRSministar zdravljaTeslićudessudar\nIZAŠAO IZ ZATVORA DA PRIČUVA DECU, PA BRUTALNO PRETUKAO ĆERKU! Udarao je golu nasred ulice, komšije zvale policiju! MAJKA POBEGLA IZ BOLNICE U SPAVAĆICI posle teške operacije TUMORA da je spase! 182


25 godina mature (odlomak iz romana “Zrenje“ D.Z.) – oblogovan\nAutor oblogovanObjavljeno 7. februara 2015. Kategorije Drugi roman - Zrenje\nPrethodno Previous post: Da nekako hoće\nSledeće Next post: Krila


Eksplozija u Novoj Galenici! (FOTO,VIDEO) | Mondo Portal\nNova Galenika eksplozija\nEksplozija u Novoj Galenici! (FOTO,VIDEO) 25 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n15.11.2018. / 08:55 13:30\nIzvor mondo.rs 15.11.2018. / 08:55 13:30\nNa autobuskom stajalištu Milice Šuvaković, u Galenici, eksplodirao je automobil marke "volvo XC60". Prolaznici koji su se tu zatekli preneli su da se čula snažna detonacija, pretpostavlja se da je reč o bombi.\nOko šest časova, u ovom delu grada, saobraćaj je bio zaustavljen u oba smera. Žena koja živi u blizini nesreće, rekla je da je jutros oko 4.30 sati probudila snažna detonacija, javlja TV Pink.\nU trenutku eksplozije nikog nije bilo u automobilu, a ni u njegovoj blizini.\nStručnjaci procenjuju da bi čovek bio mrtav da je bio u vozilu u trenutku detonacije.\neksplozija, nova galenika\nVlasnica automobila je žena koja nema kriminalni dosije, ali njen suprug - ima dosije, navodi ta televizija.\nPink javlja da je on pre izvesnog vremena u jednoj od zemlja EU bio uhapšen jer je navodno učestvovao u ubistvu.\nMeđutim, nakon izvesnog vremena koje je proveo u zatvoru u toj zemlji, prenosi Pink, je pušten na slobodu, jer se pokazalo da ipak da nije učestvovao u ubistvu za koji je bio optužen.\nMuškarac je bio na mestu nesreće dok su forenzičari bili na terenu.\nKako kaže, ne zna ko bi mogao da postavi bombu na automobil.\nU trenutku eksplozije on je spavao kod kuće.\nKako kažu stanari detonacija je bila jako snažna, a podsetila ih je na sličan slučaj u avgustu, kada je takođe eksplodirao automobil.Tada je stradala devojka koja je državljanka Španije.\nNa sreću, preživela je. Devojka je tada bila u automobilu sa muškarcem koji je zapravo bio meta, preneli su mediji.\nPa ovo je genijalno, stekao kapital kriminalom ali se sad bavi legalnim poslom. Sta je prijatelju tu onda legalno ?!\n15.11.2018. / 23:30\n@VecaBgd pa 90% kapitala u srbiji je steceno nelegalno, on bar nije krao od obicnih ljudi vec od onih koji su pokrali te iste ljude, firme, drzavu, ratnih profitera\n15.11.2018. / 17:13\nBtw covek se 90ih borio kao dobrovoljac za srbiju, od vukovara do knina. Posle rata od drzave dobio onu stvar kao i svi borci. Odlucio se za kradju kola (luksuznih, tako da nikog postenog nije ostetio )tu stekao odredjen kapital, sad ima 2 lokala i od toga zivi. A taj polovan volvo nije nista posebno. Ja se bavim legalnim poslom pa vozim skuplji auto.


Liga šampiona: PSŽ - Valensija\nFudbaleri Pari Sen Žermena pokušaće da odbrane prednost koju su stekli u prvoj utakmici osmine finala LŠ protiv Valensije ali će u revanšu igrati bez Ibrahimovića i Meneza. Ekipu bi trebalo da predvodi iskusni Dejvid Bekam i povratnik u tim Tijago Silva.\nU ekipi PSŽ-a neće biti napadača Zlatana Ibrahimovića zbog suspenzije od dve utakmice zbog crvenog kartona kartona koji je dobio u prvom meču. Ekipa je bez njega izgubila prvenstveni duel protiv Remsa (1:2).\n"Taj poraz ništa ne menja. Sutrašnja utakmica je važna, a za nju smo se već pripremili", rekao je trener Pari Sen Žermena Karlo Anćeloti.\nAnćeloti je pod pritiskom jer ekipa prošle sezone, posle velikog ulaganja u transfere nije uspela da osvoji titulu. PSŽ je poslednji put bio šampion 1994. godine, a poslednji evropski trofej osvojio je dve godine kasnije, kada je trijumfovao u Kupu pobednika kupova.\nU pariski tim vratiće se posle dvomesečne pauze defanzivac Tijago Silva, ali je neizvestan nastup Žeremija Menesa, zbog povrede kuka koji je zadobio na treningu u ponedeljak.\nBekam bi mogao da zaigra u Ligi šampiona prvi put posle šest godina, kada je nastupao za Real Madrid.\n"Mislim da još mogu dobro da igram po desnoj strani, gde sam igrao mnogo godina. Moje najjače oružje oduvek su bila dodavanja", rekao je 37-godišnji Bekam.\nDuel Pari Sen Žermena i Valensije igra se u sredu sa početkom od 20 časova i 45 minuta.\nIzvor: Više o ovoj i drugim sportskim vestima možete pročitati na sajtu Sportske.net


Red vožnje - Linija 67 · Zeleni venac · Novi Beograd /Blok 70A/\nRed vožnje – Linija 67 – Zeleni venac – Novi Beograd /Blok 70A/ | Ulice kojim linija saobraća: Smer A: ZELENI VENAC – Jug Bogdanova – Pop Lukina – Brankov most – Bulevar Mihaila Pupina – Antifašističke borbe – Bulevar Milutina Milankovića – Omladinskih brigada – NOVI BEOGRAD /BLOK 70A/ | Smer B: NOVI BEGRAD /BLOK 70A/ – Omladinskih brigada – Bulevar Milutina Milankovića – Antifašističke borbe – Bulevar Mihaila Pupina – Brankov most – Brankova – Jug Bogdanova – ZELENI VENAC\nIzmene na linijama broj: 15, 52, 53, 56, 60, 67, 68, 71, 72, 75, 84, 704, 706, 707 zbog radova u zoni terminusa ”Zeleni venac” (11.02.2018) (okvirno od 12h do 22h)\n‹ Novi Beograd /Blok 70A/\nInterval: 14-20 min. / vikendom: 19-25 min.\nNovi Beograd /Blok 70A/\n› Novi Beograd /Blok 70A/\n5 00 18 35 51 00 40 00 40\n6 07 22 37 51 00 19 37 56 00 19 37 56\n7 05 19 34 48 14 33 51 14 33 51\n8 02 16 31 45 59 10 29 49 10 29 49\n9 13 28 42 56 08 27 47 08 27 47\n10 10 25 39 53 06 25 45 06 25 45\n11 07 22 36 51 04 23 43 04 23 43\n12 06 22 39 57 02 21 41 02 21 41\n13 14 32 49 00 19 39 58 00 19 39 58\n14 07 24 42 59 17 37 56 17 37 56\n15 17 34 52 15 35 54 15 35 54\n16 09 27 44 13 33 52 13 33 52\n17 02 21 40 59 11 31 50 11 31 50\n18 18 37 56 09 29 48 09 29 48\n19 15 34 53 11 35 11 35\n20 12 31 50 00 25 50 00 25 50\n21 09 28 47 15 40 15 40\n22 06 25 45 05 30 55 05 30 55\n23 05 25 45 20 45 20 45\n#1113 Kompletan red vožnje:\n5 10 24 38 52 15 35 54 15 35 54\n6 07 21 35 49 12 31 49 12 31 49\n7 04 18 32 46 08 26 45 08 26 45\n8 01 15 29 43 58 03 22 40 59 03 22 40 59\n9 12 26 40 55 17 36 55 17 36 55\n10 09 23 37 52 15 34 53 15 34 53\n11 06 20 34 49 13 32 51 13 32 51\n12 05 22 39 57 11 30 49 11 30 49\n13 14 32 49 09 28 47 09 28 47\n14 07 24 42 59 07 26 45 07 26 45\n15 17 34 52 05 24 43 05 24 43\n16 09 27 44 03 22 41 03 22 41\n17 02 19 37 54 01 20 39 59 01 20 39 59\n18 12 29 47 18 37 57 18 37 57\n19 05 23 42 16 36 16 36\n20 01 20 40 00 25 50 00 25 50\n21 00 20 40 15 40 15 40\n22 00 20 40 05 30 55 05 30 55\n23 00 20 20 20\n/0 min./ #1047 ZELENI VENAC\n/7 min./ #362 ŠEST KAPLARA\n/8 min./ #364 PALATA SRBIJA\n/9 min./ #2382 BLOK 26\n/10 min./ #844 BLOK 25\n/11 min./ #1106 BLOK 24\n/12 min./ #1104 MILUTINA MILANKOVIĆA\n/13 min./ #1102 ŠPANSKIH BORACA\n/15 min./ #2324 BULEVAR UMETNOSTI\n/16 min./ #191 OMLADINSKIH BRIGADA 1\n/17 min./ #799 AIRPORT CITY\n/18 min./ #797 TEHNIČKA ŠKOLA NOVI BEOGRAD\n/20 min./ #1115 JURIJA GAGARINA\n/21 min./ #1113 BLOK 70A\n/0 min./ #1112 BLOK 70A\n/1 min./ #1114 JURIJA GAGARINA\n/2 min./ #2437 OMLADINSKIH BRIGADA\n/3 min./ #796 TEHNIČKA ŠKOLA NOVI BEOGRAD\n/4 min./ #798 AIRPORT CITY\n/5 min./ #2322 OMLADINSKIH BRIGADA 1\n/6 min./ #2323 BULEVAR UMETNOSTI\n/7 min./ #1731 ŠPANSKIH BORACA 1\n/8 min./ #1103 MILUTINA MILANKOVIĆA\n/9 min./ #1105 BLOK 24\n/10 min./ #772 BLOK 25\n/11 min./ #2383 BLOK 26\n/12 min./ #365 PALATA SRBIJA\n/14 min./ #2114 ŠEST KAPLARA\n/20 min./ #298 BRANKOV MOST\n/21 min./ #1049 ZELENI VENAC\nNovi Beograd /Blok 70A/ (broj polazaka)\n12.09.2018 u 16:58\nDa li je moguce da se svaki dan desava isto na liniji 67 (blok 70a) ili krenu ranije, ili se ne pojave… vama je “opravdanje” kvar vozila (ne cudi) ubacite onda jos neki autobus kada je vec takva situacija.\n67 - najnepouzdanija gradska linija u Beogradu says:\n14.09.2018 u 17:18\nUpravo u ovom trenutku: cekanje na brankovom mostu ka NBG duze od 25 minuta, u sred spica.\n67 prop'o says:\n10.09.2018 u 11:47\nIsto je se i jutros desilo, sa predvidjenim polaskom u 7:46. Linija je bukvalno postala potpuno nepouzdana, a vozila se cesto raspadaju. Ko je kriv? Kosmaj? GSP dispeceri?\n10.09.2018 u 12:28\nPolazak nije realizovan zbog kvara vozila, zamena je izvršena i linija trenutno (10.09.2018 / 12:28h) radi u redovnom režimu.\nbusevi.com » Linija 67 · Zeleni venac · Novi Beograd /Blok 70A/\nTrenutno aktivno: 1,326 korisnika


Vremenska i bioprognoza, 24.8.2020. | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Vremenska i bioprognoza, 24.8.2020.\nVremenska i bioprognoza, 24.8.2020.\nVIDEO K9: U našem gradu danas promenljiva oblačnost, a za sutra nam meteorolozi najavljuju i kišu.\nDanas u Novom Sadu promenljivo oblačno sa temperaturama od 16 stepeni u jutarnjim časovima, do 28 u najtoplijem delu dana. Slab severac duva brzinom do 3 m/s. Vazdušni pritisak je malo povišen, 1013 mbar.\nSutra u našem gradu promenljivo oblačno sa mestimičnom kišom. Jutarnja temperatura biće 16, maksimalna dnevna 25 stepeni. Duvaće slab severozapadni vetar brzinom do 2 m/s. Vazdušni pritisak i dalje povišen, 1014 mbar.\nNakon sutrašnjeg prolaznog naoblačenja sa kišom, narednih dana u Novom Sadu pretežno sunčano, suvo i toplo vreme. Jutarnje temperatura će se u ovom periodu kretati između 14 i 17 stepeni, a najviše dnevne od 25 u utorak, do 32 u subotu.\nBiometeorološka situacija može imati nepovolјan uticaj na astmatičare i osobe sa povišenim krvnim pritiskom. Glavobolјa i nesanica su moguće meteoropatske reakcije.\nPrethodni tekstOTVORENI EKRAN, 20.08.2020. Zoran Knežev\nSledeći tekstAMSS: Pojačan intenzitet saobraćaja


BLICSPORT NA TRENINGU REALA Bez milosti za najboljeg: Ronaldo dobio lakat, Zizu gledao sa strane - clip.rs\nBLICSPORT NA TRENINGU REALA Bez milosti za najboljeg: Ronaldo dobio lakat, Zizu gledao sa strane\nI fudbaleri Reala iz Madrida su spremni za finale Superkupa Evrope sa Mančester junajtedom (utorak 20.45). Na jednom od poslednjih treninga pred meč u centru pažnje bio je Kristijano Ronaldo. Sve oči bile su uprte u najveću zvezdu “kraljevića”.


U SUSRET SVETOM NIKOLI: Riba nikad skuplja, ali post se uglavnom poštuje - -\nU SUSRET SVETOM NIKOLI: Riba nikad skuplja, ali post se uglavnom poštuje\nSvečari se ipak drže tradicije i riba je sastavni deo slavske trpeze u vreme posta, ali su ih cene neprijatno iznenadile.\n15:33 | 11.12.2017. Autor: E.B.\nSezona slava uveliko traje, a kako je od 29. novembra počeo Božićni post, na slavskoj trpezi obavezna je riba. Ove godine svečare u Požarevcu, ali i širom Srbije, dočekale su znatno više cene.\n„Najpopularniji“ šaran poskupeo je 150 dinara po kilogramu u odnosu na prošlu godinu, te se prodaje i do 570 dinara. Riba „amur“ ide i do 520 dinara, a najjeftiniji je „tostolobik“ koji može da se pazari za 450 dinara po kilogramu. Som je rekorder u ceni i za njega treba izdvojiti čak 900 dinara po kilogramu.\nProdavci ribe kažu da su nabavne cene povećane, te su i i oni morali da koriguju svoje. „Krivac“ za ovaj atak na novčanike, kako kažu prodavci, je sama priroda. Prošle zime, objašnjavaju oni, došlo je do pomora ribe usled niskih temperatura, a letos se zbog visokih temperatura riba prosto ugušila usled nedostatka kiseonika.\nKupaca na pijaci „Krug“ ima manje nego ranije, ali ima.\nPenzionerka iz Požarevca, i pored toga što, kako kaže, ima niska primanja, za slavu mora da ima za sveću kolač, pasulj i ribu.\nVećina građana koje smo danas zatekli u kupovini ribe, izričiti su u poštovanju posta za slavu.\n„Jeste skupo, ali dok sam ja živ postiće se i kupovaćemo ribu, kao što su to radili i naši preci, a posle mene neka rade kako hoće“, kaže naš sagovornik iz okoline Požarevca.\nSlava bez ribe ne može\nNa glavnoj požarevačkoj pijaci ima i smrznute ribe, koja je nešto pristupačnija, a nudi se i dosta šarenolik asortiman i morskih proizvoda, kao i drugih ribljih proizvoda poput štapića, pljeskavica...\nFeb 12, 2018 12:58\nMar 26, 2018 10:02\nMar 26, 2018 10:46\nMar 26, 2018 09:57\nMar 26, 2018 10:44\nZavirite u „Teslinu kuglu na Rtnju“...


BLIZANCI - nedeljni horoskop 25-31.01.2016. | Lepotica.rs\nBLIZANCI – nedeljni horoskop od 25. do 31.01.2016.\nDragi moji usamljenici, malo se taj vaš emotivni život promrdao, živnuo. Doduše, ne mnogo, da se ne lažemo – ali ipak se nazire neko svetlašce na kraju tunela. Ono što vam zaista smeta jeste što u nekom trenutku izgleda kao da ćete uspeti da osvojite predmet svog obožavanja, da bi se već u sledećem trenutku situacija nekako preokrenula i ona čuvena blokada postavila ispred vas. Neki će dići ruke. Nemojte to da budete vi. Prihvatite tempo koji je za vas težak kao crna zemlja i gurajte dalje. Sve će se složiti kako treba, samo da naleti pravi trenutak.\nOve sedmice ćete možda dobiti poneku naznakicu da stvari idu u pravom pravcu. Nastavite. Blizanci koji su u partnerskim odnosima u boljoj su poziciji ove sedmice. Još uvek će povremeno biti situacija koje vas izbacuju iz takta, ali kao da vam je muka da više zvocate, pričate, svađate se. Kako dani budu odmicali, vas dvoje ste sve bolje. Samo nastavite tako.