децембар 2008 - Biznis i Finansije\n8. decembra 2008. 0 komentar\nDve strateške delatnosti Adris grupe su turistička i duvanska industrija. Firma na čijim temeljima je ovaj korporativni centar nastao je Tvornica duhana Rovinj, danas vodeća duvanska kompanija na hrvatskom tržištu.\nNa pomen fabrike verovatno automatski zamišljate staru sivu zgradu čađavih dimnjaka, kroz koju fijuče vetar u nedostatku prozora (predrasude na osnovu empirijskih dokaza da su ih zaposleni u vreme socijalizma poneli svojim kućama). Možda nas je zato iznenadio pejzaž ispred Tvornice duhana Rovinj – zelenilo, mali vodopadi i moderna staklena zgrada. No, kako se ne bavimo pejzažnom arhitekturom već ekonomijom, skrenućemo pažnju na ono što smo čuli unutar modernih staklenih zidova.\nNaime, fabrika TDR-a i Istragrafa je najveća greenfield investicija u Hrvatskoj. Ona je nedavno izmeštena iz centra Rovinja u predgrađe zvano Kanfanar, od kog je ovim potezom načinjena jedna od najmodernijih poslovnih zona u našem susedstvu. Samo u izgradnju nove fabrike uloženo je 123 miliona evra, a od nove fabričke linije očekuje se proizvodnja 8 tona duvana na sat, što znači godišnje 20 milijardi ili 20 000 tona cigareta. Investicija je obezbedila i radna mesta za više radnika nego što ih živi u pomenutom kraju. Neki od njih su došli iz Zagreba u ovu istarsku regiju, u potrazi za boljim poslom (što se retko dešava sa našom trasom koja vodi iz prestonice). To je objašnjenje zašto je više zaposlenih nego radno sposobnih stanovnika.\nA sada brojčano: 1000 zaposlenih u TDR svojom proizvodnjom pokriva više od 85% hrvatskog tržišta i 25 % regionalnog. Od dostupnih podataka, videli smo ukupan prihod fabrike iz 2006. godine, koji iznosi 1,918 milijardi kuna, a da bismo se lakše snašli možemo na to gledati kao na blizu 274 miliona evra. Ukupan prihod Adris grupe d.d. (koja, podsetimo posluje i u oblasti turizma) te godine iznosio je 2,96 milijardi kuna, što znači da duvan donosi više novca nego turizam u zemlji kojoj gotovo polovinu granice čini more.\nOsim što širi svoje poslovanje na okolna tržišta (na primer u Srbiji su kupili 25% udela u Veletabaku, te su treći po redu proizvođač na našem tržištu), TDR će u skorijoj budućnosti izgraditi i fabriku u Iranu, u nastojanju da svoju tehniku i, kako to mladi japiji vole da nazovu, “know how” šire dalje. U šetnji kroz fabriku imali smo priliku da se uverimo u to da je sve automatizovano i da su im mašine veoma pametne i vredne, koliko to mi laici možemo da uvidimo. No, više od gledanja kako rade mašine značila nam je činjenica da je broj zaposlenih koji rade na njima smanjen sa 15 na tri po smeni, a i njihov posao se sve manje svodi na fizički rad.\nModernizacija ne donosi samo bržu i lakšu proizvodnju, već bolji proizvod, čemu prethode ispitivanja tržišta, kvalitetniji dizajn i ispunjavanje želja potencijalnim kupcima. U skladu s tim, TDR je razvio 11 brendova koji imaju u ponudi 33 vrste cigareta, ali da ne gušimo brojkama, to su Ronhil, Walter Wolf, Filter 160… Ne želimo da zvučimo kao ljubomorni i isfrustrirani kritičari, ali na uspeh ove modernizovane kompanije i prelepe nove fabrike može da baci senku jedna mala nejasnoća – za sve vreme boravka u Hrvatskoj bili smo svedoci muke da se kupe druge cigarete osim onih koje proizvodi TDR: ili su poput Marlboro-a preskupe, ili ih poput Pall Malla nigde ne možete naći. Stoga, pitanje je da li se ovaj model može primiti kod nas, ali lepo je znati da se poslovna ulaganja na ovom podneblju ipak isplate.\n1872 – utemeljen je prvi fabrički pogon radi opremanja austrougarske vojske cigaretama po ideji tadašnjeg gradonačelnika Rovinja, Matea Campitelllija.\n1918 – fabrika postaje deo italijanskog državnog monopola.\n1980 – razvoj se zasniva na sopstvenim markama, rođenje Ronhila.\n1990 – privatizacija TDR-a.\n1992 – formiranje nacionalnog tržišta cigareta, udeo TDR-a je 31%.\n1998 – TDR preuzima Zagrebačku tvornicu duhana, udeo u nacionalnoj prodaji je 85%.\n2003 – TDR postaje vodeća članica Adris grupe.\n2007 – otvaranje velike fabrike u Kanfanaru.\nNa kraju 2007. godine, prema izveštajima dostavljenim Narodnoj banci Srbije (NBS) u stečaju i likvidaciji bila su 1.792 preduzeća u Srbiji, skoro 400 više nego prethodne godine. Za više od polovine tih preduzeća stečajna procedura je u toku, jer se u trgovinskim sudovima u Srbiji vodi oko 500 stečajeva, koliko i u Centru za stečaj Agencije za privatizaciju.\nOčekuje se da će broj preduzeća u stečaju biti uvećan početkom iduće godine, kad će takva sudbina zadesiti sve društvene firme koje ne budu privatizovane do kraja 2008. godine. Propisi o privatizaciji predviđaju da u svim društvenim preduzećima koja ne budu prodata do tog roka proglasi stečaj, a procenjuje se da će takvih firmi biti najmanje 400. To su uglavnom preduzeća koja su već bila na aukcijama, ali za njih nije bilo zainteresovanih kupaca. Praksa je da se posle tri neuspele aukcije ne zakazuje nova prodaja, već se čeka kraj roka za privatizaciju društvene imovine da bi se pokrenula stečajna procedura.\nTo što za nekoliko stotina preduzeća nema zainteresovanih kupaca ne znači da će njihova imovina biti prodata u bescenje da bi se namirili poverioci i isplatile zaostale zarade zaposlenima. Veliki broj tih firmi ne može da nađe kupca jer propisi o privatizaciju nalažu da novi vlasnik najmanje tri godine zadrži istu delatnost, a mnogi investitori bi rađe kupili njihovu imovinu, poslovne zgrade i zemljište koje koriste. Stoga će stečajevi takvih preduzeća i najkraće trajati i nema sumnje da će se za neka od njih otimati stečajni upravnici koji dobijaju procenat od ostvarene prodaje.\nU preduzećima koja su na kraju prošle godine bila u stečaju i likvidaciji zaposleno je 7.309 radnika, što je za 53 odsto manje nego u 2006.godini. Među tim preduzećima najviše je malih privrednih društava, 95,7 odsto, a kad je reč o delatnostima najviše je iz trgovine. Iz Beograda je skoro svaka treća takva firma.\nUkupni gubitak stečajnih preduzeća prošle godine je bio 7,2 milijarde dinara, što je dvostruko manje nego 2006. godine. Njihovi prihodi bili su 30,3 milijarde, a rashodi 37,4 milijarde dinara, dok su kumulirani gubici iznosili 105,1 milijardi dinara, što je približno za 50 odsto više nego u 2006. godini. Sredstva tih preduzeća bila su vredna 171,6 milijardi dinara, a čine ih stalna imovina (71 milijarda), obrtna imovina (40,4 milijarde) i gubitak iznad visine kapitala (59,6 milijardi dinara).\nDobar zakon sa puno mana\nNovi Zakon o stečaju, koji je u primeni od februara 2005. godine, omogućio je da se stečaj okonča u roku od godinu dana, i to potpunim gašenjem firme ili ozdravljenjem jednog njenog dela. Taj zakon je i od strane međunarodnih institucija proglašen jednim od najboljih u Srbiji, ali je praksa pokazala da i on treba da se dorađuje, što za sada nije među prioritetima Vlade Srbije. Predlaže se da se zakonom propiše formiranje posebnog fonda iz kojeg bi se plaćali troškovi vođenja stečaja, dok se za to novac ne obezbedi prodajom imovine stečajnog preduzeća. Pored toga, jedna od mana sadašnjeg zakona je što nije predvideo u koji fond će ići novac od prodaje naknadno pronađene imovine preduzeća čiji je stečaj okončan.\nNekoliko stotina stečajeva vodi se prema starom zakonu, kojim nije oročen stečajni postupak, što je jedan od razloga da ta procedura u nekim slučajevima traje i po 15 godina, a sadašnji prosek je tri godina. Agencija za privatizaciju je nadležna za stečajeve u preduzećima gde je država većinski vlasnik, kao i u preduzećima gde je poništen kupoprodajni ugovor.\nZnačajna novina u sprovođenju stečaja je što stečajni upravnik mora da ima licencu koju izdaje Agencija za licenciranje stečajnih upravnika. Do sada je ta agencija izdala 421 licenci stečajnim upravnicima, koji su za prethodne tri godine okončali više od 600 stečajeva, a trenutno vode 635 postupaka, od čega je polovina odnosi na preduzeća koja su u privatnom vlasništvu. Nije ograničeno koliko stečajevo može istovremeno da vodi jedan stečajni upravnik, već je njima ostavljeno da sami procenjuju koliko će biti angažovani, tako da su oni odgovorni ako se postupak oduži. Efikasnosti stečajnih postupaka doprinelo je i to što stečajni upravnik za svaku štetu koja nastane odgovaraju svojom imovinom, kao i za štetu koju prouzrokuju njihovi saradnici, jer je na vreme nisu sprečili.\nPrimenom novog zakona, prema rečima direktorke Agencije za licenciranje stečajnih upravnika Vesne Gaćeše, trajanje stečajnog postupka skraćeno je sa sedam, na prosečno tri godine. Licence se potvrđuju svake tri godine, čime je u velikoj meri onemogućena korupcija u vođenju stečajnih postupka, Naime, ranije je u interesu stečajnih upravnika bilo da postupci što duže traju, a nisu ogovarali ukoliko bi imovinu stečajnog preduzeća prodali dogovorom a ne po tržišnoj ceni. To se najbolje videlo u slučaju takozvane „stečajne mafije“, u aprilu 2006. godine, kad je uhapšeno 35 ljudi pod sumnjom da su oštetili desetine preduzeća u stečaju i pritom sebi stekli veliku materijalnu korist. Na čelu te grupe je, kako je navedeno u optužnici, bio predsednik Trgovinskog suda u Beogradu Goran Kljajević. U tom sudu se provodi oko 70 odsto stečajeva u Srbiji.\nSada Agencija za licenciranje stečajnih upravnika proverava rad svakog stečajnog upravnika pre nego mu licencu produži na još tri godine, a kako su njihove zarade daleko iznad proseka u Srbiji i imaju mogućnost da vode i po nekoliko stečajeva, teško da će se neko od njih odlučiti da se kocka sa tim papirom.\nU zemlji u kojoj petina stanovništva su adolescenti koji sporo sazrevaju, a ostali brzo stare jer se penzionišu pre svih stanovnika EU, mladi fatalistički veruju da će uskoro biti bolje, ali neće da se potrude da im bude bolje.\nIako je obećala, Vlada Srbije nije do kraja septembra formulisala akcioni plan za sprovođenje Nacionalne strategije za mlade, koju je prethodna vlada usvojila radno i svečano 9. maja, na Dan Evrope. Javnost očekuje da se sada angažuje Rodoljub Šabić, poverenik za informacije od javnog značaja, jer je kraj septembra i Međunarodni dan prava javnosti da zna.\nNacionalna strategija u “mlade” ubraja uzrast od 15 do 30 godina. Tako su zahtevali “mladi”, njih oko 16.000, koliko ih je doprinelo izradi Strategije. Mladi u EU brže sazrevaju jer sa 24 godine nisu više mladunčad. Osim u Italiji, gde im, mamma mia, gledaju kroz prste do 26. godine. Statistički, u Srbiji petina stanovništva su adolescenti koji sporo sazrevaju, a ostali brzo stare, jer se penzionišu pre svih stanovnika EU. Vlada je u januaru usvojila i Strategiju podsticanja rađanja, pa je demografska politika kompletno podržavljena.\nStrategija za mlade garantuje mladima isto što preambula Ustava Srbije garantuje svima. Novo su zanimanje ,,omladinski radnik”, kategorije “volonterskog rada”, “doživotnog učenja”, “međugeneracijske solidarnosti” i “pravo na učešće u izgradnji demokratskog građanstva”.\nA sad, realnost\nPrema istraživanjima na koje se oslanjala Strategija, većina mladih sebe unapređuje u zainteresovane i sposobne (76 odsto) da rešavaju probleme, ali se samo 32 odsto upustilo da reši makar i lokalni problem. Više od 90 odsto ispitanika nisu članovi političke stranke, a 87 odsto beži i od kulturno-umetničkih društava. Neki drugi klinci su se mobilisali u studentskim protestima 1992, 1996/97, petooktobarskim promenama, ukratko “izgradnji demokratskog građanstva”.\nSvega 11 odsto mladih je spremno da učestvuje u promenama. Fatalistički veruju da će uskoro biti bolje, ali neće da se potrude da im bude bolje. U poređenju sa čitavom populacijom, mladi su zadovoljniji svojim životom i stanjem u društvu. Kako stare, raste nezadovoljstvo.\nDruštveno je aktivno samo šest odsto mladih. Dosadašnji volonteri-srednjoškolci su sakupljali novac i odeću za one kojima je potrebna, a mnogo manje dobrovoljaca je čistilo školsko dvorište, okolinu u kojoj živi, sakupljalo stari papir, brinulo o životinjama ili dalo krv.\nSlobodno vreme čak 80 odsto provodi pred televizorom, a njih 73 odsto to čini od jednog do pet sati dnevno. Pošto polovina gledalaca nema kablovsku TV, osuđeni su na grand produkcije domaćih javnih servisa i komercijalnih emitera. Čak 57,3 odsto mladih ne interesuju vesti. Kompjuter ima 85 odsto srednjoškolaca, a 66 odsto ga koristi za igrice, muziku ili filmove.\nNajmanje su popularni sadržaji visoke kulture (pozorišta, bioskopi, muzeji, galerije, koncerti klasične muzike). Prema istraživanju beogradskog Instituta za psihologiju polovina srednjoškolaca u Srbiji nikad nije bila u pozorištu i muzeju. Više od trećine srednjoškolaca nisu članovi biblioteke.\nAmbiciozan je i cilj o “doživotnom učenju”. Nakon 60 godina zagarantovanog obaveznog i besplatnog osnovnog obrazovanja za sve, u Srbiji među mladima ima 0,6 odsto nepismenih, a bez potpune osnovne škole ih je 4,7 odsto. Lane je u Srbiji za obrazovanje izdvojeno 3,5 odsto BDP-a. Zemlje OECD-a izdvajale su šest odsto.\nMladi u Srbiji nezadovoljstvo rešavaju linijom manjeg otpora. Većina mladih želi da pobegne iz malih sredina. Od svih begunaca, 52 odsto mašta o inostranstvu.\nOdrastanje “na odloženo”\nPrema podacima Nacionalne službe za zapošljavanje, 30 odsto nezaposlenih mladih su nekvalifikovani ili polukvalifikovani, dok za 8,6 odsto mladih sa višim i visokim obrazovanjem, zbog neodgovarajućeg obrazovnog profila, nema potražnje na tržištu rada. Džabe su studirali, u proseku duže od pet godina.\nČetvrtina tinejdžera nema tri obroka dnevno. Samo 34 odsto se kupa ili tušira više od tri puta nedeljno. Samo 3,4 odsto devojaka ide kod ginekologa radi kontracepcije.\nStopa zaposlenosti mladih u Srbiji je 30,1 odsto, a čitavog radno sposobnog stanovništva 49,9 odsto. U EU radi 48 odsto omladinaca do 25 godina starosti.\nČetvrtina anketiranih želi posao u stranoj firmi. Za platu kod poslodavca radi 79 odsto mladih, a 11 odsto se opredelilo za samozapošljavanje. Preduzetnički duh je privilegija studenata i onih koji su diplomirali.\nRad na vladinoj strategiji za mlade počeo je u julu 2007. a trebalo je da bude završen do kraja 2007. Premijer je tada bio Vojislav Koštunica, a resorna ministarka ista. Kada je na čelu Fonda za mlade talente bio Koštunica, podeljeno je 2007. samo 19 stipendija. Ove godine bi do 1.000 najboljih studenata završne godine osnovnih studija samo onih univerziteta čiji je osnivač država moglo konkurisati za stipendije. “Dete je otac čoveka”, pevao je romantičar Vilijem Vordsvort u 18. veku. I glasača, dodala je DSS i preuzela monopol nad resorom prosvete. U septembru je Ministarstvo omladine i sporta ponudilo mladima kredite u iznosu do 15.000 evra kako bi započeli sopstveni biznis. Prijave za kredite se šalju Ministarstvu ekonomije. Na čelu ovog resora je Mlađan Dinkić, predsednik stranke G17 plus. Samardžić-Marković je potpredsednica Političkog saveta G17 plus.\nNa pitanje da li više vole siguran posao bez obzira kolika je plata, ili posao u kome može da se zaradi, trećina mladih su avanturisti. Prema istraživanju agencije Medija Galup toliko je i onih koji su se, kada su našli posao, napustili ušuškani roditeljski dom. U Studentskoj uniji Srbije tvrde da 77 odsto mladih ljudi živi sa roditeljima, a samo sedam odsto smatra da svojim radom može da se osamostali. U Srbiji je pet odsto mladih ljudi iskusilo samostalan život pre nego što je zasnovalo porodicu.\nPrema saznanju Studentske unije, 75 odsto studenata nema pasoš. Najpokretljiviji deo omladine ni ne planira da putuje, iako više od polovine mašta o inostranstvu.\nU manifestu javnosti uoči formulisanja strategije, mladi građani i građanke “uvereni da predstavljaju vitalan resurs društva, osnovu bez koje naše društvo nema budućnost”, traže “sistemsku brigu države”; “izradu zakona o mladima i ostale legislative koja se tiče mladih”; a očekuju promenu “kulture življenja kroz veće uključivanje mladih ljudi i brigu o njihovim potrebama i pravima”.\nNastava fizičkog vaspitanja za studente je ukinuta pre deset godina. U zemlji je vidljiv trend sve ranije „profesionalizacije” sporta – sve mlađa deca su članovi sportskih klubova. Sport je dostupan samo odabranima, onima probranog porodičnog statusa.\nMinistarstvo za omladinu i sport ima budžet od dva miliona evra. Snežana Samardžić-Marković, u dvostrukoj ulozi ministarke za omladinu i za sport je izjavila da su Srbiju pripreme olimpijaca koštale tri miliona evra. Iz Pekinga su se vratila tri lovorova venca od po milion evra. Osim toga, zaslužni sportisti u pet disciplina su 11. septembra podelili više od pola miliona vladinih evra. Osamdesetak nevladinih organizacija je za primenu Strategije dobilo 1,76 miliona evra.\nProsečna starost stanovništva, indeks starenja i očekivana dužina života živorođenih u Republici Srbiji\nalign=“center“>Prosečna starost stanovništva\nalign=“center“>Indeks starenja stanovništva\nalign=“center“>Očekivana dužina života\nalign=“center“ lang=“en-US“> 1997. 2007.\nMajke pri rođenju sve dece\nMajke pri rođenju prvog deteta\nlang=“de-DE“>Mladoženje pri sklapanju prvog braka\nlang=“de-DE“>Neveste pri sklapanju prvog braka\nalign=“center“>Očekivano trajanje života\nMladi o sebi: Iz prve ruke\nKako mladi sazrevaju u Srbiji, šta donosi studiranje ovde a šta na Zapadu, kako se donose odluke ostati ili otići, nalazi posao i obezbeđuje egzistencija, umesto statistike govore iz sopstvenog iskustva dvoje studenata i dva preduzetnika.\nMarija Dukić, 24 godine\nstudent Fakulteta Političkih nauka u Beogradu\nPrve dve godine svog studiranja provela sam u zgražavanju nad organizacijom predavanja i ispita. Čudilo me je to što se u amfiteatru stiskaju mase studenata, što neki sede na stepenicama, što profesori fizički ne mogu da postignu rad sa svakim studentom, što se rokovi preklapaju pa prvo polažete ispit u oktobarskom, a posle taj isti u septembarskom roku.\nU celoj toj gunguli najveći utisak na mene su ostavili predmeti koji su u neobjašnjivoj vezi sa političkim naukama, poput Teorije kulture, ispita koji su retki položili iz prvog pokušaja, a koji ne znamo čemu služi. Profesori su posebna priča. Jedan od njih je akter urbane legende FPN-a, profesor koga su čekali ceo dan da dođe na ispit, a kada ga je asistentkinja nazvala ispostavilo se da je u Berlinu (ili nešto slično), i da studenti treba da ga sačekaju, jer, zaboga, zavise od njega. Taj isti profesor je jednom došao pijan na ispit, i pao sa stolice. Nemam toliko mesta da pišem o ostalim dogodovštinama. No, nije sve tako crno. Pojedinci se zaista trude da angažuju studente, pokazuju brigu, ali nažalost, to je njihova dobra volja a ne obaveza koju im nameće država.\nRadi se u velikim grupama, gradivo je obimno, a evaluacija profesora je još uvek mrtvo slovo na papiru, oni kod kojih je mala prolaznost na ispitima nikome ne odgovaraju, jer studenti su i dalje samo brojke (koje popunjavaju žiro račun fakulteta). Govoreći o literaturi, u manjini su, ali vredni pomena oni profesori koji nisu napisali knjige, ali nas ljubazno posavetuju gde možemo da nađemo literaturu, što se uglavnom svodi na fakultetsku biblioteku iz koje knjige ne smeju da se iznose, a koja nema fotokopir aparat (bar nije imala pre godinu dana).\nU celoj priči mi Beograđani smo još i privilegovani, slušala sam priče studenata iz unutrašnjosti koji nemaju mogućnosti da uče u studentskim domovima, na primer zbog buke, te moraju da ustaju ranom zorom i grabe mesta u obližnjim bibliotekama i čitaonicama. Verujte, pravi je uspeh naći slobodno mesto u čitaonici, a da ne postoji dobar razlog za to (poput žvake na stolici).\nUskoro punim 25. godina i ostalo mi je da uradim diplomski rad. I dalje ne mogu da verujem da završavam faks među prvima u svom društvu. Ovaj sistem je veoma tužan. Samo ponekad mislim da me je ceo taj haos, ma koliko nerava da mi je pokidao, pripremio da se snalazim u nenormalnosti ove države, više nego što bi to učinio neki uređeni fakultet, koji bi me učio disciplini i nagrađivanju truda. Ipak, nadam se da nove generacije studenata imaju šansu da nauče šta znači red, kako bi kada stasaju uredili i taj sistem koji produkuje frustrirane akademce.\nMiloš Damnjanović, 25 godina\nzavršio Exeter u Velikoj Britaniji, magistrirao i piše doktorski rad na političkim naukama na Oxfordu\nMoja iskustva sa Exetera su veoma pozitivna. Uslovi studiranja u Britaniji su veoma dobri, na obaveznim predavanjima skupi se do 100 ljudi u velikom amfiteatru a na izbornim predmetima se radi u manjim grupama, dok se vežbe izvode sa brojem od pet do 10 studenata. Boduje se tako što na primer neka prezentacija koju uradiš nosi 20 odsto ocene, seminarski rad još toliko, a na kraju imaš konačni, pismeni ispit gde od 10 tema biraš tri, o kojima pišeš eseje. Otprilike se uvek zna koje će teme biti na ispitu, jer cilj nije da se nauči svo gradivo, niti da nas prevare pa da na ispitu pokušavaju da iskopaju nešto što ne znamo, već da pokažemo kako umemo da pišemo ili razmišljamo. Akcenat je stavljen na učenje takozvanih transferable skills, drugim rečima učimo da budemo deo tima, da prezentujemo svoje znanje, da se snalazimo.\nNa engleskim fakultetima ne bubaju se cele knjige, već čitamo beleške sa predavanja i imamo spisak literature, jer cilj nije da naučimo sve, već da razumemo ono što nas interesuje. Na osnovnim studijama predavanja i vežbe vam uzimaju do 10 sati nedeljno, tako da imate vremena da čitate literaturu i pišete radove.\nOsnovne studije traju tri godine, dakle do svoje 21. većina završi fakultet. Magistratura traje godinu ili dve, u zavisnosti od toga šta izaberete, a za doktorat treba izdvojiti još tri do četiri godine. Dakle, vrlo je realno da već oko 26. godine imati završen doktorat.\nŠto se tiče studiranja političkih nauka, nismo učili opšte stvari kao što se to radi kod nas, zato što za određene segmente politikologije postoje posebni smerovi, te se umesto političkog ustrojstva svih država u svetu, opredeljujemo, na primer, samo za Evropu.\nBitno je da tamo tri meseca unapred znamo tačan datum ispita, da se evaluacije rada profesora shvataju veoma ozbiljno, da postoje aktivne studentske unije…Primera radi, na Oxfordu postoji savet studenata i profesora gde se pravi presek stanja, studenti govore o tome šta je bilo dobro a šta loše u toku godine, i te greške se ispravljaju. Ovo nije isforsirano od strane države, već tržišta i straha od konkurencije.\nJedna od boljih stvari koje sam tamo doživeo, a koja nama fali, su kampusi, zajednice ljudi i olakšavajuća okolnost za studiranje. Na Oxfordu mi se svidelo to što sam bio okružen ljudima koji imaju ista interesovanja, bave se sličnim temama kao ja, ali i to što nam je sve nekako u blizini – odlično snabdevene bilbioteke, pristup svim časopisima koji nam trebaju preko interneta, svaka studentska soba ima brzi internet… Tu učimo da budemo samostalni, ali se i povezujemo, jer ćemo jednog dana raditi u istoj branši.\nAlan Albulj, 36 godina\nZavršio sam matematičku gimnaziju i upisao ETF, odsek telekomunikacije, 1990. godine. Smatrao sam da je to opcija koja kasnije pruža više mogućnosti. Razmišljao sam i da studiram matematiku na PMF-u, koja je bila moja prva ljubav, i svetsku književnost, za koju mislim da svi pre ili kasnije požele da studiraju. Kako se situacija u zemlji naglo pogoršala ispostavilo se da je moj izbor bio dobar, pošto mi je uvek pružao mogućnost da odem napolje.\nMislim da je skoro 80 odsto ljudi iz moje srednje škole otišlo iz Srbije. Na trećoj godini studija, prijatelji i ja smo takođe razmatrali tu mogućnost, jer je, realno, situacija bila prilično loša. Položili smo sve neophodne testove i stavili na papir za i protiv. Ispostavilo se da su mi ovde porodica, prijatelji, podneblje odakle sam i da se, bez obzira na sve, tu dobro osećam. Moja dva partnera i ja smo završili studije 1996. godine i osnovali smo cd klub u Platou da bi imali neke prihode i preživeli.\nTada smo godinu dana paralelno radili i u Telefoniji i taj period je bio „danju Ragib, uveče Nagib“: dolazili smo sa jednog posla uveče pravo na drugi . Radeći u privatnom sektoru, bili smo u situaciji da sami odlučujemo o svojoj sudbini – mislili smo da smo privremeno rekli doviđenja svojoj struci, ali kako su poslovi dobro krenuli, evo već 12 godina radimo van nje.\nDo potpisivanja Ugovora o legalizaciji softvera sve je predstavljalo puko snalaženje, po principu kupi jeftino i prodaj skupo. Sa mnogo truda kompenzovali smo nedostatak veština poput bogaćenja od “nošenja gajbica trešanja” ili poznavanja prijatelja koji poznaje “prijatelja“. Nismo imali “preporuke” bilo kakve prirode: rođačke, političke, zemljačke… Mislim da sa deset prstiju uvek možeš da napraviš sve, samo je pitanje kolike su ti ambicije i sa čime si zadovoljan. Naš prvobitni plan bio je “još godinu, dve“ a sad imamo nešto što ima svoje ime, poziciju i vrednost.\nKad pričamo o mladima, moram da spomenem da smo u poslednjih godinu dana zaposlili nekoliko ljudi mlađih od osamdesetog godišta, koji su me oduševili svojim kvalitetima, radni su i pozitivno orijentisani. Da li je to izuzetak ne znam, ali mislim da je to nešto što se donosi kućnim vaspitanjem. Na osnovu tog iskustva, imam pozitivno mišljenje o mladima i verujem u njih, ako su spremni da rade i ulažu u sebe.\nIvan Peševski, 31. godina\nČini mi se da je bila 2003. godina kada sam iz Hrvatske dobio jednu vrstu rol-papira za cigarete, varijantu sličnu ovoj koju mi sada radimo. Malo smo se raspitali ko to pravi i stupili u kontakt s proizvođačem, uspeli da skupimo malo novca, kupili i dovezli iz Zagreba prvi kontingent robe. Onda sam stavio ranac na leđa i išao od trafike do trafike i nudio. Bilo je teško, imao sam jedan jedini proizvod, ali verovao sam u to, video sam da može u Hrvatskoj, pa zašto ne bi uspelo i ovde. U početku nije išlo naročito dobro, jer nismo imali mrežu kupaca. Međutim, uspeli smo vremenom da je izgradimo, isključivo zahvaljujući upornosti.\nSada zastupamo najbolji i najprodavaniji papir na svetu, španski Smoking, a proizvodimo i distribuiramo sopstveni proizvod, rizlu Zlu, koji već prepoznaju po čitavoj Srbiji. Prodajemo i majce i dukseve sa našim prepoznatljivim logotipom. Uopšte, čitav koncept reklamiranja preko majica i grafita pokazao se veoma uspešnim i jeftinijim od glomaznih kampanja. Interesantno je da se Zla bolje prodaje po malim gradskim sredinama u unutrašnjosti Srbije i traže je češće nego Smoking, možda baš zato što je domaći proizvod.\nŠto se poslovne prilike tiče, mislim da čovek samo treba da bude dovoljno uporan, jer ako zna šta hoće da napravi, uspeće bilo gde. Ne mogu da kažem da ovde ima više ili manje mogućnosti nego u inostranstvu, možda bi finansijski rezultat tamo bio nešto povoljniji. Nisam razmišljao da odem napolje, kao neki moji vršnjaci. Uvek sam mislio da ako negde odeš sam i padneš, neće biti nikoga da te podrži i podigne. Ovde sam na svom tlu, imam dosta prijatelja i familiju koji mi pomažu da budem jači. Svakako, postoji razlika između želja i mogućnosti, ali upravo zbog toga treba biti realniji i postaviti ostvarljive ciljeve.\nMarija Dukić i Marko Miladinović


Nalazite se:Vijesti|SAOPŠTENJE SA 55. SJEDNICE SKUPŠTINE\nČESTITKA PREDSJEDAVAJUĆEG SKUPŠTINE POVODOM KATOLIČKOG BOŽIĆA\nViše iz kategorije: « SAOPŠTENJE SA NASTAVKA 54. SJEDNICE SKUPŠTINE\tODRŽANA PREZENTACIJA PROJEKTA „ZELENI EKONOMSKI RAZVOJ“ »


Hotel Faltermaier (GER Eicherloh) - Booking.com\n→ 8 618 smeštajnih objekata\nHoteli u gradu: Eicherloh\nGasthaus-Hotel Faltermaier, Eicherloh (GER) - ponude\nIzjednačavamo cenu\tGasthaus-Hotel Faltermaier\nTorfstraße 10, 85464 Eicherloh, Nemačka\nMunich Messe Exhibition Centre and Allianz Arena are a 20-minute drive from the Faltermaier Eicherloh. Free parking is available on site. Ovaj objekat takođe ima jednu od najboljih lokacija u gradu Eicherloh! Gosti su zadovoljniji lokacijom u poređenju sa drugim objektima u ovoj oblasti.\nOvaj objekat je takođe ocenjen kao najisplativiji u gradu Eicherloh! Gosti dobijaju više za svoj novac u poređenju sa drugim objektima u ovom gradu.\nGasthaus-Hotel Faltermaier toplo dočekuje Booking.com goste od 16. mar 2011. Gostima se sviđa...\nIzjednačavamo cenu\tU kom periodu želite da boravite u objektu Gasthaus-Hotel Faltermaier?\ntuš, TV, radio, radni sto, toalet, kupatilo, grejanje, satelitski kanali, kablovski kanali, tepih\nObjekat Gasthaus-Hotel Faltermaier je danas rezervisan 1 put na našem veb sajtu. Rezervišite svoje mesto sada.\n5 razloga da izaberete objekat Gasthaus-Hotel Faltermaier\nSadržaji smeštajnog objekta: Gasthaus-Hotel Faltermaier\n11:00 - 22:00 Odjavljivanje 06:00 - 12:00 Otkazivanje /\nLokacija objekta New Orly je ocenjena sa 8\nPogledajte 1 najboljih hotela na destinaciji Eicherloh, na osnovu 35 verifikovanih recenzija hotela na Booking.com.\n„Very quiet location, yet 30 minutes from Munich centre (car drive). If you want to escape city for a while, this is the right place.”\n„OK place, bedroom spacious enough. Lovely bar, good beer. Breakfast was available ahead of their official opening, which was very nice.”\n„Ruhig gelegen Alles typisch bayrisch eingerichtet Personal lieb,freundlich und nett Zimmer und Hotel sauber”\n„Ambiente caratteristico bavarese, informale e a conduzione familiare, possibilità di ottima cena bavarese presso la birreria annessa”\n„Das Personal war freundlich. Insgesamt war es sauber.”\n„Sehr freundlich und hilfsbereit.Familiäre Atmosphäre, sehr angenehm.”\n„Die Lage ist für Ausflüge in der Umgebung Erding sehr gut Biergarten sehr gute Lage”\nPronašli smo još objekata kao što je Gasthaus-Hotel Faltermaier koji su se svideli drugim putnicima\nHotel Poinger Hof in Poing offers large rooms, free Wi-Fi and a traditional restaurant. Poing S-Bahn Station is 200 metres away, providing a link to central Munich in 30 minutes. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je juče u 15:41\nHotel Best Western München Airport ima 4 zvezdice i nalazi se u jugozapadnom Erdingu. 2 osobe trenutno gledaju ovo\nThis family-run hotel is situated in Aschheim on the outskirts of Munich, just a 10-minute drive from Munich Exhibition Centre. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je juče u 17:26\nConveniently located in Erding, just 13 km from the Munich Airport, Ibis budget München Airport Erding offers free WiFi access and a 24-hour front desk. The hotel is 1.9 km from Erding Thermal Spa. 1 osoba trenutno gleda ovo\nJoš uvek tragate? Istražite druge hotele slične objektu Gasthaus-Hotel Faltermaier\nNiskobudžetni hoteli u gradu Eicherloh\nHoteli sa parkingom u gradu Eicherloh\nSmeštaj sa spa centrom u gradu Eicherloh\nGolf hoteli u gradu Eicherloh\nRomantični hoteli u gradu Eicherloh\nPorodični hoteli u gradu Eicherloh\nHoteli koji nude WiFi u gradu Eicherloh\nSmeštajni objekti u gradu Eicherloh\nNajbolje na destinaciji: Eicherloh\nKliknite ovde za više objekata blizu popularnih znamenitosti na destinaciji: Eicherloh\nUštedite do 50% na destinaciji Eicherloh


IMAN PAŠIĆ NA FESTIVALU U NOVOM SADU | Treca gimnazija\nHome Novosti IMAN PAŠIĆ NA FESTIVALU U NOVOM SADU\nU periodu od 21-26 novembra Iman Pašić,učenica naše škole te ujedno i učenica Srednje muzičke škole,učestvovala je kao pobjednik muzičkog festivala “Djeca pjevaju hitove” na festivalu u Novom Sadu koji nije bio takmičarskog karaktera,već upriličen u svrhu zajedničkog druženja,uspostavi zajedničke saradanje te širenja međunarodnih odnosa sa predstavnicima Srbije,Bosne i Hercegovine,Crne Gore i Makedonije.\nIman se predstavila sa sevdalinkom “Moj dilbere” te oduševila sve prisutne i zahvalila organizatorima na vrijednim nagradama.\nOrganizatori su priredili brojna iznenađenja za učesnike,između ostalog i posjete Petrovaradinskoj tvrđavi,obilazak Novog Sada,Sremskih Karlovaca,Manastira,sa turističkim vodičima te uljepšali i obogatili zajednička druženja i uspomene koje su nakon ovog festivala obostrane.\nIman Pašić – premijerni izvođač Himne za djecu sa posebnim potrebama\nU prepunoj šali Hotela Hollywood 11.decembra,naša Iman Pašić,učenica četvrtog razreda Treće gimnazije i Srednje muzičke škole premijerno je izvela himnu čiji je autor predsjednik Udruženja “Bašlija” uz pratnju Folklorne sekcije i djece sa posebnim potrebama i osoba sa invaliditetom.Članovi Udruženja “Radost života” bili su oduševljeni pjesmom te su zajedno sa Iman otvorili i zatvorili specijalni program upriličen za predstavnike Ministarstva,Prosvjetno pedagoškog zavoda,kao i brojne profesore i nastavnike srednjih i osnovnih škola.Na kraju večeri dodijeljena joj je posebna zahvalnica kao izvođaču za sveukupnu podršku i razumijevanje u radu


Naučnici otkrili novu vrstu pećinske kozice na području Popovog polja | Herceg Televizija Trebinje\nNaučnici otkrili novu vrstu pećinske kozice na području Popovog polja\nIzvor: Tekst: Anja Kos mag. ekol. biod. , dr. Teo Delić, dr. Maja Zagmajster (SubBioLab, Univerzitet u Ljubljani) | Foto: Teo Delić, Ester Premate | Datum:15.04.2022.\nPećine i špilje područja Jugoistočne Bosne i Herzegovine poznate su zbog izuzetno bogate pećinske faune. Ali još uvijek otkrivamo nove vrste koje žive na tom području. Istraživači su u toku naučnog opisa nove vrste pećinske kozice, koja živi na području Popovog polja i Južne Hrvatske. Pozivaju sve zainteresovane, da pomognu u odabiru naučnog imena za nju i glasaju za naučno ime, koje im se najviše sviđa ili ga smatraju najprimjerenijim.\nili kao link: https://forms.gle/kQKEtT2P4AhWeKEG9\nNova vrsta pećinske kozice pronađena je na pet lokacija na području Popovog polja (Bosna i Hercegovina) i južne Hrvatske. Tipski lokalitet, odnosno lokalitet primjerka koji služi za naučni opis nove vrste, biće pećina u Popovom polju.Tokom terenskih ekspedicija u sklopu projekta SubBIOCODE, istraživači su pronašli brojne jedinke, što je omogućilo detaljan i pouzdan naučni opis osnovan na morfologiji (fizičkim značilnostima) i molekularnim podacima.\nU podzemnim vodama dinarskog krša postoji najveća raznolikost vrsta kozica u evropskim slatkim vodama. Najmanje pet vrsta pećinskih kozica može se naći u jugoistočnoj Bosni i Hercegovini, a često žive čak i u istoj pećini. Ove ljupke blijede kozice odlični su plivači i teško ih je uhvatiti. Da bi došli do njih, potreban je vrlo naporan terenski rad u pećinama, neke od njih su vrlo zahtijevne, blatne i mokre. Tokom istraživanja često pomažu speleolozi i ljudi, koji poznaju teren i lokacije pećina i špilja.\nU području sliva rijeke Trebišnjice živi puno različitih podzemnih životinja kao što su različni vodneni račiči, puževi, podzemni mnogočetinaš, dinarski južni špiljski školjkaš i čovječija ribica. Promjene prirodnih tokova rijeka, kakvo je bilo kanaliziranje rijeke Trebišnjice, nažalost imaju uništavajući uticaj na ovo izuzetno podzemno bogastvo, jer se promjene ili prekinu prirodni podzemni vodneni tokovi.\nIstraživanje podzemnog života na području rijeke Trebišnjice je dio projekta SubBIOCODE – „Razvoj novih alata za brzu procjenu podzemnog biodiverziteta u Bosni i Hercegovini“, kojeg finansira Critical Ecosystem Partnership Fund. Projekat ima za cilj poboljšanje udruživanja i dostupnosti podataka o podzemnim vrstama, upotrebu pristupa za bržu identifikaciju vrsta, postavljanje prioriteta za očuvanje podzemnih staništa te unapređenje vještina sudionika u zaštiti prirode u regiji.


Apple Watch 2 mogao bi biti predstavljen u septembru / oktobru | Ja sam iz Mac-a\nApple Watch 2 mogao bi biti predstavljen u septembru / oktobru\nOvo je godina u kojoj se zaista očekuju mnoge vijesti u pogledu Apple uređaja, ali ako postoji jedna od kojih smo dugo glasine da će izaći druga verzija, ovo je Apple Watch. Istina je da je trenutni model zaista zanimljiv i ne vjerujemo da će Apple napraviti promjene u dizajnu ili slično, jednostavno ono što se očekuje je da dodaju neku unutrašnju hardversku komponentu u nosive uređaje kao što je GPS. Istina je da su glasine i izvještaji o ovom novom satu već dugo na stolu, a sada prema izvještaju DigiTimes Lansiranje Apple Watch 2 očekuje se ovog septembra / oktobra 2016.\nZa sada nam je jasno što će ovaj sat na kraju biti lansiran prije ili kasnije, pa ako je između mjeseci rujna i listopada, nije toliko daleko koliko se može očekivati, ali DigiTimes je već objavio izvještaj u junu, u kojem je upozorio da je montažna linija u toku i da se komponente ove druge verzije Apple Watcha počinju sastavljati kako bi proizvod bio što prije spreman.\nSada nema još toliko toga da vidimo hoće li ovaj novi sat zaista biti lansiran ove godine u kojoj se očekuju i promjene u 12,9-inčnom iPad Pro, štos MacBook Pro sa svojim OLED ekranom koliko smo čuli prije nekoliko sedmica i očito o novom iPhoneu. U stvari, glasine o ovoj novoj verziji sata toliko se ponavljaju da će na kraju doseći približni datum lansiranja. Vrijeme je da nastavite gledati glasine ovog ljeta i nadasve se radujemo prezentaciji iPhonea 7 koji može donijeti iznenađenja usmjerena direktno na taj novi MacBook Pro ili čak s drugom verzijom sata koja bi se tiho mogla nazvati Apple Watch S, od najveće promjene očekuju se na unutrašnjim komponentama, a možda i na vodootpornosti.\nHoćemo li imati novi Apple Watch ove jeseni?\nPuni put do članka: Ja sam iz Mac-a » Apple proizvodi » Apple Watch » Apple Watch 2 mogao bi biti predstavljen u septembru / oktobru\nAustralijske banke tvrde da Apple krši slobodnu konkurenciju blokirajući upotrebu NFC čipa\nXcode Game, zlatni rudnik za Apple


Kasandra pre 23 godine je napravila euforiju u Beogradu a šta danas kaže o Srbiji! | BN\nKoraima Tores, koja je pre 27 godina zaigrala u čuvenoj sapunici "Kasandra", pojavila se na domaćim malim ekranima. Kolumbijska glumica podsetila se posete Srbiji pre više decenija i utiska koji su na nju ostavili naši ljudi.\nZabava 25.11.2020 | 20:28\n"U ovom trenutku nema ograničenja kretanja, jedino je obavezno nositi maske, nisu otvoreni ni bioskopi ni pozorišta, a zabranjena su okupljanja više od 30 ljudi", rekla je Koraima Tores o situaciji u Kolumbiji u emisiji "Šok tok" .\n"I nadamo se da ćemo se svi voditi računa jedni o drugima, kao i da će bolnice ostati dostupne za bilo koji tip hitnih intervencija. Videćemo kako se osećamo svi povodom ove nove normalnosti".\nNa pitanje da li je u momentu prikazivanja serije "Kasandra" i njene velike popularnosti znala gde se nalazi Srbija, odgovorila je:\n"Znala sam uopšteno gde se nalazi, naravno. Pored toga, osećala sam da je udaljena sa kulturološke tačke, ali sada nakon toliko godina i toliko ljubavi koju sam dobila putem društvenih mreža, osećam da je mnogo bliiže. Više je ne doživljavam nimalo dalekom".\nKoraima je Srbiju posetila sa kolegom Henrijem Sotom koji je igrao Randua.\n"Bili smo tako srećni jer je bilo poput sna, mogli smo da osetimo ljubav, toliku emociju svih ljudi, čini mi se da sam bila uzbudjenija od njih. Bio je to nezaboravan trenutak", poručila je i istakla da su naše žene "lepe, a da svi ljudi zrače iznutra i da su puni emocija i poštovanja".\nNije imala priliku da upozna našu kuhinju i muziku, napomenula je da ne poznaje našu glumačku scenu, a jako bi volela da ponovo bude u Srbiji.\nToplane isključuju sa sistema, građani ostaju bez grijanja


Prostrana i jednostavna Titova vila u Igalu dašak prošlog vremena - Kako Narod Kaže\nautor KnK 20.09.2021, 07:30 1.2k Pregleda\nVelelepna građevina izgrađena za samo šest i po meseci i jedna je od 33 vile koje su bile namenjene za Maršala, na prostoru bivše Jugoslavije.\nSagrađena 1976. godine kao letnja rezidencija Josipa Broza Tita, predsednika Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ), Vila ‘Galeb’ u Igalu kod Herceg Novog u Crnoj Gori prostire se na četiri nivoa, ukupne površine 5.500 m2, a okružena je parkom površine 75.000 m2.\nZanimljivo je, da je ta velelepna građevina izgrađena za samo šest i po meseci i jedna je od 33 vile koje su bile namenjene za Maršala, na prostoru bivše Jugoslavije.\nProjektant Vile Galeb je Milorad Petijević iz Herceg Novog a lokacija, nekad zvana Djurđevo brdo, odabrana je za Titovu vilu zbog specifične mikroklime, blizine izvorišta mineralne vode, naslaga lekovitog blata i jedinstvenog pogleda na Bokokotorski zaliv sa ostrvom Mamula, Tivatski zaliv, planine Lovćen u zaleđu i južne najviše planine uz jadransku obalu, Orijen (1.894 m).\nVodič kroz Vilu ‘Galeb’ Alen Filipović, rekao je da je Josip Broz Tito četiri puta zvanično boravio u toj vili, svaki put bi ostajao po mesec do dva. Prvi put je Tito bio u Vili 25. januara 1977. godine zajedno sa suprugom Jovankom Broz, kojoj je to bila i jedina poseta tom objektu.\nU Vili ‘Galeb’ boravili su mnogobrojni tadašnji svetski državnici i druge javnosti poznate ličnosti. Jedan od značajnih koji je boravio u Vili jeste alžirski predsednik Huari Bumedijen i predsednica vlade Šri Lanke Sirimavo Bandaranaike.\nSa Titom se tu susreo i princ Čarls, prestolonaslednik Velike Britanije. Osim javnih ličnosti s političke scene, u Vili su boravili i muzičari, među kojima meksički pijanista Henrik Šering koji je ujedno bio i prvi inozemni gost.\nUnutar Vile ‘Galeb’ zadržan je nameštaj, postavljen u to doba. U Kongresnoj sali, odmah do ulaza u objekt, i dalje je 51 fotelja. Te fotelje bile su namenjene članovima tadašnjeg Saveznog izvršnog veća, koje je nekad tu zasedalo. U Kongresnoj sali postojao je i projektor preko kojeg su puštali filmove, uglavnom vesterne koje je Tito najviše voleo.\nIdući dalje kroz Vilu nailazi se na tzv. Kamin salu u kojoj je Tito voleo provoditi slobodno vreme, potom i manju trpezariju, koja je bila namenjena Maršalu Titu i njegovim gostima. Nameštaj u trpezariji, rađen je po narudžbini.\nPredsednički apartman Vile ‘Galeb’ ima dva dela – jedan plavi, drugi roza. Plavi za Tita, rozi za Jovanku. Taj apartman jeste veliki, ali nije posebno luksuzan.\nluksuzno kupatillo u vili Galeb\nNajluksuzniji deo Vile’Galeb’ jeste Titovo kupatilo, sastavni dio predsedničkog apartmana. Pločice u tom kupatilu izrađene su od brazilskog mermera, koji je jedinstven po tome što se iz jednog kubnog metra mogu napraviti samo dve ploče. Brazilski plavi mermer najskuplji je materijal, korišćen za izgradnju te vile. Iznad Titovog kreveta u spavaćoj sobi je slika, nastala samo četiri do pet godina pre njegove smrti. Titova soba ujedno je bila spavaća i radna soba. Tito je bio i veliki ljubitelj književnosti. Tome svedoče dela brojnih književnika, koja su još u njegovoj radnoj i spavaćoj sobi. Tu su dela Meše Selimovića, Mihaila Lalića, Skendera Kulenovića…\nSastavni deo te vile je i atomsko sklonište gde bi se, u slučaju rata i drugih nepogoda, Maršal i ljudi oko njega mogli bezbedno sakriti. Sklonište je predviđeno za 36 ljudi, a kroz sve prostorije je sprovedeno stalno kruženje kiseonika.\nNa samom ulazu u atomsko sklonište je akvarijum, za regulisanje ispravnosti vode u Vili. Sedam dana pre Titovog dolaska, u akvarijum bi se puštale ribice posebne vrste, koje bi padale na senzor tj. dno akvarijuma u slučaju neispravnosti vode. Čim bi se upalio senzor u akvarijumu, momentalno se zaustavljao protok vode kroz Vilu.\nDoživotni predsednik SFRJ Josip Broz Tito boravio je zadnji put u Vili Galeb 1979. godine, godinu dana pre smrti. Bilo je to baš u vreme snažnog zemljotresa koji je zadesio Crnu Goru. Tlo se zatreslo oko sedam sati i 15 minuta, a već nekoliko sati kasnije Tito je prošao rivijerom sa svojim vozačem i pratiocem i uverio se u stanje nakon zemljotresa.\n– Svakako zanimljiv podatak je da Tito nije hteo da bude evakuisan, kako su mu to predlagali. Umesto toga zatražio je da mu se postavi šator u dvorištu, u blizini apartmana. Tek sutradan, u popodnevnim satima, s dubrovačkog aerodroma otišao je za Beograd – kaže Filipović.\nNakon smrti Josipa Broza 1980. godine, pa sve do Praznika mimoze 2007. godine, Vila ‘Galeb’ bila je zatvorena za javnost. Od 2000. godine uglavnom su je iznajmljivali bogati Rusi. Od juna 2014. godine Vila je ponovo otvorena za sve one koji žele da osete dah prošlog vremena. Od tada se beleži konstantan rast broja posetilaca, svake godine, izuzev, naravno, godina pandemije.\nPrethodni članak Preminula žena koja je napisala najveće hitove ex-yu muzike\nSledeći članak SRBIJA ŠOKIRANA SNIMKOM: Učenici “upali” u kabinet i totalno demolirali inventar (VIDEO)\nPreminula žena koja je napisala najveće hitove ex-yu muzike


PHILIPS 65PUS7303 led tv, 164cm, 4k, androidtv,dvb-t2/s2\n12 rata bez kamata, 624,92 kn/ mjesec\nPhilips Ambilight dodaje novu dimenziju Vašem televizoru. Uz Ambilight ćete se uvijek osjećati kao da ste među zvijezdama, bez obzira na postavke.\nPhilips Android TV donosi Vam više filmova, više serija, više igara i sve širi popis aplikacija i još mnogo toga...\nOživite sliku pred svojim očima uz HDR. High Dynamic Range – HDR (Visoko dinamični raspon) donosi dramatično drugačije vizualno iskustvo.\nProcesor P5 ima snagu pet procesora i mogućnost obrade golemih količina podataka, što je savršeno za streaming, dolazi u kombinaciji s Ultra HD i 4K slikom.\nKataloški broj: PHI 65PUS7303/12\nDijagonala 164 cm\nPCMCIA otvori 1\nDaljinski upravljač Napredni daljinski\nHDTV Podrška 4K\nUSB konektori 2


FOTO SPARKland: pobjednici studentskog arhitektonskog natječaja pod nazivom 'Zgrada sjedišta NSofta' | Hercegovina.Info\nFOTO SPARKland: pobjednici studentskog arhitektonskog natječaja pod nazivom 'Zgrada sjedišta NSofta'\n... i boljim radnim prostorom. Tako je nastala ideja SPARKlanda - stambeno-poslovno-društvenom kompleksu koji svojom lokacijom i uređenjem nudi kvalitetu života u prirodnom okruženju. Kao primarni cilj postavlja se prilagođavanje životnog prostora poslovnom okruženju i stvaranje makro sustava u kojem svaki djelatnik ostvaruje svoje ljudske potencijale na moderan način.\nUpravo je to razlog zašto je SPARK grupacija u suradnji s Arhitektonskim fakultetom u Sarajevu organizirala natječaj za studente arhitekture pod nazivom "Zgrada sjedišta NSofta". Nakon vrijednog rada na ovom realnom zadatku, nekoliko prezentacija i studijske posjete SPARKu, studenti su danas (28.2.2018.) u sklopu Izložbe studentskih radova na Arhitektonskom fakultetu prezentirali svoja rješenja.\nPrezentirani arhitektonski projekti su rezultat arhitektonskog studija studenata 3. godine dodiplomskog studija Arhitektonskog fakulteta u Sarajevu realiziranog u saradnji sa predstavnicima SPARK grupacije iz Mostara - Andreom Čordaš (COO NSofta), Sanjinom Osmanbašićem (direktor SPARKa) i Markom Trogrlićem (direktor NiLa).\nOrganizacija arhitektonskog studija putem istraživanja i projektovanja realnih zadataka u koordinaciji sa realnim klijentima za cilj ima usmjeravanje tradicionalnog akademskog pristupa obrazovanja u arhitekturi u pravcu povezivanja akademske i istraživačke zajednice s uspješnim poslovnim kompanijama u Bosni i Hercegovini.\nRezultati ovakvog procesa vode kako osavremenjavanju procesa obrazovanja u arhitektonskom projektovanju, tako i razvijanju kapaciteta i vidova međusobne saradnje Arhitektonskog fakulteta sa stvarnim potrebama sredine u kojoj djeluje.\nPrvi rezultat su inspirativna arhitektonska rješenja zgrade sjedišta NSoft kompanije studenata arhitektonskog studija 'Projektovanje 5' realizirani u akademskoj 2017./2018. godini, pod vodstvom prof.dr. Adnana Pašića, dipl.ing.arh. Dominirajući optimizam i progresivan arhitektonski izraz primjeren duhu mladih ljudi na uvjerljiv način podržava i promovira viziju SPARK grupacije.\nAutori nagrađenih radova na studentskom arhitektonskom konkursu 'Zgrada sjedišta NSoft' su:\n1. nagrada - Agić Hamza, Bradvica Tomas i Plasto Amina\n2. nagrada - Anušić Ivana i Topić Marin\n3. nagrada - Resić Ajdin Mustafa, Smajkić Faris i Terzić Amila\nSuradnja između Arhitektonskog fakulteta i SPARK grupacije se nastavlja u ljetnom semestru akademske 2017./2018. godine u vidu Internacionalog projektnog studija, s pratećim seminarima i radionicama. U ovima će sudjelovati studenti master studija Arhitektonskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu, pod vodstvom prof.dr. Adnana Pašića i dr. Nasihe Pozder, kao i studenti master studija Istanbulskog Tehničkog Univerziteta sa internacionalnim timom studenata iz Turske, Hrvatske, Njemačke i Austrije, pod vodstvom prof.dr. Birgül Çolakoğlu, prof.dr. Hayriye Esbah Tuncer i prof.dr. Azime Tezer.\nDosadašnji rezultati saradnje su izuzetno pozitvno ocijenjeni od strane oba partnera, što je rezultiralo planovima za organizaciju još ovakvih konkursa i projekata u svrhu promocije profesionalizma, izvrsnosti i sinergije lokalnih i internacionalnih partnera realnog sektora i istraživačkih i akademskih institucija.


Užice | Radio Luna - Part 72\nU Specijalnoj bolnici Čigota na Zlatiboru vršiće se specijalistički pregledi kod Prof. dr. Biljane Obrenović, kardiologa u KCS, Dr. Sc. Medicine Činare Ilijasa, specijaliste opšte i subspecijaliste vaskularne hirurgije u KCS, Dr. Olivera Radmilija, specijaliste ...\nGrad Užice je juče u Beogradu potpisao Memorandum o razumevanju u oblasti dobrog upravljanja sa Kancelarijom Ujedinjenih nacija za projektne usluge u okviru Programa Swiss PRO. Ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić je ovim ...\nchat_bubble0 Comment visibility250 Pregleda\nKošarkaši Slobode u poslednjem, desetom kolu Superlige Srbije, gostuju danas ekipi Partizana u Beogradu. Samo u slučaju pobede protiv Partizan i poraza Tamiša kod kuće od Mege, Užičani će izbeći poslednju poziciju u grupi B. ...\nchat_bubble79 Comments visibility656 Pregleda\nProtest „1 od 5 miliona“ i protestna šetnja građana održaće se u Užicu u četvrtak, 30.maja, od 20 časova ispred Skupštine grada. Na devetnaestom okupljanju nezadovoljnih građana govoriće Marko Bastać, predsednik SO Stari grad i ...\nchat_bubble01 Comment visibility180 Pregleda\nUžički predškolci prikazali završnu priredbu, tradicionalni ples, na Gradskom trgu u Užicu.Pred nekoliko stotina posmatrača, predškolci iz užičkih vrtića obeležili su završetak jednog dela svog detinjstva, potvrđujući da su spremni za đačko doba piše na ...\nchat_bubble91 Comments visibility806 Pregleda\nUžički odbornici su, na današnjem zasedanju, usvojili odluku o završnom računu grada za 2018. godinu sa izveštajem Državne revizorske institucije. Odlučeno je da se pristupi izgradnji kotlarnice Međaj koja će se nalaziti na prostoru između ...\nchat_bubble01 Comment visibility279 Pregleda\nMoto skup u organizaciji Moto kluba Užice biće održan u petak i subotu u Užicu. Ulaz na deveti po redu moto skup je besplatan. Izvor i foto: OT Radio Luna/M.P.\nchat_bubble189 Comments visibility1045 Pregleda\nchat_bubble32 Comments visibility3947 Pregleda\nFudbaleri Slobode će se, danas u 16 časova, sastati sa FK Apolonom iz Kraljeva u finalu pionirske lige. Utakmica će se igrati na Gradskom stadionu u Užicu uz slobodan ulaz. Kako saznajemo, redovna Skupština FK ...\nchat_bubble156 Comments visibility755 Pregleda\nAsocijacija proizvođača malina i kupina Srbije zbog teške situacije izazvane lošim vremenskim uslovima zatražila je da se proglasi elementarna nepogoda. Loše vreme je gotovo obralo maline u Zlatiborskom i Moravičkom okrugu, a u drugim područijama ...\nchat_bubble4 Comments visibility535 Pregleda\n3,22 milijarde dinara budžet Užica za 2020.godinu


Viagra Boys – Welfare Jazz (2021) | Balkanrock.com\nNaslovnaAutorski članciRecenzijeViagra Boys - Welfare Jazz (2021)\nIzdavač: YEAR0001 (08.01.2021)\nProducenti: Daniel Fagerström, Pelle Gunnerfeldt\nU stvaralačkom opusu većine umetnika naći ćemo mnoga dela u kojima je autor ispitivao nove načine izražavanja, neistražene teme ili je jednostavno otkrivao emotivno-intelektualne kapacitete koje ranije nije posedovao. Međutim, ova lutanja treba razgraničiti od dekadencije, jer bismo onda govorili o paradoksu ili apsurdu. Skok u nepoznato se u mnogim ljudskim delatnostima pozdravlja kao akt odvažnosti i ambicije, pogotovo u vremenu kada je društveno-politička klima takva da umetnički svet u post-postmodernizmu podržava eksplicitnost radi eksplicitnosti i to u duhu ispraznog egzibicionizma. Ovakav period se sociološki može definisati kao subverzivno vreme preispitivanja već uspostavljenih vrednosti, ali i kao jedna izmorena, obezglavljena i (prema Žižeku) neautentična revolucija.\nDelo o kojem ćemo danas govoriti jeste „Welfare Jazz„, drugi studijski album švedskog garažnog benda Viagra Boys. Ono na šta se prvo treba osvrnuti jeste nihilistička provokativnost (po volji čitati bezobrazluk) prerušena bojama odvažnosti. Greška koju mnogi autori danas prave jeste pomeranje granica koje definitivno ne treba pomerati. Usavršavati ružnoću znači jednostovno prepuštati umetnost najbanalnijim društvenim strujama i to bilo kog vremena. S druge strane, otkrivati lepotu koja se često pojavljuje sa trnjem posao je koji zahteva požtrvovanost, strpljenje i ne malu dozu ličnog stradanja. Iako se ova tangenta možda čini uzaludnom, ona na jedan posredan način govori o specifičnoj situaciji u kojoj se ovaj album nalazi.\nDakle, album je vrlo solidan, sadržeći pomalo nesvojstvene numere (naime „Creatures“ i „In Spite Of Ourselves„) koje odstupaju od prethodno poznatog repertoara ovog sastava, ali i neke koje odišu vulgarnom sirovošću prethodnog ostvarenja „Street Worms„. Album, čini se, ima vrlo neobičan audio-vizuelni put, nešto nalik na organizovanu turu kroz reprezentativni i licemerni centar grada, preko periferije na kojoj obitavaju noćna stvorenja, pa sve do sela. Tamo, daleko od grada, naš nesavršeni umorni heroj vraća se domu i svojoj ženi koja ga, baš kao i u pesmi, prihvata i voli kao takvog. Album sonično, a i u raspoloženju, predstavlja rastanak sa štrokavom sirovštinom po kojoj je bend već poznat, te njegov naslov ukazuje na nešto prefinjeniji zvuk. Poboljšanje se ogleda u bogatijim aranžmanima, celovitijoj strukturi pesama i konceptualno promišljenijem albumu. S druge strane, ove promene znače radikalno napuštanje forme koja je bendu već poznata, te se čini kao da bend traži uzemljenje kako album teče. Međutim, i na ovom izdanju sirovi duh nikad nije previše daleko, a uličarski kabare koji smrdi na znoj i alkohol stoji ponosno u svojoj odvratnosti i banalnosti.\nNumere „Ain’t Nice“ i „Girls & Boys“ predstavljaju već poznatu garažu, ali sada i sa povremenim upletima agresivno smotanog saksofona, gde audio-vizuelni krajolik podseća na kafanske pohode Sala Paradajza, junaka Keruakove knjige „Na Putu„, samoprozvanog ljubitelja bibopa koji na kraju jednog poprilično burnog kafanskog fijaska govori „sve je to samo san, sve je to samo džez, ludilo i sirotinja”. Ono što se može nazvati najvećom odstupnicom na albumu jeste numera „Creatures“ gde poznata uličarska histerija biva smenjena neonskim svetlima, staklenom arhitekturom, betonom i strancima. Ova numera je najveće pop ostvarenje benda i služi kao satirično svedočanstvo ljudskog licemerja naslikano na hladnom audio pejzažu. Frontmen Sebastian Murphy svojim tekstom dočarava sliku bolno neadekvatnog junaka koji prirodno obitava na margini, a čije se nepripadanje ogleda i u kontrastu sa soničnom paletom ove novotalasne pesme. Ostatak albuma je izrazito kantrijevski sa dozom samosvesnosti, ali i sa nekom prikrivenom poniznošću, možda jer je to sasvim i prikladno zbog dotične numere koja zatvara album. „In Spite Of Ourselves“ je pesma pokojnog Johna Primea koju je bend obradio na sebi svojstven način, ali evidentno i kao omaž velikom kantautoru.\nIn Spite of Ourselves (Ft. Amy Taylor)


Thursday, Oktobar 21, 2021 - 13:39\nDana 20.11.2021. održan je radni sastanaka između predstavnika Njemačke razvojne banke - KfW i Elektroprivrede Crne Gore.\nKfW banku su zastupali portfolio menadžer za Crnu Goru g-đa Lydia Glock, tehnički eksperti g-din Sven Hartmann i g-din Oscar Gonzalez, šef lokalne kancelarije g-din Željko Uljarević i g-đa Ana Brailo- Batrićević, koordinator za energetiku.\nIspred Elektroprivrede Crne Gore bili su prisutni Izvršni direktor g-din Nikola Rovčanin, glavni finansijski direktor Miro Vračar, direktor razvoja g-din Ivan Mrvaljević, g-din Boško Božović i g-din Slobodan Banović menadžeri projekata u Direkciji za razvoj sa saradnicima.\nKonstatovana je uspješna prethodna saradnja između Njemačke razvojne banke i EPCG kao i nastavak iste.\nPodsjetimo da su KfW banka i EPCG dugogodišnji partneri na realizaciji više velikih projekata EPCG.\nElektroprivreda Crne Gore je 2017. godine pokrenula realizaciju II Faze rekonstrukcije i modernizacije HE Piva. Planiranim obimom projekta izvršiće se rekonstrukcija i modernizacija hidromašinske i elektro opreme agregata i postrojenja sopstvene potrošnje kao i rekonstrukcija građevinskih objekata - sistem monitoringa brane i sanacija injekcionih zavjesa brane.\nZa rekonstrukciju hidromašinske i elektro opreme agregata i postrojenja sopstvene potrošnje EPCG je sa Izvođačem, JV Litostroj Power iz Slovenije i ABB iz Italije zaključila 2018. godine Ugovor vrijednosti od 10.311.029,60 €. Ugovor je dodijeljen po sprovedenom javnom međunarodnim tenderskom postupku nabavke, saglasno primijenjenim procedurama nabavke KfW banke. Do sada realizovane su aktivnosti na rekonstrukciji i modernizacije elektro mašinske opreme Agregata A2, Postrojenja glavnog razvoda 0,4kV elektrane, kao i montaža i puštanje u rad elektro opreme postrojenja 35kV i 10kV. U toku su radovi na rekonstrukciji agregata A3, radovi se izvode prema utvrđenoj dinamici a planirani završetak je 15. decembar 2021. godine.\nZa potrebe finansiranja projekta Rekonstrukcije i modernizacije HE Perućica – faza II u okviru „Greening Public Infrastructure FC Project“, EPCG je 18.09.2019. godine potpisala kreditni aranžman (Ugovor o zajmu i Poseban sporazum o Ugovoru o zajmu) sa KfW bankom u vrijednosti od 33.000.000,00 €.\nOtvaranje ponuda u sklopu tenderskog postupka za rekonstrukciju i modernizacije hidromašinske i elektro opreme agregata A5, A6 i A7, hidromehaničke opreme zatvaračnica, opreme za hidrološko-hidraulička mjerenja, ugradnju integralnog informacionog sistema na nivou elektrane je predviđeno 3. novembra 2021. godine.\nŠto se tiče Projekta ugradnje agregata A8 i povećanje snage HE Perućica za 58,5 MW, Elektroprivreda Crne Gore je u saradnji sa KfW bankom pokrenula tenderski postupak za izbor konsultantske kompanije sa kojom će biti ugovorena izrada projektne i tenderske dokumentacije za ugradnju elektromašinske opreme osmog agregata i izvođenje građevinskih radova na dovodnom i odvodnom sistemu, čije je otvaranja planirano 2. novembra. Ukupna vrijednost projekta ugradnje agregata A8 je procijenjena na oko 24 miliona €.


provod Archives - Ženska strana\nHome / Tag Archives: provod\nNajlepše srpske planine\nPravo je vreme da posetite planinu i uživate u skijanju, planinarenju, klizanju i šetnji po snegu. Posle novogodišnjih praznika i zimskog raspusta cene su znatno povoljnije. Odlučite se za Kopaonik, Staru planinu, Zlatibor ili Divčibare. Atraktivan Kopaonik Kopaonik je u zimskim danima jedno od najposećenijih mesta. Na ovoj planini čekaju vas odlične staze i dobar noćni provod. Skijaški tereni Kopaonika ...


510 je pozivni broj telefonskog okruga za California. Za fiktivni broj telefona 7767424 i pozivni broj grada 510, broj za pozivanje je 510 7767424. A California se nalazi u Sjedinjene Američke Države (SAD).\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 7767424, pozivni broj grada 510 (California) i Državni pozivni broj 001, broj za pozivanje je 001 510 7767424. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 510, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Sjedinjene Američke Države (SAD) i želite da pozovete osobu u California, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Sjedinjene Američke Države (SAD) je +1 (001), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u California, morate da dodate +1 510 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 7767424, pozivni broj grada 510 (California) i Državni pozivni broj 001, broj za pozivanje je 001 510 7767424.


Beogradski Maraton | Vest | Beogradski maraton formirao Medicinsk\nMedicinski tim Beogradskog maratona sastavljen od vrhunskih stručnjaka iz različitih medicinskih specijalnosti\n“Svakako, jedna od najbitnijih oblasti o kojoj brinemo i kojoj posvećujemo posebnu pažnju, još od samog osnivanja i organizacije prvog Beogradskog maratona je zdravstvo, odnosno medicinska briga i zaštita. U cilju daljeg napreka u ovoj oblasti, Beogradski maraton je formirao Medicinski tim sastavljen od sedam vrhunskih stručnjaka iz medicine – različitih specijalnosti, na čelu sa Prof. dr Goranom Rađenom kao medicinskim direktorom Beogradskog maratona. Ostali članovi tima su Prof. dr Dušan Lekić, Prof. dr Emilija Dubljanin Raspopović, Prof. dr Jovan Đurović, Dr Marija Anđelković, Dr Rade Babović i Dr Daniel Pešić. Tako nastavljamo tradiciju započetu pre gotovo 30 godina kada je Beogradski maraton, među prvima u okruženju, imao medicinskog direktora Prof. dr Dušana Lekića i uže specijalizovanu maratonsku medicinsku ambulantu, ali pokazujemo i ozbiljnost i odgovornost u ovoj značajnoj oblasti za rad i organizaciju ovako velikog i kompleksnog sportskog događaja. Tim će se u narednom periodu, po potrebi, proširivati i imati u potpunosti definisan delokrug aktivnosti. Medicinska bezbednost svakog učesnika u našim programima je naš prioritetni zadatak i u tom smislu smo predvideli i niz aktivnosti i medijskih objava iz ove oblasti. O našim aktivnostima obavestili smo i AIMS ( Svetsko udruženje maratona i uličnih trka ) i dobili njihovu podršku, kao i prepoznavanje kvaliteta našeg rada, u godini kada ćemo obeležiti 30 godina od kako je Beogradski maraton postao član ove najveće sportske međunarodne Asocijacije. Takođe smo se, pre formiranja našeg Medicinskog tima, konsultovali i dobili punu podršku od strane IIRM (International Institut for Race Medicine - Međunarodni Institut za trkačku medicinu), referentne međunarodne strukovne organizacije čiji je Beogradski maraton takođe član, a u čijem sastavu delaju i medicinski direktori maratona u Njujorku, Bostonu, Čikagu, Tokiju. Uskoro ćemo sa njima imati i konkretne oblike saradnje, zasnovane na ustanovljenim protokolima i primerima dobre prakse kada je u pitanju medicinska podrška ovakvim događajima. Beogradski maraton je, tako, ponovo načinio pionirske korake u regionu i stvorio uslove za dalji uspešan napredak kompletne organizacije ovog događaja”- nastavio je izjavu Nikolić.\nGenerated: 20:14:09TRU CHACHE


petak, 24 Maj 2013 14:03\nSa četverodnevnog boravka u Albaniji, koje su organizovali Evropsko udruženja BiH menadžera iz Zenice i Ambasada Republike Albanije u BiH, vratila se privredna delegacija Bosne i Hercegovine, u čijem sastavu je bilo 40 privrednika i 20 predstavnika BiH medija.\nDelegacija je posjetila Tiranu, gdje je imala razgovore sa predstavnicima Vlade i privrednika Albanije, te privrednih asocijacija. Ovom sastanku su predsjedavali predsjendik Vijeća albanskog agro biznisa Enver Ferizaj, mini-star turizma Albanije Visar Zihit, predsjednik Unije turitističkih operatera Albanije Sadik Malaj, albanski ministar ekonomije Florijan Mima, te ambasador Albanije u biH Flamur Gashi.\nU ime delegacije BiH skupu su se obratili Erdal Trhulj, ministar energetike, rudarstve i industrije i predsjednik Evroskog udruženja BH menadžera Pane Škrbić. Takođe, upriličena je posjeta BiH delegacije najvažnijim turisitičkim destinacijama: Drač, Velipolje, Apoloni-Vlore i Kruje, gdje se BiH delegacija upoznala sa privrednim, a posebno turističkim potencijalima Albanije i upoznala albanske kolege s onim što BiH može pružiti u međusoboj uvozno-izvoznoj razmjeni. Tako su već prepoznate mogućnosti turističke saradnje i razmjena turista, koja se sada nalazi na nivou oko 30 hiljada posjeta Albanaca Bosni i Hercegovini, te isto toliko posjeta Bh. građana Albaniji godišnje, dok je uku-pan nivo godišnjih posjeta Albaniji iz drugih zemalja iznosi oko 4,7 miliona.\n- Posebno je zanimljiv i primamljiv boravak za strane pa i Bh. turiste u primorskim gradovima u Albaniji, koja ima izlaz na dva mora - Jadransko i Jonsko, i ima veoma povoljne cijene za boravak, već od 15 eura za puni pansion po osobi. Albanija je danas jedna nova, moderna turistička destinacija, sa dobrom uslugom i dobrim ljudima i očekujemo da će se naše turističke agencije više angažovati da Albaniju približe našim građanima- potencijalnim putnicima – izjavio je Pane Škrbić, predsjednik Bh. Evropskog udruženja menadžera.\nBiH je sa svoje strane albanskim kolegama ponudila planinski i ski turizam, te destinacije iz oblasti vjerskog, kongresnog i zdravstvenog turizama.\nPredstavnici domaćina Albanije i gosti iz Bosne i Hercgovine su se dogovorili da se sačini precizan popis svega onoga što BiH može ponuditi, a što nedostaje albanskom tržištu i obratno, te da se na osnovu toga sačini akcioni program poboljšanja međusobne privredne razmjene i saradnje.\nNa kraju posjete, za dobru organizaciju i za poticanje ukupne regionalne saradnje, Unija biznis asocijacija Albanije je federalnom ministru energije, rudarstva i industrije Erdalu Trhulju i predsjedniku Evropskog udruženja menadžera Panetu Škrbiću, koji su bili na čelu Bh. privredno-novinarske delegacije, uručila visoka priznanja privrednika i Vlade Albanije.\nU sastavu delegacije su bili iz Zenice: Fikret Avdic (Fantasy) i Cazim Bektas (Unioncomerc) iz oblasti biznisa, te Diana Mehicic - iz oblasti turizma (TA Dar prirode).\nViše iz kategorije: « Konačno asfalt Sorensen obišao tunel Vijenac »


U saopštenju Kancelarije za KiM dostavljenom medijima napominje se da je po istom scenariju, sa istim i prepoznatljivim rukopisom, napadnuto je još jedno srpsko dete, u selu koje je poslednjih meseci, zbog niza nasrtaja na Srbe i njihovu imovinu i svetinje, jak kandidat za najnebezbedniju sredinu u Evropi.\n“Cilj organizatora ovih incidenata je očigledno izazivanje straha i panike među Srbima u ovom delu Кosova i Metohije, sa jasnom namerom da se naš narod primora da napusti svoja ognjišta”, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da je neverovatno da iko u 21. veku može da nemo posmatra eskalaciju etnički motivisanog nasilja na području koje je u bezbednosnom smislu i dalje bure baruta.\n“Pozivamo Srbe na Кosovu i Metohiji da, koliko god to teško bilo, ostanu pribrani i da ne nasedaju na provokacije, jer destabilizacija situacije na terenu je, kada se uzmu u obzir izjave albanskih zvaničnika u Prištini, nesumnjivo cilj organizatora ovih napada i njihovih političkih inspiratora”, zaključuje se u saopštenju Kancelarije.


Između tri mora i dva gasovoda – BiGportal.ba\nIzmeđu tri mora i dva gasovoda\nDa li je Srbija (ponovo) najobičnije slepo crevo, kao što tvrdi „Blic“, ili se u tekućem geopolitičkom prestrojavanju Srbija pozicionira mudrije nego što bi je pozicionirala njena premijerka ako bi se samo ona o tome pitala?\nIako je, uz primetnu dozu dobre volje i iskrenog (?) kajanja, okončana prošlonedeljna afera najavljenog uvođenja srpskih sankcija Rusiji, štošta je još ostalo nejasno u vezi s intervjuom koji je ovdašnja premijerka Ana Brnabić dala američkom „Blumbergu“. Za početak, ostalo je nejasno šta je premijerka zaista rekla a šta joj je pripisano, ali mnogo važnije od toga, što nas sad i zanima, uprkos sporazumnom završetku afere ostala je i izvesna, a to je već dovoljno da bude preteška, nedoumica kako će se Srbija postaviti prema Rusiji ako bude morala da bira, nedoumica kakve ipak nije bilo u ovolikoj meri dok je od naših zvaničnika moglo samo da se čuje da Rusiji nikada nećemo uvoditi sankcije i tačka, kako je to svojevremeno, stilski besprekorno, formulisao Aleksandar Vučić.\nOva je nedoumica utoliko nepriličnija što se sve lepše uočavaju obrisi novih geopolitičkih prestrojavanja koja idu linijama gasovoda, lagano udaljavajući Nemačku od Amerike u pravcu Rusije i neizostavne Kine, i samo bi potpuni ludak ili pak američki pion, suočen s ovakvom perspektivom istorijskih razmera, bio u stanju da Rusiji, citiramo ponovo predsednika Vučića, zabije nož u leđa…\nENIGMA „BLUMBERG“ Da li je upravo to učinila premijerka Brnabić prošle nedelje u „Blumbergu“? Tako je izgledalo prošlog utorka i srede, pošto nije bilo ni demantija ni pokušaja ulepšavanja njenih reči da će uvesti sankcije Rusiji ako bude stavljena pred izbor EU ili Rusija, da bi u četvrtak – takoreći iz vedra neba – srpskoj premijerki u pomoć priskočila portparolka ruskog Ministarstva inostranih poslova Marija Zaharova, rekavši da je Ana Brnabić ruskom ambasadoru u Beogradu Aleksandru Čepurinu „kazala da su njene reči pogrešno protumačene od strane američke novinske agencije i predala kompletan transkript njenog intervjua agenciji ’Blumberg’, koji nije sadržao reči koje joj se pripisuju. Mi sudimo na osnovu tih objašnjenja“.\nU pokušaju da enigmu isteramo načistac, obratili smo se koautorki „Blumbergovog“ intervjua Gordani Filipović, ali nije htela ili smela ništa da nam kaže nego nas je uputila na portparola kompanije (uzgred, eto tako je slobodno novinarstvo u korporativnom novinarstvu). Portparola Taja Tripeta pitali smo da li je Ana Brnabić, ili bilo ko u njeno ime, „Blumbergu“ uputio demanti ili zahtev za ispravkom, i pitali smo ga da s nama podeli audio-zapis ili novinarske beleške s intervjua kako bismo definitivno utvrdili šta je rečeno a šta dopisano, ako je dopisano. Njegov odgovor na naša pitanja bio je kratak – „Stojimo iza onoga što smo napisali“ – a na našu ponovljenu molbu da nam se na konkretna pitanja daju konkretniji odgovori, usledilo je ljubazno: „Mi ne diskutujemo o našim internim uredničkim procesima i ostavljamo našim pričama da govore za sebe. Stojimo iza našeg pisanja o ovoj temi.“\nTako da zapravo ostaje samo da na reč verujemo Mariji Zaharovoj (i Ani Brnabić, koja će i sama ustvrditi da su njene reči izvučene iz konteksta), ili da verujemo „Blumbergu“.\nIli su tačne reči Ane Brnabić kudikamo manje važne od epiloga ove priče? A epilog, koji možda govori i više o srpskoj poziciji od (ne)izgovorenih reči Ane Brnabić, jeste takav kakav je zato što su srpske vlasti osetile snažnu potrebu da se opravdaju Rusima, i zato što su Rusi to pravdanje prihvatili. A da li su ga prihvatili zato što zaista veruju da naša buduća saradnja nije pod znakom pitanja, ili zato što drugog partnera za razgovor u Beogradu osim sadašnje vlasti oni, jednostavno, nemaju, otkriće se u budućnosti. Do tada, iz ovog razloga nužde izazvane nepostojanjem alternative, ili pak zato što su svesni naše potrebe da (ponekad i šizofreno) balansiramo, trpeće i neprijatnosti kakvu nam je svima priredila Ana Brnabić „Blumbergom“, i neprijatnosti kakvu svi iz dubine želuca osećamo kad se srpski vojnici nađu na NATO vežbi u blizini ruskih granica, kao što je upravo ovih dana slučaj…\nTURSKI TOK NADE Rusko razumevanje za poziciju Srbije utoliko je shvatljivije što Srbija – na drugom tasu spomenutog balansa – nekim konkretnim potezima, a oni su ipak važniji od nečega što je premijerka rekla ili nagovestila, iskazuje dovoljno snage za sprovođenje sopstvenog a istovremeno i ruskog interesa, nasuprot američkim nalozima i željama. Reč je, naravno, o potencijalnom „Turskom toku“, kao zameni za pokojni „Južni tok“.\nŽelje Amerikanaca u ovom pogledu sasvim su transparentne; kao što su (posredstvom Evropske komisije i Trećeg energetskog paketa koji je izmislila u te svrhe) ubili „Južni tok“ da bi sprečili ulazak ruskog uticaja u južnu i centralnu Evropu trasom tog gasovoda, tako im sada ne prija ni „Turski tok“, a naročito njegov krak koji bi iz Turske trebalo da prođe dalje kroz Bugarsku, Srbiju i Mađarsku dalje ka Evropi.\nSrpski interes ovde je jasan, i makar dvostruk: obezbeđujemo sebi stabilan izvor gasa, istovremeno smo i tranzitna zemlja koja od tranzita ubira prihode, a zato što smo zemlja gasnog tranzita naša stabilnost prestaje da bude samo naš interes, već i interes svih ostalih korisnika ruskog gasa na ovoj trasi, od Turske do Mađarske i Austrije.\nA i Rusija ima sopstveni interes, koji se poklapa s našim, da svoj gas dopremi kupcima u Evropi.\nOno što je (u ovom trenutku) do nas, učinjeno je. Boraveći nedavno u Istanbulu, predsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je da će se, bude li „Turskog toka“, Srbija naći na njegovoj trasi.\nDa li će biti „Turskog toka“ umesto „Južnog toka“? U to sad niko ne može da bude siguran, tim pre što – ponovo – ovaj projekat zavisi od Bugarske. Ipak, istorija se možda neće ponoviti; ne zato što su Bugari iznenada postali postojaniji nego što su bili u slučaju „Južnog toka“ nego zato što će nameravani gasovod iz Turske, sudeći po najavama, biti otvoren i za gas iz Azerbejdžana, a to pak znači da će biti ispunjene odredbe Trećeg energetskog paketa i da Evropska komisija ovog puta neće imati izgovor za opstrukciju projekta. Što ne znači, naravno, da naknadno neće smisliti neki drugi izgovor.\nEVROPSKA KOMISIJA I SEVERNI TOK 2 Ulogu Evropske komisije ne ističemo slučajno zato što se – upozorio je ovih dana ruski ministar energetike Aleksandar Novak – Evropska komisija sad meša u izgradnju gasovoda „Severni tok 2“ koji ispod Baltičkog mora spaja Rusiju i Nemačku. „Primećujemo otvorenu sabotažu infrastrukturnih projekata, ekonomski izvodljivih i atraktivnih za potrošače, kao što je ’Severni tok 2’“, rekao je Novak.\nNiti je Novak jedini ko to primećuje, niti je reč o ruskoj paranoji. Pre nešto više od mesec dana, 9. juna, naime, Evropska komisija zatražila je od Saveta Evropske unije (šefovi država i vlada članica EU) da joj dodeli mandat da – umesto samo Nemačke – s Rusijom pregovara o „Severnom toku 2“. To je čisto ekonomski projekat i EK nema tu šta da traži, uzvratila je Angela Merkel 15. juna. Dvadeset šestog juna odlučeno je da se o ovom pitanju unutar EU glasa na jesen; Nemačka, Austrija i Francuska izričito se protive ulasku EK u ove pregovore, nasuprot tome, 13 EU članica to zahteva, a među tih 13 su, javlja „Rojters“ pozivajući se na EU izvore, Italija, nordijske, istočnoevropske i baltičke države, Italija zbog straha da će plaćati skuplji gas a ostali zbog straha od Rusije.\nI biće sasvim zanimljivo kada se na jesen konačno bude glasalo. I sigurno je da i zbog ovog pitanja Evropskoj uniji slede unutrašnji potresi, no, kako ćemo pokazati, čitava je situacija mnogo kompleksnija.\nAMERIČKE SANKCIJE, NEMAČKE PRETNjE „Severni tok 2“ ne nalazi se samo pod unutrašnjim pritiskom u Evropskoj uniji već i pod pritiskom Sjedinjenih Američkih Država. Njihov Senat je 14. juna – takoreći paralelno s Evropskom komisijom – usvojio nove sankcije Rusiji koje, međutim, ciljano obuhvataju i zapadnoevropske kompanije angažovane na izgradnji „Severnog toka 2“, nemački „Uniper“ i „Vinteršal“, austrijski OMV, francuski „Anži“ i holandski „Šel“. Reagovali su, neobično oštrim zajedničkim saopštenjem, nemački vicekancelar Zigmar Gabrijel i austrijski kancelar Kristijan Kern („Snabdevanje Evrope energentima je pitanje za Evropu, a ne za Sjedinjene Države. Mi odlučujemo ko će nas snabdevati energentima… Pretnja nemačkim, austrijskim i drugim evropskim kompanijama kaznama na američkom tržištu samo zato što učestvuju u projektima kao što je ’Severni tok 2’ zajedno sa Rusijom dodaje apsolutno novi i izrazito negativni aspekt u odnosima između SAD i Evrope… Ne možemo da pristanemo na pretnje nelegalnim ekstrateritorijalnim sankcijama protiv evropskih kompanija…“), a nemačka ministarka ekonomije Brigita Zupriz čak je pripretila i odmazdom Americi u slučaju da sankcije zaista stupe na snagu. Između sankcija i priprećene odmazde za sada stoje glasanje u Predstavničkom domu američkog Kongresa i potpis Donalda Trampa, uz ozbiljnu mogućnost da dođe do trgovinskog rata među transatlantskim saveznicima s nepredvidivim posledicama po to savezništvo; ovo tim pre što ni konzervativci Angele Merkel ni socijaldemokrate Zigmara Gabrijela, s izborima koji ih čekaju u septembru, neće smeti sebi da dozvole popustljivost i poraz.\nTRI MORA A na sve se ovo nadovezuje Inicijativa tri mora u kojoj su se, na ideju Hrvatske i Poljske, uz ove dve države okupile i one tri pribaltičke (Litvanija, Letonija i Estonija), Češka i Slovačka, Slovenija, Austrija i Mađarska, i Rumunija i Bugarska. Nećemo sad u sve detalje, bitno je ovde istaći da je jedan od glavnih ciljeva ove inicijative, koja povezuje pojas od Baltičkog do Jadranskog i Crnog mora pa otuda i naziv, energetsko povezivanje njenih članica uz uvoz američkog tečnog gasa preko Poljske i, bude li konačno počela izgradnja famoznog plutajućeg terminala za tečni gas na Krku, preko Hrvatske.\nKljučan momenat: inicijativa ima snažnu američku podršku, s motivima koje Amerikanci čak i ne pokušavaju da sakriju. Rečima Džejmsa Džonsa, savetnika za nacionalnu bezbednost Baraka Obame, Inicijativa tri mora „treba da bude strateški prioritet nove američke administracije“ jer je to „istinski transatlantski projekat koji ima enormne geopolitičke, geostrateške i geoekonomske dimenzije… Iako Rusiju ne kažnjava direktno, inicijativa je dizajnirana tako da ublaži snažan pritisak Rusije na evropski energetski sektor“. I još jedna veoma važna Džonsova napomena: „Način na koji centralni i istočni Evropljani gledaju na svet i na pretnje s kojima su suočeni mnogo je usklađeniji s načinom na koji Amerikanci gledaju na svet nego što je to slučaj s našim tradicionalnim zapadnoevropskim saveznicima.“\nIako se ova američka kalkulacija ne može primeniti na sve članice Inicijative (Češka, Slovačka, Mađarska, Austrija, Bugarska pa i Slovenija ne dele poljsko-pribaltički odnos prema Rusiji), očigledno je da bi Amerikanci njome želeli da stvore svojevrsni sanitarni kordon prema Rusiji kako bi je odvojili od zapadnijeg dela Evrope, prvenstveno od Nemačke. Pri čemu treba imati u vidu i ozbiljno zahlađenje odnosa između Hrvatske i Nemačke (o tome u broju od 7. jula piše i zagrebački „Globus“), koje govori da naš zapadni sused sve više postaje američki, a ne nemački igrač na ovim prostorima.\nSve to zajedno govori da Srbija ne treba, kao što joj ovih dana sugeriše „Blic“, da žali što je „(ponovo) najobičnije SLEPO CREVO“ jer nije deo Inicijative tri mora, već, naprotiv, treba da budemo srećni što nismo postali američki žeton u ovoj igri.\nSUKOB AMERIKE I NEMAČKE Ali pogledajmo širu sliku i povežimo kockice. Sankcije američkog Senata usmerene protiv „Severnog toka 2“, mešanje Evropske komisije u „Severni tok 2“ a EK se već u slučaju „Južnog toka“ pokazala kao oruđe američkog interesa, baš kao i Inicijativa tri mora, predstavljaju američke udarce na Nemačku koliko i na Rusiju; otuda, uostalom, onako žustra nemačka reakcija i na moguće američke sankcije i na pokušaj EK da dobije ulogu u pregovorima oko „Severnog toka 2“, otuda i sasvim hladan odnos prema Inicijativi tri mora.\nOtkud ovi američki udari na svog nemačkog saveznika? Evo objašnjenja Teda Meloka, bliskog saradnika Donalda Trampa i mogućeg američkog ambasadora pri EU: „Nadmoćna i neobuzdana Nemačka pravi je razlog opadanja najvažnijeg savezništva na svetu… Ovo je zemljotres nečuvenih razmera.“\nA ako je verovati Mihaelu Rotu, ministru za EU u nemačkom Ministarstvu inostranih poslova, Trampov dolazak na vlast samo je ubrzao razlaz Berlina i Vašingtona, ali mu nije uzrok. Iz njegovog intervjua „Blicu“: „Smatram da nam je potrebna jača Evropa, nezavisno od Trampa. Sigurno, ponašanje predsednika SAD za nas predstavlja još jedan signal da treba da se probudimo. Međutim, zahtevi da treba povećati sposobnost EU za delovanje, kako unutar svojih granica tako i van njih, nisu nikakva novina… U načelu važi: Spremni smo na dijalog (sa SAD), ali moramo da zauzmemo i stav.“\nKljuč je u tome što je takva, neobuzdana Nemačka – gledano iz pozicije Vašingtona – po prirodi stvari upućena na saradnju s Rusijom, ali i sa Kinom koja je – strašno važan detalj – prošle godine postala glavni spoljnotrgovinski partner Nemačke. A Kina i Rusija nalaze se u najboljim odnosima u dugoj istoriji odnosa ove dve zemlje, kako je ocenio prilikom nedavne posete Moskvi kineski predsednik Si Đinping. Povezivanje Berlina (i Pariza) s Moskvom i Pekingom Ameriku potpuno izbacuje iz Evroazije, lišavajući je statusa globalnog hegemona, kako je i upozoravao pokojni Zbignjev Bžežinski u svojoj „Velikoj šahovskoj tabli“. To je scenario koji duboka Amerika sad, pošto-poto, želi da spreči.\nA glavno bojno polje, kako trenutno stvari stoje, nalazi se na dnu Baltičkog mora, na trasi „Severnog toka 2“, o čemu govori i „Fajnenšel tajms“: „’Severni tok 2’ je sve, samo ne jednostavni komercijalni projekat. Ono što će se dogoditi važno je i za Rusiju i za SAD. Ali najvažnije od svega je ono što će nam odluka o ’Severnom toku 2’ reći o načinu na koji Nemačka namerava da upotrebi svoju ekonomsku i političku dominaciju u Evropi.“\nGde je u svemu tome Srbija? Suočena je s mogućom eskalacijom tenzija između Amerike i Nemačke – sačekajmo jesen – i sa prirodnom potrebom Nemačke da sarađuje s našim prijateljima, s Rusijom i sa Kinom. Ovo je istorijska prilika bez presedana. I zato moramo brižljivo da negujemo i da unapređujemo prijateljstvo s Rusijom i sa Kinom, i da čuvamo što bolje odnose sa Nemačkom, nadajući se povoljnom (po nas) raspletu nemačkih odnosa s Amerikom. Sve drugo je, u najmanju ruku, teška glupost ako ne i nešto mnogo teže, počev od one pretnje da ćemo Rusiji uvesti sankcije, makar i ako nije baš tako rečeno…


5 saveta da lakše idete kroz život - Bizlife.rs\n5 saveta da lakše idete kroz život\n10:45 Beograd, 06.09.2016.\nLoši odnosi u porodici, finansijski problemi ili oni povezani sa poslom… sve su to prateće životne pojave. Ali kada počnete da na život gledate samo kao na skup sličnih pojava, vreme je za pomoć!\nDajem vam 5 saveta koji će vam olakšati svakodnevicu:\nUzmimo jednu metaforu. Kada nemate jasne ciljeve, to vam je slično kao kada tumarate kroz mračne hodnike i nikako ne možete da nađete svetlo. Ne znate kuda treba da idete, obuzima vas tuga, polako gubite nadu da ćete naći izlaz i volju da nastavite da hodate. Mislite da ćete zauvek ostati izgubljeni… e pa svetlo koje vas vuče ka izlazu, to su vaši ciljevi. Oni vam pokazuju kuda da idete i motivišu vas da idete napred. Život postaje lakši i smisleniji kada imate jasno postavljene ciljeve.\nJa sam, recimo, bio jedan zbunjeni tinejdžer. Nedostatak ciljeva u tom periodu često me je činio potištenim, ali odlučujući trenutak u mom životu bio je kada sam imao 16. godina i kada sam čuo od majke da sam odličan u komunikaciji. Bio je to „Aha!“ momenat koji je uticao na sve moje buduće odluke vezane za karijeru. Moj cilj, koji me i danas pokreće bio je da kroz komunikaciju širim pozitivan uticaj na druge ljude.\nDajte prioritet prioritetima\nKada ih preplave obaveze, ljudi žele da ih završe što pre i to odjednom! Međutim, vaše šanse za uspeh se značajno smanjuju ako ne odredite prioritete. Pored toga šta je bitno, treba znati i šta je hitno, odnosno imati redosled po kojim ćete obavljati zadatke. U suprotnom, najverovatnije ćete ostati zaleđeni u nedostatku adekvatnog sistema prioritetizacije. Moj savet je da stavite sve obaveze na papir, a zatim ih poređate po prioritetu. Krenite od najbitnije i tek kada je završite, krenite sa sledećom.\nIako današnje vreme nudi dosta instant manifestacija, neke stvari zahtevaju malo više vremena i strpljenja. Recimo da danas zasadite drvo jabuke, ne možete već sutra da ubirate plodove. Za to su potrebni meseci nege. Ali ako budete strpljivi, uživaćete u sočnim jabukama godinama. Slično je, na primer, sa ličnim razvojem. Za razvoj vaših potencijala treba strpljenja, ali ćete kasnije mnogo lakše stizati do svojih ciljeva. Zato, za neke stvari nemojte odmah očekivati uspeh i rezultate, jer ćete se razočarati i najverovatnije vrlo brzo odustati. Zato…\n…Pored strpljenja bitno je i da: nikada ne odustajete i budete istrajni! Coaching se fokusira se stalni razvoj i napredak i moj je cilj da svaki klijent nauči da treba da stavi fokus na poboljšanje, a ne na krajnji cilj. Česta greška koju ljudi prave je da odustanu čim odmah ne vide rezultate, ali da bi se uspelo, većina stvari zahteva više od jednog pokušaja.\nPreuzimanje odgovornosti za sve što vam se dešava je važan korak ka slobodnijem životu. Prebacivanje krivice na druge neće vam mnogo pomoći. Ako krivite roditelje, sudbinu ili nekoga ko vam ne daje podršku u trenutnoj (problematičnoj) situaciji, izgubićete dragocenu energiju za rešavanje problema. Umesto toga, posvetite se razvoju strategija za njegovo prevazilaženje i bićete mnogo produktivniji i uspešniji!\nPrevaziđite probleme uz Synergy Talents\nsynergy talents problemi problem i rešenje


Home Kroatisch | Rechtsanwalt Mag. Dinko Knjizevic\nOdvjetnik u Beču\nVi tražite austrijskog advokata u Beču ili advokata u Austriji koji govori hrvatski? Advokat koji je expert u krivičnom pravu?


Ambasada SAD: Prijetnje raspadom BiH su neprihvatljive - Glas Srpske\nG.S. 24.07.2021 16:38\n“Politički, vjerski, i lideri u zajednicama, kao i mediji koji izvještavaju o njima imaju odgovornost da se fokusiraju na konstruktivan dijalog umjesto na retoriku podjela. Republika Srpska je integralni dio Bosne i Hercegovine i izolacija nije u interesu njenih građana. Svi lideri se trebaju okrenuti ključnim zadacima demokratskog rukovođenja i reformama koje vode ka izgradnji bolje budućnosti za sve u Bosni i Hercegovini” rečeno je Feni.\n“Sjedinjene Američke Države ostaju čvrsto privržene Bosni i Hercegovini kao demokratskoj, multietničkoj, suverenoj i nezavisnoj državi sa neupitnim teritorijalnim integritetom i njenoj budućnosti koja je najbolje zagarantovana u evroatlantskoj zajednici zemalja. Postupci ili prijetnje vezane za raspad Bosne i Hercegovine su neprihvatljive i u suprotnosti su sa Dejtonskim mirovnim sporazumom i Ustavom Bosne i Hercegovne, koji entitetima ne daju pravo na otcjepljenje” rečeno je iz Ureda za odnose s javnošću Ambasade SAD-a u BiH.


Dobre vesti? Čak i ukoliko već imate probleme, to ne znači da idete razvodu. Skorašnja anketa je pokazala da su parovi danas spremniji da pokušaju da obnove vezu i otarase se loših navika koje su vremenom razvili nego pre deset godina. U nastavku teksta govorićemo o navikama za koje terapeuti kažu da uvek uzrokuju raskid.\nOgovaranje jedno drugom iza leđa\nOvo može zvučati kao savet za izbegavanje scene u srednjoj školi, ali oštro komentarisanje partnera kada on nije tu je ozbiljan znak da nešto nije u redu. Takođe, vrlo je moguće da to ima veze sa vašim prijateljima. Žene mogu razviti ovu naviku ukoliko se nalaze u okruženju prijateljica koje takođe ovo praktikuju. Ukoliko vaša grupa prijateljica često priča loše stvari o svojim muževima, steći ćete utisak da je to normalna stvar. U stvarnosti, to je indikacija za dublji problem. To pokazuje manjak poštovanja prema njemu i prema vašoj povezanosti, čak i ako on nikada ne sazna za to. Pre nego što budete trepnuli, shvatićete da vaša veza ide strmoglavo ka dole.\nIsticanje stvari koje vaš muž ne radi dobro\nBilo da se prisećate koliko je urnebesno smešan i zanimljiv bio vaš bivši - za razliku od vašeg tihog muža - ili da želite da je vaš čovek brižni džentlmen kao muž vaše prijateljice, negativno upoređivanje vašeg muža sa ostalima je još jedan poljubac smrti za vašu vezu. Čak i ako samo beležite ove stvari u svom umu, vremenom možete ubiti vašu ljubav. Pokušajte da se setite da trava u tuđem dvorištu uvek izgleda zelenije i da nikada nećete imati nekoga ko ima sve po vama idealne osobine, kao i to da su vaše prijateljice verovatno ljubomorne na neku osobinu koje vaš muž poseduje. Ne postoji ništa loše u tome ako vaš muž ima neku naviku koju biste vi želeli da korigujete, dok god ne pokušavate da promenite njega kao ličnost. Koristite lagan pristup i, na kraju krajeva, fokusirajte se na dobre stvari. Tako ćete sačuvati svoj brak, kao i svoj razum.\nNikada ne razmatrate kako se vaš partner oseća\nNe želimo da širimo stereotipe o polovima, ali eksperti širom sveta se slažu da muškarci imaju problema sa "veštinom" koja se zove empatija, što u prevodu znači da im nedostaje osobina da sagledaju stvari iz perspektive svoje lepše polovine. Eksperti veruju da se muškarci više muče da razviju ovu veštinu zato što su žene po prirodi empatičnije, zahvaljujući biološkim i neurološkim razlikama između dva pola. Samo zato što je to muškarcima teže, ne znači da oni to treba da odbace. Štaviše, brakovi u kojima muškarci ne prihvataju uticaj svoje žene imaju veću tendenciju da se raspadnu ( za čak 81%) . Međutim, samo zato što se muškarci više muče na ovom polju ne znači ni da su sve žene nevine po ovom pitanju. Muškarci takođe žele da budu shvaćeni, te bi obe strane trebalo da razmotre probleme iz perspektive svog partnera.\nNaprasno započinjanje svađa\nUkoliko vodite normalan razgovor sa svojim mužem i odjednom emotivno planete, to nije dobar znak. Ovaj postupak odbija vašeg partnera zato što odmah isključuje mogućnost vođenja produktivnog razgovora. Nažalost, žene su obično krivci za ovo. Žene su sklonije da agresivno iznesu svoj problem nego muškarci, a jedna studija je pronašla da se muškarci obično brže smire i bez emocija analiziraju situaciju, dok žene postupaju onako kako se osećaju. Ukoliko imate običaj da vičete ili koristite grub ton svaki put kada vas vaš muž iznervira, pokušajte da se suzdržite- u suprotnom, možete aktivirati njegove defanzivne mehanizme, koji utiču na njegovu sposobnost i volju da govori otvoreno i iskreno. Ukoliko nije iskren prema vama i čuje samo vaš bes, u čemu je svrha?\nNe znate kada da prekinete svađu\nKada se započne rasprava, teško je zaustaviti je. Međutim, odustajanje od svađe čini rešavanje problema lakšim, zato što ste u stanju da govorite smirenije i osećajnije. Ukoliko to ne uradite, naći ćete se kako vičete jedno na drugo, plačete i tresete se - a to može imati posledice na vaše telo. Kada se ljudi zatvore za vreme konflikta, to je obično zato što se njihov puls popeo na preko 100 otkucaja u minuti, što vas stavlja u ,,bori se ili beži“ položaj. Kada se to desi, izgubite pristup delu mozga- čeonom režnju- koji je odgovoran za vašu sposobnost komunikacije. Zato ponekada bukvalno ne možete da govorite koherentno, čak i ako se trudite. S ovim na umu, sasvim je normalno da se povučete iz svađe i nastavite razgovor kasnije. Štaviše, ovo može napraviti razliku između produktivnog razgovora orijentisanog ka rešavanju problema i onog koji će vas poslati dublje u ponor. Ukoliko vam ovo postane svakodnevna pojava, taj ponor će vas na kraju dovesti pred razvod.\nUvek izgledate srećno\nČak i ako pokušavate da budete smireni, vaše telo će vas često izdati u tom pokušaju. Nekoliko stvari koje vas odaju su visoki tonovi u vašem glasu, proširene zenice i bleđi ten, praćeni lažnim osmehom i krutim potezima. Sve ovo su znaci da je osoba preplavljena emocijama i ulazi u ,,bori se ili beži“ mod, tako da nisu u stanju da stupe u dijalog sa partnerom na siguran način. Ukoliko se često osećate ovako, možete razviti naviku da ne budete emocionalno iskreni prema partneru. To automatski gasi njegovu mogućnost da vas razume, podrži i eventualno ispravi problem, doprinoseći daljem rušenju vaše veze.\nNikada se ne svađate\nKada zrikavci zamene zvuk razgovora - pa čak i konstruktivnog, jer ne postoji dve osobe koje će se slagati baš po svakom pitanju- eksperti kažu da se vaša veza kreće ka sporoj smrti. Pošto vi ni ne želite da kažete šta vam smeta, to znači da ste prestali da ulažete energiju u vašu vezu i da se emotivno udaljavate. Naravno, to ne znači da treba da se svađate da bi pokazali da vam je stalo, ali ukoliko postoji osećaj tihog prezira, bolje je da odmah porazgovarate o problemu, pošto će on vremenom prekipeti- kao i vaš brak.\nPredugo čekate da se suočite sa problemima\nVeoma je često da ljudi odlažu naporne razgovore, jer nije kao da će biti zanimljivi i veseli. Međutim, ukoliko se ne susretnete sa svojim problemom na vreme, moguće je da ćete na kraju zakasniti. To ne znači da je sva nada izgubljena- samo zapamtite da što duže budete čekali, više će vam vremena biti potrebno da sve vratite na staro. Da bi vaš brak uspeo i vi i vaš partner morate biti spremni da uložite trud i vreme u njega.\nDeca Trendovi Kosa Stil Porodica Zdrav život Moda Uređenje Doma Nega tela Fitnes Nega lica Brak\nDvadeset načina da uvek budete srećni\n5 trendi prolećnih komada garderobe


F1Srbija | Kultard: “Vozači više ne uživaju u trkanju”\nKultard: “Vozači više ne uživaju u trkanju”\nautor: Vladimir Kosjer | datum objave: 10.06.2015.\nF1 je tradicionalno viđena kao perjanica motosporta, u kojoj su vozači forsirani do svojih limita u speopštoj borbi. Međutim, poslednjih par godina to nije slučaj, gde je trka u Kanadi pravi primer pada u intenzitetu.\nNajčešće poruke koje su vozači dobijali preko radia u Montrealu su dolazile od inženjera, sa sugestijama vozačima da čuvaju gorivo i ne forsiraju previše. Ove poruke su iritirale mnoge vozače, dok je Fernanda Alonsa nateralo da ih totalno ignoriše.\n“Kada se nalaziš u sred borbe, gorivo ti nije prioritet”, ljutito je izjavio Španac nakon trke. “Nakon tri ili četiri opomene da čuvam gorivo, samo sam im rekao da me puste da se trkam i zabavljam se”.\nKultard veruje da vozači pate zbog činjenice da F1 sve više postaje puko menadžerisanje automobilom, umesto da služi za čisto trkanje.\n“Čini mi se da je ovo najveći problem, da predstavlja samo srce žalbi kako F1 više nije ono što treba da bude, u smislu testiranja čoveka i mašine, biti na granici sve vreme”, napisao je Kultard u svojoj kolumni.\n“Sport je od zauzdavanja divljih konja, koje su vozili Airton Sena, Alan Prost I Nigel Mansel, došao do vežbe upravljanja sistemom, koga je Alonso uporedio sa pilotiranjem putničkog aviona. Tužna realnost je da vozači ne uživaju u ovakvom trkanju, jer se njihovi limiti više ne stavljaju na probu”.\n“Naravno, ne kažem da je lako voziti ovaj auto. Oni su i dalje najbrži i najsofisticiraniji trkački sistemi danas, samo nisu dovoljno teški”.\nKultard veruje da je nedostatak istinskog trkanja jedan od razloga što u F1 imamo veliki pad gledanosti.\n“Naravno da vozači ne drže sve odgovore. Ali ako ne izazoveš najbolje momke, uskraćuješ i njih i publiku. Sećam se jedne trke u Montrealu, izlazio sam iz automobila i jedva sam video zbog dehidratacije. Ono što smo videli na trci u Kanadi, više priliči trkama izdržljivosti (endurance racing)”.\n“F1 mora da bude sexy i da ima dašak opasnosti. U ovom trenutku, u opasnosti je jedino njen kredibilitet i tradicija. Nije tajna da neke staze već neko vreme gube svoju publiku i ne mislim da je to slučajnost”, upozorio je Škot.


Francuski političar poziva EU da uvede sankcije Ukrajini - Sputnjik Srbija\n20:30 14.03.2019 (osveženo 20:49 14.03.2019) Preuzmite kraći link\n„Ako govorimo o neophodnosti da se usvoje nekakve sankcije, onda ih treba uvesti Ukrajini koja ne poštuje odredbe Minskog sporazuma“, rekao je političar u krimskom pres-centru MIA „Rusija sevodnja“.\nMarijani je saopštio da je pre pola godine bio u Donjecku.\n„Prešli smo Minski sporazum da bismo videli kakve je mere preduzela ukrajinska strana i konstatovali da ništa od onoga što je predviđeno tim sporazumom Ukrajina nije učinila“, rekao je Marijani.\nOn je podsetio da Evropska unija nameće sankcije Rusiji, pravdajući to optužbama o nepoštovanju Minskog sporazuma na račun Moskve.\n„Kao prvo, tamo je propisano da treba uvesti autonomiju u istočnom delu teritorije Ukrajine — Rada još nije glasala, čak nije ni podnela na glasanje nikakav nacrt zakona o tome. Kao drugo, Minski sporazum podrazumeva političku amnestiju za žitelje Donjecka i usvajanje novog zakona o izborima — ni po jednoj od tih tačaka Rada takođe nije organizovala glasanje“, dodao je Marijani.\n„Niz odredaba Minskog sporazuma se ne ispunjava, logično je da sankcije treba uvesti Ukrajini, jer je ona za to direktno odgovorna“, rekao je francuski političar.\nMinski sporazum, sankcije, Tjeri Marijani, EU, Ukrajina, Francuska, Krim


Permetrin - Wikipedia\nPermetrin je organsko jedinjenje, koje sadrži 21 atom ugljenika i ima molekulsku masu od 391,288 Da obično upotrebljavano kao insekticid.\nDrugi nazivi Acticin Cream, Elimite, Elimite Cream, Nix Cream Rinse\nCAS registarski broj 52645-53-1 Y\nKod: RLLPVAHGXHCWKJ-UHFFFAOYSA-N Y\nMolekulska formula C21H20Cl2O3\nMolarna masa 391.29 g mol−1\n↑ Abedin S, Narang M, Gandhi V, Narang S: Efficacy of permethrin cream and oral ivermectin in treatment of scabies. Indian J Pediatr. 2007 Oct;74(10):915-6. PMID 17978449\nPermetrin na Wikimedijinoj ostavi\nPoslednja izmjena na dan 23 februar 2020, u 14:47 č.


Grad Senj predao reciklažno dvorište na upravljanje Gradskom komunalnom društvu Senj d.o.o. | LIKA ONLINE - Najposjećeniji lički portal\nNaslovnica Gradovi i općine Gradovi Grad Senj predao reciklažno dvorište na upravljanje Gradskom komunalnom društvu Senj d.o.o.\nU Senju je održan sastanak vezan za primopredaju reciklažnog dvorišta na upravljanje Gradskom komunalnom društvu Senj d.o.o. kojem su prisustvovali predsjednik Gradskog vijeća Grada Senja Željko Tomljanović, gradonačelnik grada Senja Sanjin Rukavina, direktor Gradskog komunalnog društva Senj d.o.o. Bruno Brozičević i pomoćnik direktora Toni Žunić.


Falatar: Bit ću posljednji član tročlanog Predsjedništva BiH | Poskok.info\nFalatar: Bit ću posljednji član tročlanog Predsjedništva BiH\nKandidat Naše stranke za člana Predsjedništva BiH Boriša Falatar vjeruje da će upravo on biti posljednji član tročlanog Predsjedništva BiH.\n“Tročlano Predsjedništvo BiH je institucija koja ne doprinosi demokraciji u našoj zemlji. Nadam se, i radit ću na tome da budem član posljednjeg tročlanog saziva Predsjedništva BiH”, kazao je Boriša Falatar i poručio da će odmah nakon izbora pokrenuti proces ustavne reforme kojom bi BiH dobila jednog predsjednika, limitiranih ovlasti, izabranog iz Parlamenta.\nFalatar ističe da su ovi izbori iznova pokazali da je sistem biranja kandidata besmislen i diskriminirajući, da omogućava nadglasavanje te podstiče ratnohuškačku atmosferu.\n“Sramota je da izborni sistem i dalje ignorira odluku Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić – Finci i, između ostalog, onemogućava 383,000 ljudi da glasuju za predstavnika iz svog naroda”, kazao je Falatar.\nPozivajući se na iskustvo stečeno u međunarodnim organizacijama, Falatar je mišljenja da stalna rotacija onemogućava članove Predsjedništva BiH da uspostave bliže kontakte s drugim državnicima, što je danas prioritet u svijetu multilateralne diplomacije i ključ da se ostvare interesi Bosne i Hercegovine.\n“Dvogodišnji mandat i rotacija Bošnjaka, Hrvata, Srba i Ostalih zadovoljava etničku reprezentaciju, omogućava jednaka prava svih građana i konačno rješava pitanje Sejdić – Finci. Vjerujem da postoji politički interes i da je ova ideja ostvariva. Banalnost trenutne postavke institucije Predsjedništva BiH ima previsoku cijenu, a najviše se ogleda u nepravdi izbornog sistema i neadekvatnom zastupanju interesa naše države na međunarodnoj političkoj sceni. Naravno, dok se reforme ne konkretiziraju, radit ću na kvaliteti rezultata unutar sistema koji postoji. Ali on ne smije biti permanentan jer svrha moje politike je borba protiv diskriminacije, a Predsjedništvo je danas, nažalost, simbolizira”, zaključuje Falatar.