Web stranica Vlade TK - Informacija sa 15. redovne sjednice Vlade TK\nNovina u odnosu na dosadašnji Zakon o novčanoj podršci je da visina novčanih sredstava ne može biti manja od 2% vrijednosti poreskih prihoda godišnjeg Budžeta Kantona. Do sada taj iznos za svaku kalendarsku godinu nije mogao biti manji od 3,5 % vrijednosti. Također, značajna novina je uvođenje modela ruralnog razvoja radi sufinansiranja troškova po osnovu penzionog i zdravstvenog osiguranja nosilaca poljoprivrednog gazdinstva kojima je poljoprivreda osnovna djelatnost i koji imaju registrovani obrt, stručno osposobljavanje za rad u poljoprivredi i proizvodnji tradicionalnih proizvoda. Neki od ciljeva Zakona su osiguranje dugoročne podrške koja će omogućiti konkurentnu poljoprivrednu proizvodnju za tržište, stvaranje komercijalnih porodičnih poljoprivrednih gazdinstava i podizanje nivoa proizvodnje na nivo samoodrživosti te zapošljavanje u oblasti poljoprivrede.\nVlada TK utvrdila je nacrt Zakona o zaštiti od buke i uputila ga u skupštinsku proceduru. Ovim zakonom uređuju se dopušteni nivoi buke, mjere zaštite i način mjerenja, granični nivoi usklađeni s namjenom prostora i vremena u toku dana, tako da ne ugrožavaju život i rad ljudi a posebno njihovo zdravlje, nadzor nad provođenjem ovog zakona i druga pitanja važna za zaštitu od buke. Osnovni razlog za donošenje Zakona o zaštiti od buke je činjenica da je isti donesen prije donošenja federalnog zakona, te je nakon donošenja federalnog Zakona o zaštiti od buke došlo do potrebe usklađivanja kantonalnog sa federalnom regulativom. Drugi razlog je potreba za preciznijim definisanjem inspekcijskog nadzora u ovoj oblasti.\nVlada Tuzlanskog kantona utvrdila je Zakon o prestanku primjene Zakona o preuzimanju prava osnivača prema RO Zavod za zdravstvenu zaštitu, po skraćenom postupku. Riječ je o proceduralnom usaglašavanju sa federalnim Zakonom. Stupanjem na snagu Zakona o zdravstvenoj zaštiti proizlašla je obaveza usklađivanja organizacije i rada zdravstvenih ustanova sa odredbama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Vlada je, također, donijela Odluku o preuzimanju osnivačkih prava nad Zavodom za javno zdravstvo TK.\nProgram borbe protiv korupcije\nVlada Tuzlanskog kantona prihvatila je nacrt Programa borbe protiv korupcije na području Tuzlanskog kantona i Akcioni plan za provedbu tog programa. Neke od glavnih aktivnosti su unaprjeđenje normativno-pravnog okvira za suprostavljanje korupciji, ustanovljenje i intezivirano sprečavanje korupcije u javnom sektoru te širenje svijesti o štetnosti korupcije kao i provedba zakona u oblasti borbe protiv korupcije. Cilj antikorupcijskog plana i programa je uspostavljanje efikasnog, jasnog i transparentnog administrativnog i pravnog okvira za javnu upravu. Riječ je o skupu različitih prijedloga, mjera i mehanizama koji će biti primjenjeni u obavljanju svakodnevnih poslova i radnih zadataka iz nadležnosti institucija vlasti TK u cilju uklanjanja uzroka koruptivnog djelovanja. Usvajanjem antikorupcionih mjera Vlada TK-a potvrđuje svoju odlučnost da prati moderne tekovine savremenih društava koje počivaju na vladavini zakona, zadovoljenja opštih interesa te skrb i postizanje dobrobiti svih građana kantona.\nORGANIZOVANJE SLUŽBI ZAŠTITE I SPAŠAVANJA U TK\nVlada Tuzlanskog kantona je na prijedlog Kantonalne uprave civilne zaštite donijela Uredbu o organizovanju službi zaštite i spašavanja na području TK. Donošenje ove uredbe potrebno je radi formiranja službi zaštite i spašavanja koje će angažovati na obavljanju operativnih zadataka u oblasti zaštite i spašavanja ljudi i materijalnih dobara. Te službe namjenjene su za djelovanje na području Kantona, kada se zahtjeva provođenje mjera i aktivnosti na sprječavanju nastanka prirodne ili druge nesreće ili ublažavanju njenog djelovanja, od momenta kada Kantonalni štab civilne zaštite naredi njihovu upotrebu do trenutka kada naredi prestanak njihovog rada, kao i za vrijeme vježbi civilne zaštite i drugih oblika obuke. Uredbom se određuju pravna lica, odnosno udruženja u kojima se formiraju službe zaštite i spašavanja koje će djelovati na području Tuzlanskog kantona, vrste službi, zadaci i način popune službe ljudstvom i materijalno-tehničkim sredstvima. Također se određuje organ civilne zaštite Kantona koji će zaključiti ugovor sa pravnim licem, odnosno udruženjem, o međusobnim pravima i obavezama u obavljanju poslova zaštite i spašavanja kada se angažuju za potrebe Kantona a sadrži i druga pitanja od značaja za organizaciju i rad tih službi.\nVlada je donijela Uredbu o kantonalnim administrativnim taksenim markama. Ovom uredbom uređuje se emitovanje i distribucija administrativnih taksenih maraka. Također je donesen Pravilnik o davanju saglasnosti za sklapanje ugovora o javno – privatnom partnerstvu. Pravilnikom se propisuje postupak podnošenja zahtjeva za izdavanje saglasnosti za sklapanje ugovora o javno-privatnom partnerstvu u dijelu usklađenosti prijedloga projekta s budžetskim projekcijama i planovima, te fiskalnim rizicima i ograničenjima, propisanim posebnim propisima, kao i o finansijskoj i fiskalnoj održivosti prijedloga, obavezni prilozi uz zahtjev, te kriteriji za dobijanje saglasnosti.\nVlada TK dala je saglasnost za dozvoljeno prekoračenje na transakcijskom računu Budžeta TK u iznosu do 4 miliona KM. Takodjer je Vlada dala saglasnost Ministarstvu finansija za zaključivanje ugovora o dozvoljenom prekoračenju na transakcijskom računu u okviru JRT Budžeta Tuzlanskog kantona kod NLB Banke d.d. Tuzla.\nVlada Tuzlanskog kantona dopunila je Odluku o određivanju stalnih radnih tijela Vlade TK, organa uprave i upravnih organizacija za čiji će se rad isplaćivati novčana naknada. Dopuna se odnosi na vanjske saradnike u Komisiji za utvrđivanje ispunjavanja propisanih veterinarsko zdravstvenih uslova i uslova zastite okoline u pogledu lokacije za izgradnju, gradnju, tehničkog uređenja, opreme, načina rada stručnih zaposlenika i zoo-higijene odnosno uslova upogledu infrastrukture i opreme u objektu, prikladnosti sistema unutrašnjih kontrola u odnosu na tehnološke postupke koji će se provoditi u objektu.\n88 000 KM ZA OBNOVU CENTRALNOG GRIJANJA U 4 ŠKOLE\nVlada TK donijela je Program rasporeda sredstava sa potrošačke jedinice Kapitalni izdaci za korisnike budžetskih sredstava. Za rekonstrukciju centralnog grijanja JU OŠ „Breške" Tuzla odobreno je 9.000,00 KM a JU Drugoj osnovnoj školi Srebrenik 35.000,00 KM. JU OŠ „Gračanica" Živinice za rekonstrukciju centralnog grijanja i dimnjaka dobit će 40.000,00 KM dok će JU OŠ „Banovići" Banovići dobiti 3.700,00 KM za rekonstrukciju centralnog grijanja PŠ Podgorje. Iznos od 70.000,00 KM za izgradnju fiskulturne dvorane bit će usmjeren JU OŠ „Sjenjak" Tuzla. JU Gimnazija" Mustafa Novalić" Gradačac za izgradnju školskog objekta obezbjeđeno je 30.000,00 KM.\nVlada TK donijela je Odluku o dodjeli stana u vlasništvo Timi (Ibrahima)Salkić, članu porodice šehida – poginulog borca, iz Kalesije.\nVlada TK donijela je Odluku o raspisivanju javnog oglasa za izbor kandidata za pozicije članova upravnog odbora Javne ustanove Direkcija regionalnih cesta Tuzlanskog kantona.\nVlada TK izmjenila je Odluku o formiranju Glavne centralne popisne komisije.\nVlada Tuzlanskog kantona donijela je Odluku o raspisivanju i utvrđivanju teksta Javnog oglasa radi popunjavanja upražnjene pozicije jednog člana Upravnog odbora Javne ustanove Centra za rehabilitaciju ovisnika o psihoaktivnim supstancama Smoluća. Vlada TK dala je saglasnost Općinskom sudu u Tuzli za prijem jednog namještenika u radni odnos na neodređeno vrijeme za radno mjesto viši referent – vozač.\nVlada je dala saglasnost Ministarstvu obrazovanja, nauke, kulture i sporta za prijem tri državna službenika. Riječ je o radnim mjestima stručni saradnik za visoko obrazovanje i nauku, stručni saradnik za finansijsko-materijalno poslovanje i poslove analize i kontrole i stručni saradnik za sport.\nVlada TK dala je saglasnost JU Univerzitet u Tuzli za prijem zaposlenika u radni odnos na neodređeno vrijeme.\nVlada je dala saglasnost i JU NUB „Derviš Sušić" Tuzla za prijem zaposlenika u radni odnos na neodređeno radno vrijeme na radnom mjestu sistem inžinjer.\nVlada TK dala je saglasnost Pedagoškom zavodu Tuzlanskog kantona Tuzla za prijem stručnog savjetnika za saobraćajnu i mašinsku grupu predmeta.\nVlada je dala saglasnost Kantonalnoj upravi za inspekcijske poslove Tuzlanskog kantona za prijem dva državna službenika u radni odnos. Riječ je o radnim mjestima glavni kantonalni inspektor za obrazovanje, nauku, kulturu i sport i stručni savjetnik za informatičke poslove - programer.\nU okviru kadrovskih pitanja Vlada Tuzlanskog kantona imenovala je Upravni odbor Javne ustanove Disciplinski centar za maloljetnike TK, na period od 4 godine. Također je imenovan Upravni odbor Veterinarskog zavoda TK na period od 4 godine.


Madal BAL d.o.o. - Heron - Subotica - pumpa za vodu, pumpe, Pumpe za vodu | Preduzeca u Srbiji\nPočetna / Madal BAL d.o.o. - Heron\nFirma Madal Bal je osnovana u Švajcarskoj, 1978 godine i uspešno poslujemo u više od deset zemalja.\nAko Vam je potrebna električna energija za građevinske mašine, u vikend kućici ili na brodu, odnosno želite zalivati baštu ili pumpati vodu iz ribnjaka, HERON agregati i HERON pumpe Vam to omogućavaju uz odgovarajuću snagu, pouzdano i s lakoćom. Duša ovih uređaja je HERON motor, koji se koristi u čitavom svetu u različitim varijantama, često i pod izuzetno teškim uslovima.


Nega Tela - Naturaguru\nBioLift krema za podmlađivanje\n22 фебруара, 2022 5 Mins Read\nVerovatno ste mnogo puta čuli kako postoji neka anti age krema koja će učiniti vašu kožu svežom i mlađom. I potom se odlučite za kupovinu iste, ali ne postignete željene rezultate. Razloga za to je zaista mnogo, a recimo da su samo neki: neprovereni sastojci kreme i loš kvalitet. A da li znate da postoje zaista preparati za lice koji su napravljeni od prirodnih sastojaka i koji provereno imaju pozitivan uticaj na kožu. Jedan od…\nBob’s Secret – Preparat za kosu i bradu\n4 септембра, 2021 6 Mins Read\nBob’s Secret kapsule za rast i obnavljanje kose, napravljene na potpuno prirodnoj bazi, su odličan izbor ukoliko želite da ojačate koren dlake i da izbegnete ćelavost. Ćelavost nije bolest, jednostavno do toga može doći usled raznih faktora kao što su način života, ishrana ali i genetika. Na neke od njih ne možemo da utičemo, ali moguće preduzeti određene korake kako bi se delovalo preventivno. Onog trenutka kad koren dlake oslabi, kosa počinje opadati i tada…\n23 августа, 2021 6 Mins Read\nPure Gold je krema za negu lica koja sprečava nastanak bora i štiti kožu od štetnih faktora i uticaja. No pre nego se upoznamo sa ovim prirodnim preparatom, hajde da se osvrnemo na neke činjenice. Starenje je proces koji se ne može izbeći i sa godinama se to sve više primeti na licu. Uticas spoljašnjih faktora, neadekvatna nega lica i loša kozmetika su samo neki od faktora koji utiču na pojavu bora na licu. U…\n26 јула, 2021 6 Mins Read\nUpSize je krema za povećanje grudi koja je potpuni hit u svetu u poslednjih nekoliko godina. Najpoznatije svetske laboratorije su radile na ovoj formuli, kako bi se dobio potpuno prirodni proizvod, učinkovit i pre svega siguran za upotrebu. Iskustva žena govore da se zaista radi o efikasnom proizvodu, koji vrlo brzo donosi željene rezultate i koji je delotvorniji od sličnih preparata za rast grudi. Spoj izuzetno povoljne cene i kvaliteta, Up size predstavlja revolucionarni proizvod…\nIn Nega Tela\nAlp Rose – Antiage krema za podmlađivanje\n20 јула, 2021 6 Mins Read\nPrvi znaci starenja su često jako uznemirujući momenat kod žena. Onog trenutka kad se primeti da koža stari, dolazi do nezadovoljstva te se pokušava raznim načinima usporiti proces starenja kože. Ovo se naročito odnosi na kožu lica koja je najviše izložena spoljanjim uticajima. Pojava bora, podočnjaka i drugih nepravilnosti na licu uglavnom dolazi sa godinama, ali nije retko da i pripadnice ženskog pola i u nekim ranim godinama osete promene na svojoj koži. Tada se…\nGoji Krema (Goji Cream)\n7 јула, 2021 6 Mins Read\nGoji Cream je krema koja pomaže da proces starenja kože ide sporije. Da se razumemo, starenje kože je potpuno prirodan proces i od njega se ne može pobeći. Ljudsko telo je izloženo raznim uticajima i faktorima koje dovode do pojave bora i neravnina na koži. To je naročito izraženo na licu. Ukoliko želite da zaštitite vašu kožu lica onda je Goji krema odličan izbor. Nepravilna ishrana, stres, nedostatak fizičke aktivnosti, izloženost suncu su samo neki…\nKaloriko kapsule za brži metabolizam i skidanje viška kilograma\nHerbolo – Prirodni proizvod protiv bolova\nProstate Pure – Kapsule na prirodnoj bazi protiv prostatitisa\nQuick Fit – Kapsule za mršavljenje\n© 2021 Designed by Naturaguru.


Sport - datum: 2020-03-16 ŽELJKO GAVRIĆ POSTIGAO DEBITANTSKI GOL U DRESU CRVENE ZVEZDE\nProslava gola: Željko Gavrić Ispunio dječački san\nBiser Omladinske škole Crvene zvezde i novi miljenik navijača Željko Gavrić, u utakmici 26. kola Superlige Srbije protiv Napretka postigao debitantski gol u crveno-belom dresu. Brzonogi ofanzivac nije krio zadovoljstvo povodom svog prvijenca, koji je proslavio na vrlo emotivan način posvetom svom nedavno preminulom dedi, koji ga je odveo na prvi trening.\n- Emotivno sam proslavio pogodak posvetom mom preminulom dedi. Bio je veliki navijač Crvene zvezde i imao je veliku želju da me gleda u prvom timu na ligaškoj utakmici, i zbog toga mi je veoma žao. Zato sam debitantski gol posvetio njemu – rekao je Gavrić za sajt Crvene zvezde.\nBrzonogi ofanzivac crveno-belih prenio je utiske posle još jedne odlične partije koju je krunisao golom.\n- Osjećaj je fenomenalan. Dugo sam maštao o prvom golu u dresu prvog tima Crvene zvezde i to se napokon i ostvarilo. Ostaje žal što nije bilo publike da nas podrži, jedna od želja mi je bila da otrčim na sjever i tamo proslavim pogodak. Utisci su nevjerovatni, divan je osjećaj ostvariti dječački san.\nGavrić je na kraju rekao da vjeruje da će u narednom periodu njegov tim pokazati još bolju igru.\n-Očekujem još bolju igru cijelog tima. Rastemo iz utakmice u utakmicu. Prisvojili smo zahtjeve trenera Dejana Stankovića, tako da očekujem nove pobede. Funkcionišemo kao jedna velika porodica, pokuzujemo da smo, kako vrijeme prolazi, sve bolji, a verujem da ćemo još mnogo toga pokazati. Naravno, glavni cilj je dupla kruna, a mi polako koračamo ka tome – istakao je Željko Gavrić.


Republika / DA CIRKUS BUDE KOMPLETAN: Tadić i DSS ulaze u Savez za Srbiju?!\nsreda, 12. 9. 2018.| 17:22\nSocijaldemokratska stranka Borisa Tadića najverovatnije će se priključiti Đilasovom Savezu za Srbiju. Mada je Tadić do pre mesec dana bio odlučno protiv Saveza u kom su DSS i Dveri, na kraju balade, a protivno svim političkim principima, Tadićeva partija utopiće se u takozvanu "Kupus koaliciju". Da cela stvar bude još u većoj meri tragikomična i DSS je na korak od ulaska u Đilasovu koaliciju.\nKako piše Blic, bivši predsednik Srbije već neko vreme vodi razgovore sa predstavnicima Saveza, a postoji i direktna kontakt sa Đilasom postoji, mada se najveći deo pregovora obavlja se preko posrednika.\nJezive pretnje Vladimiru Đukanoviću! Višekruna bi da KOLJE NAPREDNJAKE\nU SZS "Blicu" je rečeno da postoje uslovi koji moraju da budu ispunjeni za ulazak u Savez - da je reč o opozicionoj stranci, koja nema saradnju sa SNS ni na jednom nivou, te da prihvata svih 30 tačaka programa Saveta.\nKako je rekao jedan visoko pozicionirani funkcioner SZS, DSS do kraja nije okončao saradnju sa naprednjacima.\nOPOZICIONARSKA SVAĐA GODINE: U glavnim ulogama INDIJANAC I PI*DURINA\nĐILASOVCI TEŠKO PODNELI VRUĆINU U SAVA CENTRU: SVILENA OPOZICIJA!\nBoris Tadić Dragan Đilas Opozicija Savez za Srbiju DSS Demokratska stranka Srbije Miloš Jovanović Dveri Socijaldemokratska stranka\nMARIOLA12. septembar 2018. u 17:36\nSator moze dase razapne hahahahahah.Dok je ovakve opozicije nema straha za anseg predsednika.Ovu opoziciju nema zemlje u svetu koja nebi pozelela.\nAna12. septembar 2018. u 17:41\nPljuju jedan po drugom, a prave savez to mnogo govori o njima.\ndunja12. septembar 2018. u 17:41\nMa gde oni mogu zajedno.\nwwww12. septembar 2018. u 17:46\nKatastrofa od koalicije,koji program njih povezuje da mi je znati.\nMarko13. septembar 2018. u 07:45\nSamo jos fali ovaj Dzoni Dep i druzina je ful xD


U razdoblju od 28-29.11.2018. godine u radnoj posjeti Društvu Crvenog krsta/križa Bosne i Hercegovine (DCK BiH) boravile su predstavnice Regionalne kancelarije Međunarodne federacije društava Crvenog križa i Crvenog polumjeseca (MFDCKiCP) za Evropu g-đa Seija Tyrninoksa, šef tima za podršku klasteru zemalja centralne i jugoistočne Evrope i g-đica Henriette Koos, viši stručni suradnik za katastrofe i krize. Cilj posjete je bio pružanje sveobuhvatne podrške DCK BiH u njegovom radu u kriznoj situaciji, posebno u pripremi hitnog apela za pomoć izbjeglicama/migrantima u Bosni i Hercegovini, zbog povećanih potreba za obezbjeđenjem humanitarne pomoći, prvenstveno hrane, higijenskih potrepština, odjeće, obuće i drugih neprehrambenih artikala u nadolazećim zimskim uslovima.\nTijekom ove posjete organiziran je niz sastanaka sa ciljem predstavljanja trenutne situacije i planiranja narednih koraka u operaciji odgovora na migrantsku krizu, kao i drugim pitanjima relevantnim za rad DCK BiH:\nDana 28.11.2018. godine održan je sastanak sa glavnim tajnikom DCK BiH g-dinom Brankom Lekom, gdje je potvrđeno opredjeljenje da DCK BiH nastavi sa značajnim aktivnostima pružanja pomoći izbjeglicama/migrantima kroz svoju strukturu organizacija na terenu, a uz podršku i pokretanje hitnog apela MFDCKiCP za obezbjeđenje neophodnih artikala pomoći, kao i putem bilateralne saradnje sa sestrinskim nacionalnim društvima Crvenog križa i Crvenog polumjeseca. Na sastanku se takođe razgovaralo i o projektima Organizacionog razvoja i Prve pomoći, statusu Razvojnog plana na osnovu Okvira sigurnijeg pristupa i predstojećoj 13. Mediteranskoj konferenciji u travnju 2019. godine kao i Sastanku mladih Mediterana gdje je DCKBiH domaćin i mogućoj podršci neophodnoj od MFDCKiCP i MKCK za organizaciju ovih značajnih događaja.\nSastanak sa g-đom Setephanie Woldenberg višim stručnim suradnikom za zaštitu Kancelarije UNHCR-a u BiH održan je dana 28.11.2018. godine. Na sastanku su predstavljene ažurirane informacije o aktivnostima UNHCR-a, kao i planirane aktivnosti DCK BiH na ublažavanju migrantske krize uz podršku MFDCKiCP.


Ciljevi | TanyaOrchid\nCategory Archives: Ciljevi\nPribližava se kraj godine i vi isto možda svodite račune kraju i pitate se i analizirate kakva vam je bila ova godina, da li ste ostvarili sve svoje planove, da li ste dali sve od sebe da ih ostvarite? Pored … Continue reading →\nPosted on October 29, 2011\tby TanyaOrchid\nFaktori koji mogu uticati na ostvarenje ciljeva Na ostvarenje nekih ciljeva mozete uticati samo vi, ali postoje i oni na koje pored vas mogu uticati i drugi faktori, a i oni na koje mozda najvise uticu ti drugi faktori. Morate … Continue reading →\nPosted in Ciljevi, Motivacija, Uspeh\t| Leave a comment\nKao prvo da vidimo sta to znaci. Neko ce reci samo da budemo zivi i zdravi, neko da zaradim mnogo novca, neki tviteras/ica da budem uticajan/na na Tviteru itd. Ono sto se mozda zaboravlja jeste da biti uspesan/na znaci biti … Continue reading →


Zurabi Datunašvili osvojio je bronzanu medalju za Srbiju u rvanju grčko-rimskim stilom do 87 kilograma i tako doneo veliku radost našoj zemlji. Međutim, sigurno ste se zapitali ko je ovaj momak.\nOvaj, bronzani srpski predstavnik je zapravo rođeni Gruzijac, a priča o tome kako je Zurabi zapravo "prešao" da igra za Srbiju je i te kako teška. Skoro pa bi mogao čitav roman da se napiše o ovom momku i njegovom putu preko trnja do zvezda.\nDatunašvili je zapravo rođen pre 30 godina u Gruziji, a za boje te zemlje je nastupao sve do 2020. godine kada je odlučio da promeni nacionalni tim. Kao rvač Gruzije, Zurabi je osvojio medalje na tri Evropska prvenstva.\nDva puta uzastopno je bio prvak Evrope u rvanju grčko-rimskim stilom, 2016. godine u Rigi, a potom se i godinu dana kasnije u Novom Sadu se okitio zlatnom medaljom, dok je 2013. godine u Tbilisiju osvojio srebrnu medalju.\nMeđutim, ne treba zaboraviti da je Zurabi kao rvač Srbije do sada osvojio tri medalje. Jedno od ta tri je zlato na Evropskom šampionatu u Varšavi ove godine, kao i bronza na Svetskom prvenstvu u Beogradu 2020. godine, a treća je ova, takođe bronzana, ali na Olimpijskim igrama u Tokiju, pošto je uspeo da savlada Hrvata Ivana Hukleka sa 6:1.\nŠta se desilo u Gruziji?\nNaime, sukob između rvača i predsednika saveza je "eksplodirao" u januaru 2019. godine, kada je sve došlo na "naplatu" iz prethodnog perioda. Zapravo, cela priča vezana za Zurabija potiče još iz 2018. godine, kada je ovaj sportista želeo da napusti nacionalni tim zbog načina rada njihovog saveza.\nTada je izjavio da se ne slaže sa načinom rada nekih od trenera, a to je uslovilo i diskvalifikaciji sa takmičenja zbog kazne iz saveza. Već u januaru 2019. godine, odnosno nekoliko meseci nakon prvog sukoba, savez je odlučio da "buši" Zurabija što je dovelo do znatno većih problema.\nUsledio je odgovor rvačkog saveza Gruzije koji je za njihov nacionalni šampionat prošle godine, odlučio da dovede inostrane sudije, sve da ne bi bilo favorizovanja nekog od takmičara, baš zbog Zuraba Datunašvilija, preneo je "Telegraf".\nMeđutim, uprkos inostranim sudijama, Zurab je svakako pretrpeo niz uvreda i prepirki sa arbitrima na finalnom meču protiv Koblijašvilija, a to je rezultiralo i njegovim protestom usred meča kada je samo seo na strunjaču, da bi samo nešto kasnije došlo i do tuče koja će biti inicijalna kapisla za transfer.\nA onda - šipka od predsednika!\nZurabi je protestovao protiv sudija i situacije koja se odvija u njegovoj karijeri, a samo nekoliko sekundi kasnije je dobio nekoliko udaraca metalnom šipkom od predsednika saveza.\nSamo par dana posle toga rvač se oglasio i na svom Fejsbuk gde je pokušao da optuži Gegesidzea za niz psihičkih uvreda i tortura koje je proživeo kao gruzijski rvač, a na sve to je izbacio i svoju sliku s potpuno krvavim licem.\nZurabi je tada izjavio i za gruzijsku televiziju šta zapravo želi.\n- Ne želim da ga uhapse, želim da da otkaz. On nije čovek da priča istinu, ali mislim da će istina ipak izaći na videlo. Svi su videli da me udario sa metalnom šipkom ili nečim sličnim - rekao je Zurabi tada.\nPrvi nastup Zuraba Datunašvilija za Srbiju je bio na Evropskom prvenstvu 2020. godine. Od tada, ovaj momak je beležio uspehe, a najveće upravo danas - bronza na Olimpijskim igrama! Bravo, Zurabi!


VREME ISTINE Odbor za hitna pitanja FSS danas donosi odluku o selektoru - MaxBet Sport\nVREME ISTINE Odbor za hitna pitanja FSS danas donosi odluku o selektoru\n13.06.2019. Ažurirana vest: 13.06.2019. u 09:14\nMladen Krstajić i Ljubiša Tumbaković nekada na suprotnim stranama (Foto: Starsport)\nKrstajiću su odbrojani… Sati. O danima se više ne priča. Već danas, kormilar “orlova” bi mogao da bude razrešen dužnosti. Za danas je zakazan sastanak Odbora za hitna pitanja Fudbalskog saveza Srbije.\nKladionica MaxBet nudi kvotu 9,25 na nerešen ishod u meču Brazil – Bolivija.\nNa dnevnom redu će da se nađu prethodna dva rezultata našeg nacionalnog tima u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo, sa akcentom na debakl protiv Ukrajine (5:0). Članovi ovog tela razmotriće status Mladena Krstajića, kome je, po svemu sudeći, izmakla fotelja.\nMožda Srbija neće odmah zvanično da dobije naslednika, ali on bi mogao da bude poznat već danas. Naime, Odbor za hitna pitanja, odmah će da predloži kandidata za selektora, a predsedniku FSS Slaviši Kokezi biće dato ovlašćenje da razgovara sa kandidatima za Krstajićevog naslednika.\nNije tajna da će prvi razgovor da bude obavljen sa Ljubišom Tumbakovićem.\nČlanovi Odbora za hitna pitanja su Slaviša Kokeza, Nenad Bjeković, Ilija Petković, Novica Tončev, Dragan Simović i Slobodan Ilić.\nTagovi:FudbalFudbalska reprezentacija Srbijemladen krstajićTopTop2Top3\n13.06.2019. at 08:49\nKoliko mržnje u ovom tekstu ccc\n13.06.2019. at 08:52\nLjudi šta ima da se odlučuje, pa treba da leti, osramotio nas je. Čija je ovo država, naša ili privatna? Pa jel se pitaju navijači nešto? Niko, ali niko, osim uže familije Krstajić, pa čak ni oni, nisu za ostanak ovog čoveka.\n13.06.2019. at 12:43\nDajte nam Jokanovicaaaaaaa


:: Savez Samostalnih Sindikata Srbije :: LICNA KARTA SSSS\nSavez samostalnih sindikata Srbije je nastao u borbi radnika za veća prava i slobode. Prva radnička udruženja i društva osnovana su u Srbiji u drugoj polovini 19. veka. Ideja o udruživanju radničkih organizacija pojavila se sa osnivanjem novih strukovnih sindikata. Tako je, 27. aprila 1903. godine, formiran Radnički savez Srbije čije delovanje danas nastalja Savez samostalnih sindikata Srbije. Sa stogodišnjom istorijom Savez samostalnih sindikata Srbije je najstarija sindikalna centrala u Republici Srbiji.\nDanas, Savez samostalnih sindikata Srbije organizuju 28 samostalnih sindikata formiranih u privrednim granama i uslužnim i javnim delatnostima u koje je učlanjeno 505111 zaposlenih. To Savez samostalnih sindikata Srbije čini reprezentativnom i najvećom sindikalnom centralom u Srbiji.\nZaposleni se učlanjuju i ostvaruju osnovna prava člana i zaštitu pred poslodavcima u 3284 sindikalnih organizacija formiranih u preduzećima i drugim ekonomsko-pravnim subjektima.\nZa zastupanje interesa zaposlenih i zaštitu njihovih prava na nivo teritorijalne autonomije i lokalne samouprave, Savez samostalnih sindikata Srbije formirao je 52 organizacije u pokrajinama, gradovima i okruzima i 118 povereništva u opštinama.\nSavez samostalnih sindikata Srbije kao organizacija zaposlenih ostvaruje svoju ulogu nezavisno od političkih stranaka, partija i pokreta koristeći metode i sredstva sindikalnog delovanja, pregovaranja i borbe u odnosima sa poslodavcima, Vladom i drugim državnim organima i institucijama sistema, kao i putem saradnje na načelima solidarnosti sa drugim sindikalnim centralama u Republici Srbiji.


Piše: Dr Neven Cvetićanin\n04. maj 2009. 19:41\nAnte Markovićnam je, na svom aprilskom ukazanju, u stilu nekog arhetipskog mudraca, rekao samo ono što i sami znamo, ali što tako često zaboravljamo. Uvek nam se, kada čujemo neku neospornu mudrost, baš kao i kada čujemo neku savršenu melodiju, čini da smo to većnegde ranije čuli, a da se sada samo prisećamo. I Ante Markovićnas je prisetio na očiglednu istinu naše balkanske stvarnosti u kojoj je „naš najveći problem što nemamo puno pravih znalaca“, što „uništavamo one koji malo dignu glavu, umesto da im damo šansu“, dok naprotiv „moramo shvatiti da će svaka vlast uspeti ukoliko ti ljudi uspeju, a ne da se bojimo konkurencije i da iz tog razloga ne uzimamo prave ljude“. Konačno, poslednji premijer počivše države je poentirao jasnom mišlju - „ako ne rešimo ljudski faktor, nećemo pronaći put iz krize“. Ne bi bolje rekao Ante ni da je čitao Aristotela. Pogodio je tačno u „sridu“ svih naših balkanskih promašaja - nije nama problem što nemamo sirovina i prirodnih bogatstava, nije nam problem ni što smo prirodno tupavi, problem nam je samo kako da iskoristimo sopstvenu pamet i da damo šansu pravim ljudima. Iz reči Ante Markovića postaje jasno zašto je on, onomad, bio gospodin među „drugovima“ i realni elitista međsamoupravnom kvazi-elitom, koja je bez po muke samoupravljanje zamenila pastirskim ultranacionalizmom, dovodeći ponovo ljude na funkcije sa „koca i konopca“.


Filmovi o dvojici velikana sa Palilule na tradicinonalnoj manifestaciji "Palilulsko veče"\nPočetak/Kultura/Filmovi o dvojici velikana sa Palilule na tradicinonalnoj manifestaciji „Palilulsko veče“\nNa tradicionalnoj manifestaciji „Palilulsko veče“ biće prikazana dva filma koja su urađena u City produkciji. Građani će moći da pogledaju najzanimljivije detalje iz života dva poznata Palilulca Živojina Iskovića-Čokalije i Desimira Deska Stanojevića.\nFilmovi će biti prikazani u bašti Niškog kulturnog centra u sredu 2. juna od 17:30h, a zahvaljujući dogovoru producenta Olivera Paunovića i predsednika GO Palilula Bratislava Vučkovića.\n„Ponosno mogu da najavim da sam sa predsednikom opštine Palilula u Nišu Bratislavom Vučkovićem dogovorio da se na Palilulsko veče putem led ekrana prikažu moji filmovi o dvojici velikana sa Palilule. Film „Kude je taj Niš“ o Živojnu Isakoviću Čokaliji i film „Život je mjuzikl“ o glumcu Desimiru Stanojeviću“, kazao je producent Oliver Paunović.\nIako na prvi pogled različiti, ova dva Palilulca, ali rekli bi poput svih ostalih iz ovog kraja, imali su jednu stvar koja ih povezuje, to je neizmerna ljubav prema mestu u kome su odrastali. Gde god bi išli oni bi se svojoj Paliluli uvek vraćali.\nKo ga je znao veleo ga je, tako goveore o legendarnom Žiki Čokaliji. Bio je veliki čovek, i on je voleo sve ljude, nije ih delio.\nTeško da život jednog čoveka može da se smesti u dokumentarni film koji nosi naziv „Kude je taj Niš“, posebno ako je kroz njega prolazio na tako buran i sadržajan način. Ipak, ova niška legenda je i na ovaj način sačuvana od zaborava.\n„Film ima ambiciju da jedno vreme sačuva pre svega kroz muziku koju je Čokalija stvarao i kroz svedočanstva njegovih prijatelja, ljudi sa Palile koji su sa njim delili i dobro i zlo i koji ga poznaju jako dobro. Ideja je da sva ta svedočanstva približe ljudima koji Čokaliju ne poznaju tu vrednost koju on nosi u sebi“.\nLjudima koji ih poznaju ove projekcije pružiće još jedno dodatno zadovoljstvo da slušaju o njima i da se podsete svojih komšija sa kojima su svakodnevno delili lepe trenutke.\n„Stari grade na reci Nišavi, sa ponosom zborim ime tvoje, u tebi je Palilula moja, mnogo lepša od duginih boja. A ja stari Palilulac, merak mi je stara rana, hoću život da proživim, za sve drugo biće dana“ – deo pesme Žike Čokalije.\nBratislav Vučković Desimir Stanojević Oliver Paunović Palilulsko veče Žika Čokalija


Mihajlović: Od jeseni 2021. za pola sata vozom od Beograda do Novog Sada | N1 Srbija\nMihajlović: Od jeseni 2021. za pola sata vozom od Beograda do Novog Sada\n16.10.2019. |12.22 |\nMihajlović je, kako se navodi, obilazeći radove na izgradnji brze pruge Beograd - Budimpešta, na deonici Beograd centar - Stara Pazova, rekla da je izgradnja brze pruge najveći i najvredniji infrastrukturni projekat u jugoistočnoj Evropi, čija je ukupna vrednost na teritorijama Srbije i Mađarske oko četiri milijarde evra, od čega oko dve milijarde evra na teritoriji Srbije.\n"Ova pruga je važna ne samo zbog toga što će se od Beograda do Novog Sada vozom stizati za pola sata, nego i zato što se ovim projektom Srbija uključila u globalnu kinesku inicijativu "Jedan pojas, jedan put", kao jedna od prvih zemalja koja je sa Kinom potpisala memorandum u vezi s ovim projektom", rekla je Mihajlović.\nIstakla je da je na prvom delu deonice Beograd centar - Stara Pazova, od stanice Beograd centar do Zemuna, izvedeno oko 40 odsto radova, a da će se od decembra raditi na svim delovima trase istovremeno.\n"Hvala kineskim i srpskim železnicama što se radovi izvode 24 sata dnevno da bi se ispoštovali rokovi, a posebno je važno da će svi radovi biti izvedeni po evropskim standardima, što proverava notifikaciono telo", rekla je Mihajlović.\n"Čitava brza pruga na teritoriji Srbije trebalo bi da bude završena 2022. ili 2023. godine, a približno u isto vreme trebalo bi da budu završeni i radovi na teritoriji Mađarske", kazala je ona.\nV.d. generalnog direktora "Infrastrukture železnice Srbije" Miroljub Jeftić rekao je da se radovi izvode na više lokacija na ovoj deonici, da je uradjena sertifikacija svih materijala koji će se koristiti za izgradnju pruge i da se posebna pažnja posvećuje bezbednosti saobraćaja, gde se koriste najmoderniji tehnički sistemi.\nGeneralni direktor kompanije "Čajna rejlvej internešenel", Sjaojong Hu rekao je da se nabavka opreme i materijala radi tako da će biti zadovoljeni svi zahtevi u pogledu kvaliteta i interoperabilnosti.\nPruga Beograd centar - Stara Pazova duga je 34,5 kilometara i deo je projekta izgradnje pruge za velike brzine do 200 kilometara na sat, između Beograda i Budimpešte.\nZorana Mihajlović Beograd Novi Sad beograd-budimpešta Brza pruga voz\nAko ovako bude pola kuća na trasi će da se sruši kad proleti ovaj voz.\nJa sam se dugo radovala da ću moći za čas od Novog Sada do Beograda . Sada više ne . Imam osamdeset godina .\nDaleko je to!


PIŠE: mr. Jelena Jelušić doktorantkinja i asistentica na Katedri za studije radija, televizije i filma Univerzitetu Nortvestern (Evanston, Ilinoj, USA)\nZabrana — za i protiv\nNakon što su desničarski ekstremisti pokušali da napadnu odredjene političare tokom pohoda na Kapitol 6. januara, veliki broj društvenih mreža ograničio je ili potpuno zabranio postove tadašnjeg predsjednika Donalda Trampa, dok su Amazon i Gugl ukinuli hosting Parler-u, konzervativnoj verziji Tvitera. Ovi postupci su izazvali i pozitivne i negativne reakcije. Što se\ndruštvenih mreža tiče, ove reakcije izazvane su dijelom zbog toga što predstavljaju značajno odstupanje od tolerantnog pristupa koji su društvene mreže imale prema Trampu do tada, najčešće birajući da poštuju pravo na slobodu izražavanja njega i njegovih istomišljenika.\nPristalice zabrane, izmedju ostalog, ističu etičke aspekte odluke — na primjer Tviterova odluka da zaključa Trampov nalog donijeta je zbog toga što su objave tadašnjeg predsjednika uticale na vrlo vjerovatne prijetnje nasiljem. Facebook i Instagram ističu da je njihov prioritet da poštuju pravo na slobodu izražavanja, ali da ona može da postoji samo u demokratiji, koju su Trampovi postupci prijetili da ugroze, što je na kraju motivisalo odluku da se njegovi profili na Fejsbuku i Instagramu zaključaju.\nProtivnici odluke da se Trampova aktivnost na društvenim mrežama sankcioniše ističu da društvene mreže ne bi trebalo, budući da su registrovane kao tehnološke kompanije, da vrše selekciju sadržaja. Takodje se ističe i da tržišni monopol Fejsbuka i kompanija koje posjeduje njima daje preveliku političku moć i da, s obzirom na nedostatak alternative Fejsbuku, korisnicima ostaje samo to da prihvate perspektivu koju on nameće ili da ne koriste usluge uopšte. Drugim riječima, za protivnike odluke, kombinacija tržišnog monopola i političkog uticaja Fejsbuku daje moć koja nije prihvatljiva u demokratskom društvu za koje se ove kompanije, po sopstvenim riječima, zalažu.\nTehnološke ili medijske kompanije\nKljučni element u debati o tome da li su društvene mreže imale pravo da sankcionišu Trampa svodi se na samu definiciju društvenih mreža. Jedna od primarnih aktivnosti koje društvenim mrežama donosi profit sastoji se od analize internet aktivnosti u cilju prikupljanja detaljnih podataka o korisniku i pretvaranja tih podataka u mikro-ciljane sadržaje (npr. reklame, personalizovani feed vijesti) koji teže da utiču na želje i vrijednosti korisnika. Činjenica da mreže prodaju interesovanja korisnika oglašivačima, a korisnicima pružaju informacije koje ih mogu zanimati, kako sugeriše Filip Napoli, njih zapravo čini medijskim kompanijama. Napoli podsjeća da su, mediji uvijek, u određenoj mjeri, pokušavali pružiti publici ono što želi i u tom smilsu se Fejsbuk, Tviter ili Jutjub ne razlikuju od bilo koje medijske kompanije koja objavljuje digitalne ili štampane vijesti u skladu sa interesovanjima publike. Razlika je samo u tome što digitalne medijske platforme u koje spadaju društvene mreže poput Fejsbuka imaju djelotvornije mehanizme za to, s obzirom na povećanu količinu, opseg i dubinu korisničkih podataka na koje se oslanjaju.\nMeđutim, za razliku od novina, radija i televizije, koji su na kraju preuzeli odgovornost za pružanje vijesti, jedna od primarnih karakteristika platformi društvenih medija, pretraživača i agregatora sadržaja je njihov otpor da budu svrstani u medijske kompanije, insistirajući umjesto toga da su oni primarno ili isključivo tehnološke kompanije. Erik Šmit (Gugl) je godinama primjenjivao ovaj argument, kao na primjer: "Ne kreiramo originalne sadržaje. Naša funkcija je da vas brže dovedemo do tuđeg sadržaja". I Fejsbuk već dugo koristi ovaj argument, a potpredsjednik njegovog Global Marketing Solutions-a je izjavio: „Mi se zapravo definišemo kao tehnološka kompanija ... Medijske kompanije su poznate po sadržaju koji kreiraju.“ Dok je bio izvršni direktor Tvitera, Dik Kostolo je isticao: „Mislim na nas kao na tehnološku kompaniju jer mislim da je budućnost kompanije u izgradnji proširive platforme koja omogućava nezavisnim programerima i kompanijama da dodaju vrijednost Tviteru na način koji obogaćuje Tviter i obogaćuje naše korisnike .... Ne želimo i ne moramo da kreiramo sopstvene sadržaje“.\nSvrstavanje u medijske kompanije nikako ne bi odgovaralo vodećim ljudima društvenih mreža. Njihov fokus na tehnološki aspekt poslovanja je finansijski više isplativ zato što su investicije u tehnologiju češće i veće su nego investicije u medijske kompanije. Fokus na tehnologiju takodje dozvoljava društvenim mrežama da pitanja novinarske etike i objektivnosti stave po strani i fokusiraju se na profitabilnije aspekte svog poslovanja. Novinari i stručnjaci koji se bave provjerama vijesti su među najmanje plaćenim na društvenim mrežama i često su samo privremeno zaposleni da obučavaju programe vještačke inteligencije da rade njihov posao. Klasifikacija društvenih mreža kao medija pomjerila bi fokus ka društveno-odgovornom poslovanju, ali bi rezultirala manjim profitom.\nMeđutim, argument da društvene mreže nisu medijske kompanije zato što ne kreiraju sopstvene sadržaje previđa da je distribucija takodje funkcija medijskih kompanija. U SAD, kablovska televizija i satelitska industrija su, unatoč tome što su se inicijalno fokusirale na distribuciju sadržaja ipak potpale pod istu regulativu kao i tradicionalna televizija upravo zbog toga što su prenosile (distribuirale) televizijski sadržaj. Naposlijetku, kao što primjećuje Elizabet Spajers, nije logično ni da se tehnološka kompanija bavi distribucijom vijesti kao ni njihovom selekcijom.\nOvdje je od posebne važnosti način na koji su platforme društvenih medija, s obzirom na svoje porijeklo, donedavno funkcionisale kao distributeri vijesti bez usvajanja bilo koje utvrđene norme, vrijednosti ili prakse novinskih organizacija. Mark Zakerberg je otvoreno rekao u svom svjedočenju pred Kongresom: "Nismo dovoljno široko gledali na svoju odgovornost i to je bila velika greška". To je dovelo do situacije u kojoj platforme društvenih medija koje nikada nisu namjeravale da se bave vijestima dobijaju ulogu urednika i izdavača vijesti i to u mjeri za koju mnogi smatraju da je bez presedana u istoriji medija.\nRepublikanci i Odljeljak 230\nUkoliko se društvene mreže definišu kao tehnološke kompanije, na njih se (bar privremeno) ne\nodnose regulative koje se primjenjuju na rad medija u SAD. Kao što Gilespi podsjeća, društvene mreže se godinama identifikuju kao tehnološke platforme zato što im to daje mogućnost da izmaknu regulativi što ne bi mogli kad bi njihov rad bio drugačije definisan, recimo kao rad medijskih kompanija. Konkretno, Odjeljak 230 Zakona o pristojnosti komunikacija štiti internet platforme u SAD od sudskog gonjenja ukoliko ih neko koristi za postavljanje ilegalnih sadržaja. To znači da, u slučaju tužbe, tužen može biti samo korisnik koji je postavio problematični sadržaj, ali ne i platforma. Odjeljak 230, koja je izglasan još 1996-e, je u velikoj mjeri omogućio razvoj interneta kakav imamo danas.\nOdjeljak 230 takođe omogućava platformama da moderiraju korisnički sadržaj onako kako smatraju prikladnim, bez gubitka imuniteta, što je postalo problematično za republikance koji smatraju da ih platforme cenzurišu. Nakon što je Trampova kampanja profitirala od društvenih mreža, odluka Tvitera da uz Trampove objave doda upozorenje da tvrdnje ne moraju biti istinite, promijenila je njegovo shvatanje društvenih mreža. Tako je njegova administracija u više navrata pokušavala da pokrene izmjene Odjeljka 230 na osnovu argumenta da platforme koje vrše selekciju sadržaja, po tom osnovu treba da budu tretirane kao aktivni izdavači informacija na koje Odjeljak 230 ne bi trebalo da se odnosi zato što političko mišljenje utiče na selekciju sadržaja koji se sankcionišu ili promovišu. Tramp i republikanci su na ovaj način pokušali da adresiraju predrasude protiv konzervativnih perspektiva za koje smatraju da su prisutne kod zaposlenih na društvenim mrežama. Ukoliko bi se Odjeljak 230 promijenio, društvene mreže morale bi ili da odustanu od moderiranja sadržaja ili da preuzmu na sebe obavezu da moderiraju sav sadržaj zato što bi mogle biti zakonski odgovorne za objave svojih korisnika.\nDemokrate protiv tržišnog monopola društvenih mreža\nTramp i republikanci nisu jedini koji se protive tome da društvene mreže selektivno sankcionišu sadržaje. I jedni i drugi smatraju da tržišni monopol koji društvene mreže imaju ne smije biti spojen sa političkom moći koju imaju. Za razliku od republikanaca koji nastoje da ograniče uticaj društvenih mreža kroz Odjeljak 230, za demokrate je ključni problem nedostatak tržišne borbe koja bi obezbijedila alternative korisnicima ukoliko odredjena kompanija ne bi zadovoljavala njihove standarde zaštite privatnosti. Ukoliko bi na tržištu bilo više društvenih mreža, to bi smanjilo disproporcionalni uticaj koji trenutno imaju odluke Fejsbuka i Tvitera i zato demokrate insistiraju na regulativi koja bi smanjila uticaj velikih društvenih mreža kroz uvećanje tržišta.\nSavezna tržišna komisija je ovo prepoznala i skoro sve američke države su tužile Fejsbuk i Gugl za kršenje antitrust zakona u 2020. Fejsbuk je optužen da koristi svoju dominaciju na tržištu da naruši privatnost korisnika na svojim platformama, kao i da spriječi rast platformi koje su mogle ponuditi bolje mogućnosti zaštite privatnosti. Tužbom se zahtijeva da se kompanija odrekne Instagrama i Votsapa zato što je njihovo pridruženje Fejsbuku eliminisalo tržišnu borbu i, samim tim, motivaciju koju bi ova kompanija mogla da ima ukoliko bi radila u javnom interesu. Guglovo poslovanje s oglasima — i korišćenje podataka prikupljenim o korisnicima —su meta druge tužbe. (Facebook i Gugl porekli su da se bave antikonkurentskom praksom.)\nMeđutim, mijenjanje ili ukidanje Odjeljka 230 bi takodje moglo da ima indirektan uticaj na eliminaciju tržišne borbe medju društvenim mrežama. Ukoliko bi društvene mreže postale odgovorne za moderiranje sadržaja na svojim platformama, cijene tehnologije i ljudskih resursa koji bi se ovim bavili bi prvenstveno eliminisali manje kompanije za koje te investicije ne bi bile profitabilne. Tehnologija i ljudstvo za moderiranje sadržaja bi takodje povisili cijenu ulaska u posao s društvenim mrežama, što bi dodatno povećalo monopol vodećih kompanija koje su za sada jedine koje mogu da sebi priušte tu infrastrukturu.\nPrepoznajući benefite koje bi obaveza moderiranja mogla donijeti njegovoj platformi, Zakerberg je u oktobru 2020. na svjedočenju pred Kongresom izjavio da Fejsbuk podržava uvodjenje regulative koja bi društvenim mrežama nametnula pravila moderiranja sadržaja koji korisnici objavljuju. Uzimajući u obzir da je bivši direktor Fejsbukovog odjeljenja za vijesti, a sadašnji direktor Instagrama Adam Moseri, nedavno izjavio da “bilo koji novi startap se neće fokusirati na sigurnosna pitanja. [Kao startap] samo pokušavate osigurati da je ono što imate u osnovi funkcionalno”, jasno je da Fejsbuk promjene Odjeljka 230 vidi kao priliku za održavanje tržišnog monopola.\nProblem kompetencije i nedostatak povjerenja u društvene mreže\nS obzirom na nastojanja društvenih mreža da održe tržišni monopol unatoč tome što on narušava principe demokratskog društva, odluke Instagrama i Fejsbuka da sankcionišu profile Donalda Trampa kako bi očuvali demokratiju postaje manje jasna. Postavlja se pitanje da li je opravdano da demokratske principe brane oni koji ih se sami ne pridržavaju, pogotovo ako uzmemo u obzir niz neuspjeha koji karakterišu napore društvenih mreža da adresiraju pitanja slobodnog govora i dezinformacija.\nNa primjer, manje od sedmicu dana prije američkih predsjedničkih izbora, Fejsbuk je priznao propust u sistemu koji obrađuje političke oglase. Ovaj propust, za koji Fejsbuk tvrdi da je bio dio napora ka uvećanju transparentnosti, je učinio da se jedan broj (nije sigurno koliko) političkih oglasa, medju kojima su bile reklame za Trampa i Bajdena, uopšte nije pojavljivao na platformi. "Nemamo osjećaj za razmjere problema, na koga on utiče, i njihov plan da ga riješimo", rekao je tada Bajdenov digitalni direktor Rob Flaerti. "Potpuno je jasno da je Fejsbuk bio potpuno nespreman da se suoči sa izborima, iako je imao četiri godine za pripremu." Ovaj primjer je samo jedan u nizu sličnih koji dovode u pitanje Fejsbukovu namjeru da uveća transparentnost u oglašavanju, što uključuje i transparentnost po pitanju principa targetiranja korisnika. Mnogim korisnicima nije jasno zašto dobijaju odredjene oglase (koji aspekti njihove internet aktivnosti njih politički profilišu kao demokrate ili republikance). Treba naglasiti i da je Fejsbuk prethodno preduzeo korake da blokira alate za praćenje oglasa, uključujući jedan koji su napravili istraživači sa Univerziteta u Njujorku, jedan iz ProPublike i treći iz Mozile, zbog čega neki brinu da su Fejsbukova obećanja o transparentnosti puka formalnost.\nFejsbuk tvrdi da pruža transparentnost svojom bibliotekom oglasa, koju je kompanija izgradila kao odgovor na potražnju za informacijama o promovisanim političkim kampanjama. Ova baza podataka prikazuje informacije o aktivnim i neaktivnim oglasnim kampanjama koje se vode na Fejsbuku, uključujući potrošeni iznos, kao i godine, pol i lokacije ljudi koji vide oglas. Međutim, problem je što sami korisnici ne znaju puno o tome zašto vide određene političke oglase. Tehnički problemi s bibliotekom oglasa takođe su razlog što se jedan broj prethodno odobrenih političkih oglasa nije prikazivao sedmicu prije izbora.\nKao što ovaj primjer pokazuje, nije problem samo u nedostatku volje da se uveća transparentnost, nego i u nesposobnosti da se promjene implementiraju. Ako je vjerovati Fejsbuku, on zaista ulaže napore da uveća transparentnost, što znači da je problem nemogućnost da se ispune standardi — a dok god je tako, bilo kakva cenzura od strane društvenih mreža je opasna i nedemokratska.\nKoliko god da je odluka da se cenzuriše Donald Tramp opravdana, ona društvenim platformama daje moć koju one, ako im to u trenutku odgovara, isto tako mogu upotrijebiti protiv društvenih manjina i onih koji ne posjeduju ekonomske i političke resurse da odgovore. Isto kao što su, nakon dugog perioda neaktivnosti, društvene mreže odjednom sankcionisale Trampa zato što su njegove skorašnje (a ne sve dotadašnje) aktivnosti u suprotnosti sa demokratskim principima, lako se može desiti da se to isto desi nekome ko se zalaže za bilo šta što društvene mreže smatraju kontroverznim. Ne treba previdjeti ni da sankcionisanje Donalda Trampa nije nastupilo u momentu kad je on bio na vrhuncu političke moći nego tek nakon što je ta moć dobila rok trajanja i kad je taj rok trajanja bio toliko blizu da Tramp više nije mogao da mrežama naškodi, što sugeriše da se ne sankcionišu moćni i opasni nego oni koji to nisu.


Inicijativom Segmedine Srne-Bajramović osigurano finansiranje zdravstvene zaštite za svako dijete\nSkupština Kantona Sarajevo je na posljednjoj sjednici jednoglasno usvojila amandman Segmedine Srne-Bajramović kojim se konačno osigurava finansiranje zdravstvene zaštite za svako dijete.\nUslovljavanjem ostvarivanja prava na obavezno zdravstveno osiguranje sa uživanjem prava na dječiji dodatak, odnosno redovnim pohađanjem škole, isključuje veliki broj djece uzrasta od 6-15 godina starosti koja su u stanju socijalne potrebe, a nisu osigurana po bilo kojem drugom osnovu, a koja zbog siromaštva (naročito romska djeca), nasilja, trgovine ljudima, hronične bolesti i sl. ne pohađaju školu.\nIako ova djeca zbog specifičnog stanja i okolnosti u kojima žive imaju izraženiju potrebu za korištenjem zdravstvene zaštite, u odnosu na ostale socijalne kategorije djece, ranije nisu bila obuhvaćena obaveznim zdravstvenim osiguranjem.\nIstraživanje koje je provela Institucija ombudsmena BiH u okviru izrade Specijalnog izvještaja „Zdravstvena zaštita djece u BiH“ je pokazalo da zdravstvena zaštita djece u BiH nije na zadovoljavajućem nivou i zakonodavstvo u ovoj oblasti nije u potpunosti usklađeno s Konvencijom o pravima djeteta, a upravo ovaj amandman osigurava minimum prava i standarda koji bi Kanton morao osigurati svakom djetetu.\nNa ovaj način je ispunjena i preporuka Institucije ombudsmena koji smatraju da svako dijete u BiH treba imati jednako pravo pristupa i jednake mogućnosti u ostvarivanju zdravstvene zaštite, bez diskriminacije po bilo kojem osnovu.


povrće | Novi.ba\nIz Resora Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske za pružanje stručnih usluga u poljoprivredi izdali su danas preporuke ratarima za postupanje s kulturama i stočnom hr...\nNakon nedavnog poskupljenja poljoprivrednih proizvoda do kojeg je došlo zbog povećanja cijene sadnog materijala i sjemena, građane Bosne i Hercegovine očuje novi rast cijena voća i povrća, ovaj put...\nVoće i povrće na domaćim pijacama u BiH znatno je poskupjelo te tako sada građani za kilogram paprika trebaju izdvojiti od 6-9 KM, 4-10 KM za mladi luk, 6 KM za kilogram krušaka ili 7-10 KM koliko ...\nPROVJERENO: Simptome gripe umanjite ovim namirnicama, odmah ćete vidjeti promjene\nIMATE VISOK KRVNI PRITISAK? Pojedite OVO POVRĆE I značajno ga SNIZITE!\nZašto to radite: Ovako uništavate sami sebe, a da toga niste ni svijesni\nU VAŠOJ BLIZINI SE NALAZI NALJEKOVITIJE POVRĆE NA SVIJETU: Ovo je pravi način kako se priprema\nOve namirnice možete jesti u neograničenim količinama, bez OPASNOSTI da ćete se UDEBLJATI


Članak je filtriran: Utorak, 04 Decembar 2018 - Agencija za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine\nU okviru radionice koju je Federalni agromediteranski zavod Mostar organizirao povodom Dana berbe masline 2018. predstavljen je "Pregled maslinarstva Hercegovine od 2008. - 2018. godine". Proizvođači maslinovog ulja su također informisani o projektu „Aristoil“ čiji je glavni cilj osiguranje potencijala za povećanje tržišne vrijednosti maslinovog ulja na području Mediterana. Uime Agencije za sigurnost hrane Bosne i Hercegovine radionici je prisustvovao Mirko Musa, stručni savjetnik.


Najbolje naučne fotografije iz 2020. godine | City Magazine\nNajbolje naučne fotografije iz 2020. godine\nAUTOR: Ljubisav Panić 03 Feb, 2021\nPrethodne godine svet je iznenadila i paralisala pandemija korona virusa, što je omogućilo da se dezinformacije rašire više nego ikada ranije. S jedne strane imali smo prikaz nauke kakva bi ona trebalo da bude. S druge, bili smo svedoci njenog unižavanja, ignorisanja i zloupotrebe u raznim teorijama zavere, političkim pokretima i težnjama pojedinaca za samopromocijom.\nOvo previše rasprostranjeno negiranje proverenih podataka, udruženo sa dugotrajno slepim i gluvim donošenjem važnih ekonomskih i društvenih odluka, dovelo je mnoge zemlje na ivicu zdravstvenog kolapsa 2020. godine. Zanemarivanje naučnih saznanja ne bi trebalo da se nastavi u budućem periodu, ali će do toga verovatno često dolaziti. Na tas će se i dalje stavljati naše zdravlje, održivost ekosistema, brojnost biljnih i životinjskih vrsta i mnogo toga drugog.\nU podeljenom svetu, u kakvom živimo, moramo se podsetiti da on nije mnogo drugačiji od onoga na šta smo navikli – koliko god da su dezinformacije glasne i razmetljive, ne mogu se meriti sa lepotom i snagom informacija dobijenih pomoću trezvenog razmišljanja.\nMnogi poznati časopisi, kao što su Nature ili National Geographic, nedavno su objavili liste najboljih naučnih fotografija iz 2020. godine. Pogledajte neke od njih i sami zaključite da li veću vrednost imaju pouzdanost, proverljivost i marljivost, ili zapaljive populističke manipulacije.\nBašta ječma na Islandu zauzima površinu od 2000 metara kvadratnih (foto Luca Locatelli, nationalgeographic.com)\nOva staklena bašta, podignuta na vulkanskoj podlozi Islanda, funkcioniše bez emisije štetnih gasova u atmosferu. U njoj može da naraste do 130.000 modifikovanih jedinki ječma. Kompanija ORF Genetics uzgaja ih da bi dobila epidermalne faktore rasta, koji imaju primenu u mnogim oblastima, uključujući proizvodnju kozmetike. Geotermalnu energiju i toplotu obezbeđuje obližnja stanica Svartsengi.\nŽivotinja duga 45 metara\nSifonofora je predator koji se hrani rakovima, ribama i drugim životinjama (foto Schmidt Ocean Institute, livescience.com)\nApolemija je vrpčasta i prozirna sifonofora, morsko stvorenje koje se sastoji od zooida. Ove male višećelijske životinje obavljaju različite funkcije u koloniji i tako stvaraju superorganizam. Ranije se verovalo da sifonofore mogu da narastu do 40 metara, ali je rekorder sa fotografije pomerio tu granicu za još pet. Pronađen je u blizini obale Australije i verovatno predstavlja najdužu životinju na svetu.\nSunce u velikoj rezoluciji\nFotografija Sunca (foto NSO, NSFA, URA, us.glbnews.com)\nZahvaljujući teleskopu Danijel K. Inouje, podignutom na Havajima, prošle godine smo dobili prikaz Sunca koji nikada nije bio zabeležen u tako velikoj rezoluciji sa Zemlje. Na fotografiji se može videti vrela plazma koja izbija iz unutrašnjosti zvezde, a smeđe linije pokazatelj su gde se ona hladi i tone.\nKorona virus među ćelijama čoveka (foto NIAID-RML, globalnews.ca)\nAmerički istraživači, zaposleni u Laboratoriji Rocky Mountain Nacionalnog instituta za alergije i zarazne bolesti, jedni su od prvih koji su zabeležili virus SARS-CoV-2 među ćelijama čoveka obolelog od kovida-19. Fotografija je nastala pomoću elektronskog mikroskopa, a boja je dodata da bi se jasnije odvojio virus (obojen žutom) od ljudskih ćelija (ružičasta).\nRazvoj ribe klovna\nRazvoj ribe klovna (foto Daniel Knop, niconsmallworld.com)\nEmbrionalni razvoj ribe klovna, zabeležen u toku njenog prvog, trećeg (ujutru i uveče), petog i devetog dana, nagrađen je prošle godine na Nikonovom takmičenju fotomikrografije. Na prvom prikazu se može videti čak i trag sperme na vrhu jajeta, dok je na poslednjem zabeležen izgled embriona nekoliko sati pre nego što će se izleći. Najzahtevniji zadatak za fotografa Danijela Knopa bio je da dobije jasne obrise svakog detalja tokom dugog beleženja razvoja, uprkos pomeranjima embriona.\nKrokodil na skeniranju\nSijamski krokodil pri CT skeniranju (foto Paolo Verzone, nationalgeographic.com)\nPaleontolog Lorens Vitmer skenira današnje životinje da bi uspešno rekonstruisao i protumačio anatomiju izumrlih dinosaurusa. Smrznuto truplo sijamskog krokodila sa fotografije, objavljene u magazinu National Geographic, jedno je od mnogih trupala životinja koja su tokom protekle dve decenije podvrgnuta CT skeniranju u bolnici O’Blenes u Ohaju.\nSolarne ćelije na balonu od sapunice\nSolarna ćelija na balonu od sapunice (foto Anastasia Serin, nature.com)\nNaučnici sa Univerziteta za nauku i tehnologiju Kralj Abdul iz Saudijske Arabije napravili su toliko male i tanke solarne ćelije da se mogu održati čak i na balonu od sapunice.\nKraj teleskopa Aresibo\nAresibo je sagrađen početkom šezdesetih godina (foto Ricardo Arduengo, space.com)\nNaučna zajednica ispratila je prethodnu godinu i jednim tužnim prizorom. Teleskop Aresibo, koji je dugo vremena bio najveći radio teleskop sa pojedinačnom sfernom antenom na svetu, srušio se početkom decembra u Portoriku. Njegova više od 800 tona teška platforma pala je sa visine od 150 metara na disk, obeležavajući kraj građevine koja se pojavila čak i u filmu o Džejmsu Bondu. Aresibo je svakako trebalo da se rasformira posle pucanja dva kabla, za koje je procenjeno da se ne mogu popraviti bez velikog bezbednosnog rizika. Gravitacija je ipak bila brža i odnela je pobedu.\nŽivotinja koja ne diše\nH. salminicola, živo biće koje ne diše, izaziva oboljenje lososa (foto Stephen Douglas Atkinson, livescience.com)\nProšle godine je mala H. salminicola proglašena prvom višećelijskom životinjom koja ne udiše kiseonik. Ona je parazit, napada ribe i crve, a prilikom proučavanja naučnici su utvrdili da je u potpunosti izgubila mitohondrijsku DNK, neophodnu za disanje. Način na koji dobija energiju još uvek je nepoznanica.\nPlankton je zajednički naziv za mikroskopski sitne biljne i životinjske organizme koji lebde u vodenim površinama (foto Laurent Intertaglia, news.cnrs.fr)\nNa fotografiji nekoliko milimetara vode iz Lionskog zaliva, sve vrvi od života. Sićušan živi svet na njoj je plankton, koji ima ključnu ulogu u održavanju vodenih ekosistema.\nPraistorijski crteži u Amazoniji\nNa steni u Kolumbiji nacrtani su džinovski lenjivci, mastodoni, paleolame, konji i mnoge druge životinje s kraja ledenog doba (foto Judith Trujillo Téllez, bradshawfoundation.com)\nStena duga gotovo 13 kilometara otkrivena je u kolumbijskom delu amazonskog basena 2020. godine. Drevni stanovnici ove oblasti koristili su je poput platna, na kom su nacrtali na hiljade životinja, ljudskih figura, otisaka šaka, geometrijskih šara i drugih motiva. Kao izvor crvene boje poslužio je oker, pigment koji se često upotrebljavao u praistorijsko vreme. Crteži su stari oko 12.000 godina i predstavljaju jedno od najznačajnijih arheoloških otkrića.\nPresek ćelija raka\nPresek ćelija raka (foto Chris Bakal and Nick Moser, reddit.com)\nĆelija raka prerezana jonskim zrakom pruža naučnicima detaljan uvid u njen poprečni presek. Trougaono udubljenje, koje se takođe može videti na fotografiji, trag je koji je zrak ostavio na podlozi.\nPčela sa osobinama ženki i mužjaka\nPčela sa osobinama mužjaka i ženke pronađena je u Panami (foto Chelsey Ritner, smithsonianmag.com)\nVeća vilica i antena okrenuta unapred prisutne su kod ženki pčela, dok je manja vilica i antena okrenuta unazad obeležje mužjaka. Jedinka sa fotografije ima obe karakteristike i izgleda kao da su posredi dve životinje spojene u jednu. Ovakvo retko stanje podele polnih osobina po osi simetrije poznato je kao ginandromorfija, i do sada je primećeno kod insekata, ljuskara, zmija, pa čak i ptica.\nMikroorganizmi sa usana\nMikroorganizmi sa usana (foto Martin Oeggerli, nationalgeographic.com)\nTrilioni mikroorganizama naseljavaju telo čoveka. Kolonija sa fotografije izolovana je i kultivisana od uzorka uzetog sa usana jedne žene. Istraživanja su pokazala da ljudi koji se često ljube razvijaju slične mikrobiome.\nTasmanijski đavo pod ultraljubičastim svetlom\nKoža oko njuške, očiju i ušiju tasmanijskog đavola prikuplja ultraljubičastu svetlost i emituje je kao vidljivu plavu (foto Jake Schoen, reddit.com)\nProšle godine smo saznali da pojedini australijski sisari, poput kljunara, bilbija i vombata, svetle plavom bojom ukoliko se u mraku obasjaju ultraljubičastim svetlom. Poznato je da tu osobinu imaju ribe, amfibije, ptice i reptili, ali je veoma retka kod sisara. Zato je vest da tasmanijski đavo može da svetli u mraku dočekana kao još jedna senzacija u nizu. Kod ovih crnih torbara fenomen su prvi zabeležili radnici zoo-vrta u Ohaju.\nPloveća čestica u obliku broda\nČestica u obliku broda (foto R. P. Doherty et al, m.lavoz.com.ar)\nUprkos tome što je velika samo 30 mikrometara, i odštampana pomoću 3D štampača, čestica u obliku broda uspešno plovi. Istraživači su je premazali metalom i postavili u hidrogen peroksid, što dovodi do hemijske reakcije i stvaranja gasa koji brodić gura napred.\nNaslovna fotografija – Paolo Verzone, nationalgeographic.com\n#2020. godina #najbolje fotografije #nauka


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - Davor Berber: Nismo smireni, delujemo uplašeno\nNedelja, 16.05.2021 22:45\nDuel dva rivala u borbi za opstanak, Rada i Novog Pazara, obilovao je dinamikom, otvorenom i borbenom igrom, šansama i golovima. Bodovi su trebali i jednima i drugima, ali su se na kralju radovali "građevinari". Trener Davor Berber nije bio zadovoljan izdanjem svojih momaka.\n- Napravoli smo kardinalne greške koje su nas skupo koštale. Nisam bio zadovoljan pristupom igri. Očito je da grupa igrača ne može da se nosi sa pritiskom, i tu postoji psihološa barijera. Brzopleti smo u završnici, a u odbrani dozvolimo sebi luksuz da napravimo grešku u pasu, ili lopta prođe igraču kroz noge. Želja postoji, ali neki problem je prisutan, nismo smireni, delujemo uplašeno - kaže kritički Davor Berber. Ako je za utehu u slučaju da na kraju prvenstava imaju isti broj bodova, Pazarci će biti u prednosti zbog boljeg međusobnog skora.\nZgusnutom kalendaru platili su danak povredama i zamorom igrača. - Naš naredni rival Čukarički, koji je favorit, biće u prednosti u odnosu na nas, jer će imati dva dana više odmora. Vlajković je na Banjici povredio arkadu i rana mu je zatvorena sa sedam kopči, Sise ne igra zbog sličnog problema. Dobili smo mladog Nikčevića protiv TSC-a, ali s obzirom da je pozajmljen igrač, neće moći da nam pomogne u duelu protiv Beograđana. Stojiljković i Gigić žrtve su bonus pravila i imaju ograničenu minutažu. Trener Berber smatra da će za opstanak biti potrebno još između 9 i 10 bodova. Izuzev Čukaričkog, ostali rivali su direktni konkurenti u borbi za opstanak. Od 11 do 17 mesta grupusano je sedam klubova, koje razdvaja pet bodova\n- Kod kuće igramo još sa Voždovcem, Mladošću i u poslednjem kolu dolaze nam Kruševljani. Gostujemo Metalcu, a protiv Zlatibora i OFK Bačke trebalo bi da upišemo po tri boda. Prognoze su jedno ali teren je merodavan. Ko se bude "opekao" protiv ekipa sa dna biće u velikom problemu - predviđanja su kormilara Novog Pazara


Maske - FineStvari | Atelje za izradu scenografija, kostima, rekvizita\nMaska-Nemacki preko latinskog-mascus-masca jednako duh ili krinka,obrazina je prekrivka za lice,glavu ili celo telo. Na pocetku u upotrebi u lovackim kultovima drevnih drustava,takodje i kao zastita pri susretu sa bozanstvom prilikom paganskih obreda kao i za prikazivanje samog bozanstva.\nKod brojnih neevropskih drustava kao i u evropskim,maske su ceste u muskim drustvima i savezima. Obicaji sa maskama cesti su u prelaznim periodima tipa sa zime na prolece,nekad cisto religijski a danas pretezno sa drustveno-kritickom ili zabavnom namenom u karnevalskim dogadjajima.\nSakralnog su porekla takodje u starogrckom i Japanskom teatru ali i u Italijanskoj Komedi del arte,u savremenom pozoristu izrazito glumacko i stilsko sredstvo.\nTokom srednjevekovnog perioda zbog verske represije u Italiji,ljudi su smatrali da je sloboda izrazavanja ogranicena iza maske. Svako je mogao da ima drugaciji identitet i da se bez straha spoji sa bilo kojim aspektom drustva. One plene paznju posmatraca a svojim izgledom pokazuju snagu i moc. Njima se moglo zavesti,zavarati,sakriti ili javno ismevati i rugati,imale su i dan danas imaju snaznu ulogu u pozoristu i pantomimi.\nNeke od najpoznatijih maski kroz istoriju su svakako Venecijanska maska i samurajska maska,tako iste a totalno suprotne. Za razliku od samurajske maske koja je sluzila u svrhu zastite borcevog lica u okrsaju i zastrasivanja neprijatelja,Venecijanska maska ima mnogo dublju konotaciju.\nMaske u Veneciji igrale su vaznu ulogu u svakodnevnom zivotu stoga su doneta stroga pravila o njihovom koriscenju. Na pocetku javno nosenje maski van karnevala je bilo zabranjeno,osim iskljucivog prava plemstva koje ih je moglo nositi na privatnim zabavama. Nesto kasnije zakoni su se promenili,osim posta maske su se mogle nositi tokom cele godine. Maske su se nosile svuda,postojala su jaka rivalstva medju korisnicima i proizvodjacima,ko ce nositi a ko izraditi kvalitetniju masku. Hedonisticko,nemoralno i ekstravagantno ponasanje u Veneciji trajalo je sve do zabrane Napoleona,koji je zabranio nosenje maski i javno i privatno. Nakon zabrane maske su polako bledele iz svesti stanovnika Venecije ali i Evrope.\nPosle skoro dva veka pocelo je ponovno radjanje u zelji da se tradicija i izrada maski obnovi. Otkrivanjem kako ih napraviti otkrivamo i znacaj maski u istoriji.\nUvek je postojala i postojace strast za preobrazajem,promenom identiteta slobodom koju pruza taj mracan izvor zelja-maska.\nPozorisne,filmske,televizijske ali i maske za posebne namene poput maskenbala ili cak maskara,karnevala i raznih drugih svetkovina izradjujemo samo za vase oci.


Sakupljanje kišnice: najbolji saveti za vašu baštu - Novel\nSakupljanje kišnice: najbolji saveti za vašu baštu\nMarch 26, 2021March 26, 2021 adminSakupljanje kišnice: najbolji saveti za vašu baštu 3 Comments\nTags: bašta, baštenska creva, creva, crevo\nU letnjim mesecima kada je vreme najsušnije, vaša bašta može da vapi za vodom. Sakupljanje kišnice predstavlja alternativu posezanju za slavinom i potpuno besplatan način da svojoj bašti obezbedite svu vlagu koja joj je potrebna.\nAko je nešto potrebno biljkama, to je voda. Nažalost, vremena koja su im najpotrebnija – kada su uslovi sušni, topli i vetroviti – često su i slučajevi kada kompanije za vodosnabdevanje nisu u stanju da usklade ponudu i potražnju.\nPrema Kraljevskom hortikulturnom društvu (RHS), manje od tri procenta godišnje potrošnje vode prosečnog domaćinstva koristi se u svojoj bašti, ali tokom vršne potražnje čak 70 procenata isporučene vode prska se po našim biljkama i travnjacima kroz baštenska creva, prskalice i sisteme za kapanje. Ovo može imati ozbiljan uticaj na životnu sredinu, jer primorava vodovodne kompanije da odvode podzemne vode i potoke, pored povećanja računa za vodu.\nSrećom, postoji jednostavan način za smanjenje uticaja na životnu sredinu i računa za vodu: sakupljanje kišnice. Da, novac doslovno pada sa neba svaki put kad padne kiša, i što je najbolje od svega, sistem potreban za njegovo prikupljanje dolazi besplatno sa svakom kućom. Čak i u oblastima sa suvom klimom, RHS procenjuje da se sa vašeg krova može ubrati 24.000 litara svake godine – dovoljno za višestruko zalivanje prosečne bašte.\nGde god kiša koja pada ne upije u zemlju, oticanje se može ubrati. Dakle, ako imate krov sa olucima i odvodnom cevi – bilo to u vašoj kući, garaži ili stakleniku – imate sistem sakupljanja za sakupljanje kišnice. Krov kuće u proseku 25 stopa sa 40 stopa odvodi oko 2.700 litara vode nakon sat vremena umerenih padavina.\nAko imate dve odvodne cevi i ispod stavite kundak, svaki može preusmeriti oko 1.350 litara vode za sakupljanje. Što više bačava imate, više kišnice možete sakupiti. Samo se pobrinite da oluk ostane čist da omogući nesmetan protok i da odvodna cev ima filter za smeće na spoju gde se povezuje sa olukom.\nSkladištenje vode nakon sakupljanja kišnice\nVećina kiše padne tokom zimskih meseci, pa će vam nakon sakupljanja kišnice trebati negde da je skladištite za upotrebu u proleće i leto. Tokom petomesečnog perioda od maja do septembra, potrebe vaših biljaka za vlagom verovatno će biti veće od količine koju dobiju samo od padavina.\nDa biste ispunili ovaj nedostatak, vredi investirati u vodeni kundak za sakupljanje kišnice iz otvorenih ili zatvorenih odvodnih cevi. Ako imate samo zatvorenu odvodnu cev, preusmeritelj kišnice koji se lako instalira može se koristiti za usmeravanje vode u zadnjicu.\nJednostavnije je sakupljati vodu ako kupite kundak u čijem je dnu slavina i postavite ga na postolje, bilo da je ovo namenski ili domaće izrade od gomile cigle ili blokova. U periodima jake kiše može doći do izlivanja, pa je preporučljivo imati ciglu ili sloj šljunka ispod postolja da bi se voda odvratila od temelja konstrukcije pored koje stoji kundak.\nOpušci vode deluju gravitacijom – možete ili napuniti kantu za zalivanje direktno iz njene slavine ili spojiti crevo na slavinu da biste zalivali različita dela vaše bašte. Međutim, ako je potrebno da zalivate područje koje je na višoj nadmorskoj visini od vodenog zadka ili je na udaljenosti od njega, moraćete da koristite pumpu.\nDa bi prikupljanje kišnice bilo još lakše, nova pametna pumpa pod pritiskom GARDENA opremljena je mlaznom pumpom od 1.300 V koja može brzo i pouzdano da distribuira do 5.000 litara vode na sat. Nepovratni ventil sa optimizovanim procesom usisavanja osigurava da se voda može pumpati sa dubine do osam metara za samo nekoliko minuta.\nTakođe ima dva izlaza, koji omogućavaju povezivanje dva uređaja za zalivanje, a mogu se koristiti zajedno sa integrisanim GARDENA-inim računarom za vodu MultiControl za navodnjavanje kontrolisano vremenom.\nAko se ozbiljno bavite baštovanstvom, jednokratno ulaganje u opremu za sakupljanje kišnice se isplati. U suprotnom, mogli biste se ritnuti sledeći put kada se nebo otvori i sva ta besplatna voda ode u odvod!\nPrevious page Previous post: Šta sve nudi prestonica Srbije?\nNext page Next post: Na koji način vizuelno povećati malo kupatilo?\n3 thoughts on “Sakupljanje kišnice: najbolji saveti za vašu baštu”


Strani mediji o Đokoviću: Od samo lepih reči za srpskog tenisera, do psovki preko cele naslovnice | Novosadski informativni portal 021\nEngleski BBC donosi reakciju nekada prvog tenisera sveta, Britanca Endija Mareja, koji je podržao Novaka Ðokovića, rekavši da ga veoma poštuje i da ceni sve što je učinio za tenis.\nFrancuski L'Ekip donosi tekst Žilijena Rebulea u kome autor konstatuje da je Ðoković izgubio bitku.\n"Najbolji igrač na planeti morao je da se pokloni svetu kakav poznajemo. Izvanredan nivo tenisa koji proizvodi i legenda koju piše ne postavljaju ga ni iznad zakona ni iznad ljudi. Gotovo božanska aura i samopouzdanje, to je veličanstveno, sija. A ponekad je zaslepljujuće", kaže se u tekstu izveštača L'Ekipa iz Melburna.\nAustralijski mediji uglavnom podržavaju odluku Federalnog suda, a neki idu tako daleko da su u obraćanju Ðokoviću koristili psovke preko naslovne strane.\nRafael Nadal nije jedan od kandidata za trofej, jer je u karijeri samo jednom bio šampion Australijan opena, daleke 2009. godine.\n17.01.2022\t• 18:24\nIma li jos neko da misli da je korona vakcinacija dobrovoljna??\n17.01.2022\t• 14:42\nSamo ti robe radi kako ti gospodari kažu! I hvali se time!\nPusti nas budale da mislimo svojom glavom.\n17.01.2022\t• 09:19\nSva trojica sudija koji su sudili Novaku su nosioci potvrde o medicinskom izuzeću od vakcine.\nSto ce reci, ljudi koji imaju izuzece lekara ne dozvoljavaju da neko zloupotrebljava tu opciju kada je apsolutno zdrav i moze da se vakcinise.\nNas ambasador, pokazao nas je unajboljem svetlu, kakvi i jesmo. Prevaranti koji uvek pokusavaju da nadju rupu u sistemu.


6. Održana promocija knjige: Italijanski vegetarijanski!\n... softver. Želimo vam prijatno čitanje, gledanje emisija, radosno spremanje i ukusna italijansko – vegetarijanska jela na vašem stolu! To je ujedno prava sloboda za životinje, jer životinje će biti ...\n... vegetarijanska! Neke glavne akcente vegetarijansko-italijanskih jela sakupljeni su za vas u ovoj knjizi – sve iz repertoara italijanskog televizijskog kuvara Klaudija Panoca (Claudio Panozzo) ...\n11. Novo u Srbiji: Standardizovana V-oznaka za vegetarijanske i veganske proizvode!\n12. Vegetarijanski proizvodi u Hrvatskoj od sada vidljivo označeni\n... u ritmu tog, samo naizgled paradoksa, pulsira i buja vegetarijanska i vegan svest današnje planete Zemlje. Naime, na jednoj strani „paradoksa“ odzvanja: nade nema, nade da će uskoro svest ...\n... u treba da zna da je i tada vegetarijanska ishrana u znatnoj prednosti u odnosu na mesnu, budući da se danas velika većina žitarica i mahunarki uzgaja za ishranu stoke. Jedući biljke direktno, a ne životin ...\n15. Odrzan Vegetarijanski piknik na Adi Ciganliji\n16. Početak kraja života kakvog poznajemo na planeti Zemlji?\n... m, neka to radi individualno i ručno. Treba da bude usvojena prvenstveno vegetarijanska i veganska ishrana. Treba da eliminišemo stada papkara poput krava i ovaca i da ih zamenimo divljim papkarima pop ...\n17. Osam lovačkih laži\n... jnom hranom. Stoga je logički došao do zaključka da će vegetarijanska ishrana učiniti čoveka milosrdnijim. U "Bogatstvu naroda" ekonomista Adam Smit službeno iznosi prednosti ...\n... bi više ljudi prestalo da jede meso ukoliko bi vegetarijanska hrana bila jeftinija? Verovatno je i to jedan od razloga, mada mislim da je odlučujuće stanovište pre svega osvešćivanje čoveka. Pre svega ...\n20. Osam prehrambenih laži 5-8\n... JE NEGO STALNO SE HRANITI MESOM LEŠINA?"Francois de Voltaire (1694-1778). 6. Prehrambena laž Trudnice moraju jesti meso, inače pati nerođeno (plod)! POGREŠNO! Lakto*/ovo**- vegetarijanska ishrana, pri ...\n21. Osam prehrambenih laži 1-4\n... in B12: povrće fermentirano mlečnom kiselinom, kiseli kupus i zelje, pivo od žitarica ili tome slično. “JA SAM VEĆ DVANAEST GODINA VEGETARIJANAC I JOŠ NIKADA NISAM BIO OZBILJNO BOLESTAN. VEGETARIJAN ...\n22. Zdravlje i vegetarijanstvo?\n23. Zašto vegetarijanstvo?\n... uništava se plodna zemlja, spaljuju šume, truju se vode i vazduh, pa su mnogi svesni i ekoloških razloga i ne jedu životinje jer smatraju da je za spašavanje planete presudna vegetarijanska ishrana budući ...\n24. Zablude o vegetarijanstvu\n... deca najviše dobijaju od vegetarijanstva; zdravo detinjstvo i vaspitanje o saosećajnosti prema svim živim bićima. Vegetarijanska kuhinja je suviše složena i odnosi mnogo vremena.Svaka promena načina života ...\n25. Trpeza bez mesa - da li je to moguće?\n... nije potrebno žrtvovati životinje zbog ukusnog zalogaja, na svečanosti nazvanoj "Praznična trpeza bez mučenih i ubijenih životinja" služena je isključivo vegetarijanska hrana u formi švedskog ...\n26. Utisci sa Vegetarijanskog Piknika u Ljubljani 03.09.05\n... ada ne jedemo meso. Tako je na raspolaganju bila odlična veganska hrana (vegetarijanski gulaš, vege burger, vegetarijanska jela na roštilju) kao i sveže voće. Na nekoliko štandova bila je izlo ...\n27. Veliki duhovi svog vremena o jedenju mesa (8. deo)\n28. Film Zagrizite ovo! (6.deo)\nZato što se više od polovine ukupne vode potrošenih samo u SAD-u troši na uzgoj životinja za hranu. Isključivo vegetarijanska ishrana zahteva potrošnju 1365 litara vode dnevno, dok ishrana čija je osnova ...\n29. Pitanja i odgovori\n... vrede na okolinu treba znati da je i tada vegetarijanska ishrana u znatnoj prednosti u odnosu na mesnu, budući da se danas velika većina žitarica i mahunarki uzgaja za ishranu stoke. Jedući biljke dir ...


Zorana Mihajlović o odnosima sa Hrvatskom | N1 Srbija\n23.04.2018. |10.02 |\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović izjavila je da Srbija i Hrvatska treba da nastave dijalog i da nacionalizam s obe strane donosi ne jedan, već mnogo koraka unazad, kao i da to nije dobro za stabilnost regiona i razvoj privrede.\n"Mislim da nacionalisti i sa jedne i sa druge strane ne donose dobro sopstvenim državama, a kamoli regionu ... donosi ne jedan, nego mnogo koraka nazad", kazala je ona za RTS i osudila pojavu zastave sa ustaškim pozdravom, juče u Jasenovcu, navodeći da bi to svi trebalo da osude.\nKao antievropsku je ocenila i odluku hrvatske vlade da ne dozvoli ministru odbrane Aleksandru Vulinu ulazak u Hrvatsku.\n"Možda smo i mi mogli da se vratimo iz Zagreba"\nOna se osvrnula i na prekid posete Srbiji hrvatske delegacije, na čelu sa predsednikom Sabora Gordanom Jandrokovićem. Podestila je, da je bila u nedavnoj poseti Zagrebu sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, navodeći da je srpska delegacija "zbog raznih situacija" možda mogla da se odmah vrati u zemlju, ali to nisu uradili.\n"Da je srpska vlada reagovala na sve ono što se u prethodnom periodu čulo od strane članova hrvatske vlade, mislim da bi pola hrvatske vlade imalo zabranu ulaska u Srbiju, ali hajde da mislimo u budućnosti i radimo ono što smo rekli da ćemo raditi, a to je privreda", kazala je ona i istakla da bez stabilnog regiona nema ekonomije.\nOsudila je i izjavu hrvatskog premijera Andreja Plenkovića da želi da gradi novi dijalog sa Srbijom za koju je rekao da je "bila agresor na Hrvatsku".\n"Mislim da je za osudu takva izjava predsednika hrvatske vlade, ali kao što sam rekla hajde da pokušamo da idemo napred", rekla je Mihajlović.\nPotpredsednica Vlade Srbije kazala je i da je sve što se desilo u prethodnom periodu donelo najviše problema Srbima koji žive u Hrvatskoj.\n"Gorak je utisak kad smo se vratili iz Hrvatske, kako izgleda njihov život i šta može Srbija da se učini da im bude bolje", rekla je Mihaljović.\nIako smatra da treba ići napred i da je manevarski prostor za dijalog ogroman, Mihajlović je kazala da je bilo mnogo strpljenja sa srpske strane.\n"Hajde da pokušamo da to strpljenje dobijemo i sa hrvatske strane i da idemo dalje", rekla je ona.\nZorana Mihajlović Hrvatska Srbija\nVeselji: Najava ostavki gradonačelnika provokacija Beograda, EU da posreduje 24.05.2019.\nPrema svim presudama iz Haga, Srbija nije nikada izvrsila agresiju na Hr.Mogli bi beki tamo i da procitaju ponekad sta pise u presudama..Sto se nas tice znamo sta nam hr misli i zeli, ali svakako, AV mora da smeni VuLin-a jer je to nas drzavni interes...\nDrma joj se stolica zbog rekonstrukcije pa glumata radikala.\ntako je!!! budimo primitivniji i zabranimo im ulazak


Hercegovački pršut spreman za EU / Bljesak.info | BH Internet magazin\nHercegovački pršut spreman za EU\nZbog svog specifičnog ukusa i neobičnog načina dobivanja, pršut s ovih prostora smatra se jednim od najoriginalnijih proizvoda hercegovačke kuhinje, a samim tim je postao i nezaobilazan dio turističke i ugostiteljske ponude istočne Hercegovine.\nGospodarstvo / Poljoprivreda | 05. 09. 2018. u 19:38 Bljesak.info\nPovoljna klima koja gotovo tijekom čitave godine vlada u Trebinju, bez mnogo vlage i sa mnogo vjetrovitih dana, ali i blizina mora, idealni su uvjeti za proizvodnju hercegovačkog pršuta, koji svojim kvalitetom nimalo ne zaostaje za dalmatinskim ili njeguškim.\nZbog svog specifičnog ukusa i neobičnog načina dobivanja, pršut s ovih prostora smatra se jednim od najoriginalnijih proizvoda hercegovačke kuhinje, a samim tim je postao i nezaobilazan dio turističke i ugostiteljske ponude istočne Hercegovine, piše Glas Srpske.\n''Povoljni mikroklimatski uvjeti, ali i činjenica da se pršut s ovog područja pravi isključivo od svinja koje proizvođači sami uzgoje, osigurali su da ovaj proizvod postane prepoznatljiv i izvan granica Republike Srpske'', rekao je direktor Agrarnog fonda grada Trebinja Vesko Dutina.\nOn ističe da se u Hercegovačkoj kući, specijaliziranoj radnji domaćih proizvoda iz tog kraja, koja posluje u okviru Agrarnog fonda, pršut ne mogu dugo zadržati na policama.\n''Prodamo sve, i to u veoma kratkom roku. U sljedećem razdoblju ćemo pokušati animirati naše proizvođače da povećaju proizvodnju ovog sve traženijeg delikatesa, ali i da stimuliramo uzgoj svinja na ovom području, jer bez kvalitetne sirovine nema ni kvalitetnog pršuta'', pojasnio je Dutina, navodeći da će mnogo pažnje biti posvećeno i brendiranju ovog proizvoda, jer je to najbolja ulaznica za inozemna tržišta.\nI trebinjski poduzetnik Savo Tarana, koji se već godinama uspješno bavi proizvodnjom ovog mesnog delikatesa, ističe da pršut iz Hercegovine postaje sve traženija i cjenjenija roba, za koju se sve više zanimaju i ljubitelji dobre i kvalitetne hrane iz zemalja EU, a posebno Italije.\nPršut ne ostavljam dugo na dimu\n''Najbolji i najkvalitetniji je onaj koji, kada se osuši, ima oko osam do devet kilograma. On ima poseban ukus, finoću i boju. Pršut ne ostavljam dugo na dimu, tek nekoliko tjedana. Ono što mu daje poseban ukus i po čemu je toliko poseban jeste dugotrajni proces sušenja na vjetru, koji ponekad traje duže i od godinu'', objasnio je Tarana.\nKako je dodao, njegova trenutna proizvodnja kreće se oko pet do šest tisuća pršuta godišnje, a odnedavno je počeo da pravi ovaj gastro delikates i od mangulica, vrste svinja za koju se smatra da ima najkvalitetnije meso.\n''Cijena jednog pršuta po kilogramu kreće se oko 20 KM, dok je za mangulicu, zbog procesa sušenja koji traje i do dvije godine, potrebno izdvojiti oko 40 maraka po kilogramu'', naglasio je ovaj poduzetnik.\nJedan od poznatijih i većih proizvođača s ovog područja je i Velo Jokanović, koji godišnje proizvede oko 3.000 komada pršuta. I on smatra da tajna hercegovačkog pršuta leži u prirodnom i dugotrajnom načinu sušenja, ali i povoljnim klimatskim uvjetima koji vladaju u ovom dijelu Hercegovine.\n''Tradicionalan način pripreme, ali i ozbiljniji pristup proizvodnji, doveo je do toga da Hercegovina, pored vina, postane prepoznatljiva i po ovom proizvodu'', rekao je Jokanović.\nVelo Jokanović ističe da prilikom pripreme mesa koristi samo morsku sol.\n''Nakon što komade mesa ocijedimo, vješamo ih i sušimo uz povremeno dimljenje najmanje četiri mjeseca. Potom pršute skidamo i odnosimo u prostorije u kojima dozrijevaju, što obično traje od 12 do 14 mjeseci'', objasnio je Jokanović.\nAnalize u BiH pokazale: Mikrobiološki neispravni meso, sladoled, voda...\nZnate li zašto se više znojite ako jedete meso\nIz zemlje bureka s mesom


motan-colortronic • BMS Chemie\nmotan-colortronic je jedan od vodećih proizvođača prateće opreme za industriju prerade plastičnih masa. Firma je osnovana 1947. godine, a plastikom se bavi od 1973. Matična fabrika nalazi se u Nemačkoj, ali je firma globalno orijentisana kroz svoje divizije u Evropi (Velika Britanija, Švajcarska, Italija i Francuska), Americi (USA i Brazil) i Aziji (Indija, Tajland, Singapur, Kina i Japan), kao i kroz mrežu zastupništava u oko 90 zemalja. Ovo omogućava globalni nastup sa lokalnom podrškom kupcima.\nFilozofija firme motan-colortronic je povećanje efikasnosti. Proizvodi su osmišljeni tako da zadovolje sve zahteve tržišta i mogu se primeniti u kompleksnim centralnim sistemima, kao i na pojedinačnim mašinama.\nU slučaju kada nije moguća upotreba standardnih uređaja, motan-colortronic na osnovu bogatog iskustva nudi specijalne izvedbe uređaja, prilagođene posebnim zahtevima kupca.\nOblasti primene motan-colortronic opreme:\n• injekciono brizganje\nmotan-colortronic je svetski lider u rešenjima za rukovanje i pripremu materijala u procesima injekcionog brizganja. Sve kraća ciklusna vremena (doziranje samo za vreme plastifikacije) uslovljavaju potrebu za opremom velikog kapaciteta, visoke pouzdanosti, preciznosti i ponovljivosti doziranja. Bez obzira da li se radi o složenim sistemima ili pojedinačnim mašinama, motan-colortronic nudi rešenja koja povećavaju efikasnost i ekonomičnost proizvodnje.\nOvaj segment prerade plastičnih materijala ima najveći rast poslednjih godina. Osnovnu Motanovu ponudu koja se odnosi na ekstruziju čine proizvodi za doziranje aditiva (BlendingLine). Puno puta u praksi je potvrđeno da je ovo osnova za povećanje ekonomičnosti i efikasnosti procesa ekstruzije. Konstantan kvalitet proizvoda je baziran na neprekidnom pouzdanom doziranju.\n• ekstruziono duvanje\nRaznovrsnost i prilagodljivost Motanove opreme čine je idealnom za procese ekstruzionog duvanja: visoki kapaciteti mašina za proizvodnju boca ili drugih kontejnera zahtevaju efikasan transport, pouzdano i precizno doziranje i sušenje materijala.\n• PETec – proizvodnja PET pretformi\nPrerada PET-a zahteva visoke standarde u pogledu čistoće i kvaliteta ulaznih sirovina, ali uz mimimalan utrošak energije. Motanovi sušači sa električnim ili grejanjem na gas garantuju najmanji utrošak energije i najviši kvalitet procesa sušenja.\n• Silosi i koševi za skladištenje sirovina\n• Centralni i mobilni sušači za materijal\n• Gravimetrijski i volumetrijski dozatori\n• Uređaji za transport materijala\n• Uređaji za kontrolu, upravljanje i praćenje potrošnje materijala


Javni konkurs za finansiranje projekata podrške osnivanja i osnaživanja rada kancelarija za mlade uslovi u pogledu podnosioca i predmeta konkursa – ICR\nUkupan iznos sredstava koji se raspodeljuje po ovom konkursu iznosi 2.000.000,00 (dva miliona) dinara.\nJavni konkurs je otvoren počev od dana objavljivanja u dnevnom listu „Dnevnik“ i traje do 15. marta 2021. godine.\nKomisija za stručni pregled projekata, razmatra pristigle projekte i dostavlja predloge za finansiranje sukcesivno, u skladu sa dinamikom pristizanja predloga projekata, vremena njihove realizacije, kao i od raspoloživosti sredstava za ove namene. Nakon isteka roka trajanja ovog Konkursa, na internet stranici Sekretarijata će se objaviti spisak podnosilaca čiji su predlozi projekta odobreni. Objavljivanjem ove liste, smatraće se da su podnosioci predloga projekata koji nisu na listi, odbijeni sa zahtevom za finansiranje, te da su na ovaj način o tome obavešteni.\nPrijave na konkurs ispunjavaju se isključivo na odgovarajućem obrascu koji je objavljen na internet sajtu Sekretarijata: www.sio.vojvodina.gov.rs i dostavljaju se zajedno sa CD-om (koji treba da sadrži skenirane sve dokumente u PDF formatu koji se dostavljaju uz zahtev) u zatvorenoj koverti sa naznakom “Prijava za Javni konkurs za finansiranje projekata podrške osnivanja i osnaživanja rada kancelarija za mlade“, poštom na adresu: Pokrajinski sekretarijat za sport i omladinu, Bulevar Mihajla Pupina 16, 21000 Novi Sad, ili neposredno na pisarnici pokrajinskih organa. Neblagovremene i nepotpune prijave, neće se razmatrati.


Onlajn peticija za besplatne lekove za decu obolelu od raka - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Onlajn peticija za besplatne lekove za decu obolelu od raka\nViše od 4.000 građana potpisalo je onlajn peticiju kojom se traži da se donese zakon za besplatne lekove za decu obolelu od raka u Federaciji BiH.\n1Piše: Fonet 04. januara 2019. 21.25\nPeticiju je potpisalo više od 4.620 ljudi,a pokrenuta je pre mesec dana.\n„Često roditelji nisu u mogućnosti iz finansijskih razloga da nabave lekove za lečenje njihove dece. Zar ćemo večno putem SMS skupljati novac za lečenje najmanjih i da li će njihov život ovisiti o količini prikupljenog novca za lečenje.\nTražimo od Vlade FBiH da hitno donese zakon o besplatnim lekovima za decu obolelu od malignih obolenja, da finansiranje tih lekova ide direktno iz državnog budžeta. Kada se može naći novac za službena putovanja državnih zvaničnika, može se naći i za lečenje naših najmanjih građana“, kaže se u peticiji.\nGrađani koji su potpisali peticiju kažu da je to minimum koji država može pružiti roditeljima obolele dece i da sva deca zaslužuju zdravlje i budućnost. Poručili su političarima da treba da se srame što su doveli zemlju u takvu situaciju gde se građani sami bore za život svoje obolele dece.\n„Ako imamo za automobile, imamo i za lekove“, poručili su oni, prensoi klix.ba.\nbolest, Deca, ZdravljeBeograd\nOtvorena igraonica za decu koja se leče od raka\nVidosav Novaković kaže:\n16. februara 2019. u 16.49


Pazarci siloviti u drugom poluvremenu - KRAGUJEVAČKI SPORT\nPazarci siloviti u drugom poluvremenu\nPodmlađena ekipa kragujevačkog Ekonomca nije uspela da odoli jednom od glavnih kandidata za titulu ove sezone, ekipi Novog Pazara, koja je večeras, u utakmici 7. kola Prve futsal lige Srbije, slavila u „SBB hali Jezero“ sa ubedljivih 7:1 (1:1).\nPopularni „studenti“ ušli su hrabro u ovu utakmicu, sa željom da se nadigravaju sa daleko iskusnijim protivnikom. I zaista, učenici Vidana Bojovića i Ivana Marinkovića odlično su odigrali prvih dvadeset minuta, ali su u drugom poluvremenu doživeli strahovit pad, što je ekipa Novog Pazara znala da kazni.\nSve je krenulo kao „po loju“ za domaći sastav. Igrao se 3. minut kada se Marinković brzim okretom, u stilu najboljih evropskih pivota, oslobodio svog čuvara i snažnim, preciznim udarcem poslao loptu u sam ugao – 1:0 za Ekonomac.\nVodeći gol dodatno je razgalio igrače aktuelnog šampiona i njihove pristalice sa tribina „Jezera“, koji su se ponadali da je na pomolu još jedno prijatno iznenađenje u režiji njihovih ljubimaca.\nIgrači Ekonomca nisu uspeli da skinu još jedan vredan skalp u „Jezeru“\nI zaista, jurnuli su mladići iz redova Ekonomca još žešće ka gostujućem taboru. Ređale su se šanse Gavrilovića, Marinkovića, Stojčevskog, a možda i najbolju priliku da duplira vođstvo domaći tim imao je u 11. minutu, kada je prvo Digić pogodio stativu, a potom Marinković promašio zicer sa pet metara udaljenosti.\nNedugo zatim, Andreja Stojčevski još jednom je pokazao da izrasta u vrsnog majstora futsala, pošto je kao kroz puter prošao nekolicinu igrača Novog Pazara, ali se na kraju opet isprečio okvir gola.\nI onda, maltene ni iz čega, Pazarci u 14. minutu dolaze do izjednačenja. Mutavdžić je iskoristio konfuziju u odbrani Ekonomca i prevario Milanovića.\nUmesto lepih poteza majstora na petoparcu, sam finiš prvog dela susreta obeležile su tenzije, koje su eskalirale u 18. minutu, i to nakon što su arbitri iz Beograda dosudili šesti prekršaj ekipi Novog Pazara. Trener gostujućeg tima Marko Gavrilović, inače rodom Kragujevčanin, izgubio je živce, što je rezultovalo njegovim udaljavanjem sa klupe.\nKragujevčani ovu šansu da dođu do novog vođstva nisu iskoristili, pošto je udarac Lazara Milosavljevića sa deset metara zaustavio Mirza Hot, pa se na odmor otišlo sa nerešnim rezultatom – 1:1.\nPodmlađena ekipa šampiona Srbije dobro se držala u prvom poluvremenu, ali je u drugom usledio strmoglav pad\nDomaćin je nastavio sa hrabrom igrom i u drugom poluvremenu, izalazeći prilično visoko i vršći konstantan pritsak na protivničkoj polovini terena. Sa druge strane, Pazarci su već u prvom minutu nastavka propustili priliku da dođu do preokreta, nakon što je Predrag Jovanović direktnim udarcem iz prekida uzdrmao stativu.\nBeležimo potom pokušaje Aleksića na jednoj i Milosavljevića na drugoj strani, koji nisu doneli promenu rezultata.\nA onda, u 28. minutu Fortuna je namignula gostima iz Novog Pazara. Dejan Jovanović je uputio udarac ka golu Ekonomca sa distance, a lopta se nekako izmigoljila Nemanji Milanoviću, prošla mu kroz noge i završila u mreži.\nDejan Jovanović (31) inicirao je preokret svog tima\nNakon tog pogotka, stvari su počele da idu „na vodenicu“ Pazaraca. Saša Digić je u 30. minutu propustio veliku šansu da svom timu donese izjednačenje, da bi samo minut kasnije stigla kazne od strane Jakupa Ramadana, koji je iskoristio još jednu nesmotrenost igrača Ekonomca.\nU 32. minutu strasti na terenu, a i na tribinama, ponovo su buknule. Predrag Jovanović je laktom udario Kristijana Vasića u predelu grla, za šta je dobio direktan crveni karton.\nPredrag Jovanović (23) zaradio je direktan crveni karton u 32. minutu\nPrednost igrača više u naredna dva minuta „studenti“ nisu uspeli da iskoriste. Kružili su poput kiše oko Kragujevca, ali bez željenog efekta.\nPazarci su uspeli da se odbrane, da bi u 34. minutu preko Eldina Redžovića povećali vođstvo na 4:1. Igra Ekonomca se u tim trenucima potpuno raspala, što su su gosti iskoristili i golovima Ninoslava Aleksića, Dejana Jovanovića i Ensara Redžovića došli su do prilično ubedljivog trijumfa od 7:1.\nBivši igrač Ekonomca Ninoslav Aleksić (2) zatresao je mrežu bivšeg kluba\nDugogodišnji igrač, a sada trener Ekonomca Vidan Bojović izneo je svoje viđenje večerašnje utakmice, u kojoj je njegova ekipa doživela, čini se, previsok poraz u odnosu na ono što je prikazala na terenu, naročito u prvih dvadeset minuta igre.\n– Nekih 25-26 minuta igrali smo dobro, u skladu sa našim željama, ali smo onda doživeli neshvatljiv pad. Da smo pri rezultatu 1:2 uspeli da iskoristimo par izglednih šansi i izjednačimo, bila bi to potpuno drugačija utakmica. Mislim da je igra iz prvog poluvremena neki recept za buduće utakmice. Čestitao bih ekipi Novog Pazara na zasluženoj pobedi, koja je, čini mi se, ipak malo previsoka kada se sve uzme u obzir – smatra Bojović.\nOva mlada ekipa Ekonomca od starta sezone pokazuje oscilacije u igri, kao direktnu posledicu manjka iskustva. Potrebno je još puno rada i utakmica kako bi ovi talentovani momci došli do konstantnosti u igri i rezultatima.\n– U većini prethodnih utakmica imali smo identičan scenario poput večerašnjeg. Dakle, igramo dobro nekih 25-30 minuta i onda padnemo. To je očekivano za jednu ovako mladu ekipu, pred kojom je još puno rada. Ne treba zaboraviti da su ovi momci prošle sezone bili četvrti u Drugoj ligi i da im nedostaje iskustva za jedan ovakav rang takmičenja. Sve su to „dečije bolesti“ koje mi shvatamo i razumemo, ali sigurno da nam teško padaju situacije kada odigramo na jednom visokom nivou, a na kraju izgubimo ubedljivo, kao što je to večeras bio slučaj. Nažalost, trenutno sa ekipom koju imamo nismo u mogućnosti da to radikalno promenimo, ali idemo dalje, sa verom u ove momke i njihov talenat – dodao je Bojović.\nSudije: Nikola Aleksić, Nikola Rabrenović (Beograd).\nTreći sudija: Strahinja Radović (Kragujevac).\nStrelci: 1:0 Marinković u 3, 1:1 Mutavdžić u 14, 1:2 D. Jovanović u 28, 1:3 Ramadan u 31, 1:4 El. Redžović u 34, 1:5 Aleksić u 36, 1:6 D. Jovanović u 39, 1:7 En. Redžović u 40.\nŽuti kartoni: Vasić, Milosavljević (Ekonomac), Aleksić, Sadović (Novi Pazar).\nCrveni karton: Predrag Jovanović u 32. minutu (Novi Pazar).\nEKONOMAC: MILANOVIĆ, DIGIĆ, STOJČEVSKI, VASIĆ, MARINKOVIĆ, Milenković, Radenković, Milivojević, Gavrilović, Tadić, Milosavljević, Dugalić. Trener: Vidan Bojović.\nNOVI PAZAR: HOT, ALEKSIĆ, EL. REDŽOVIĆ, MUTAVDŽIĆ, P. JOVANOVIĆ, Ramadan, Kostić, Radetinac, Sadović, Miraljemović, Mujović, En. Redžović, D. Jovanović. Trener: Marko Gavrilović.\nBio je ovo peti poraz „studenata“ u tekućoj sezoni, koji se sa četiti osvojena boda nalaze na sedmoj poziciji tabele Prve futsal lige Srbije.\nZa sedam dana Kragujevčane očekuje gostovanje beogradskom FON-u.\nPrevious Ekonomac priželjkuje pobedu za devetnaesti rođendan (petak, 19 h)\nNext Beogradski „studenti“ bolji od kragujevačkih


Skupština i o žičarama, po hitnom postupku | Društvo\nSkupština i o žičarama, po hitnom postupku | Mondo Portal\nSkupština i o žičarama, po hitnom postupku 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n17.04.2019. / 11:12 11:16\nIzvor mondo.rs 17.04.2019. / 11:12 11:16\nSkupština Srbije od četvrtka bi trebalo da počne razmatranje seta zakona među kojima su i izmene Zakona o žičarama za transport lica.\nŽičare su do sada postojale u skijaškim centrima (Kopaonik, Stara planina), a želja lokalnih vlasti u Čajetini je da naprave žičaru na Zlatiboru.\nU međuvremenu, beogradske vlasti najavile su izgradnju žičare Kalemegdan - Ušće. Zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić rekao je u više navrata da će žičara biti u funkciji "do kraja ove godine", uprkos protivljenju stručne javnosti.\nNa dnevnom redu novog zasedanja Skupštine Srbije, koje počinje u četvrtak, nalazi se i predlog izmena i dopuna Zakona o žičarama za transport lica.\nJavila se potreba za novim odredbama, izmenama, preciziranjima, ali i da se ovaj zakon usaglasi sa propisima Evropske unije.\n"Strategija Republike Srbije je članstvo u Evropskoj uniji, što obavezuje na usklađivanje nacionalnih\npropisa sa propisima Evropske unije, a sa druge strane Direktiva 2000/9/ЕЗ je unela nov pristup žičarama uvođenjem tehničkih, pravnih i ekonomskih novina u ovu oblast, koji je trebalo transponovati u naš pravni sistem i propisati administrativni okvir za oblast žičara jer on do tada nije postojao", navedeno je u obrazloženju izmena i dopuna Zakona o žičarama.\nPredlagač traži da se izmene usvoje po hitnom postupku i navodi da je "neophodno da izmene i dopune Zakona stupe na snagu što pre, kako bi se omogućilo efikasno sprovođenje izdavanja javnih isprava koje potvrđuju ishode primena tehničkih uslova i zahteva za rad žičara za transport lica, kao što je Odobrenje za rad žičare"\n"Izdavanje ovih javnih isprava je važno za sve postojeće žičare za transport lica, kao i na one koje su u postupku izgradnje, rekonstrukcijeili u postupku usklađivanja sa izmenama i dopunama propisa kojima se uređuje planiranje i izgradnja objekata. Od izuzetne je važnosti da se bezbednost objekta 'ugrađuje' kroz tehničku dokumentaciju koja prethodi izdavanju građevinske dozvole, a potvrđuje se izdavanjem upotrebne dozvole. Jedan od krucijalnih članova postojećeg Zakona, čijom nedorečenošću do sada nije bilo moguće sprovesti dosadašnji zakon, bile su upravo i odredbe člana 37. koje se tiču stručnog pregleda žičare za transport lica, kao preduslova izdavanja Odobrenja za rad žičare", piše u obrazloženju predloženih izmena i dopuna Zakona.\nTako se u članu 7. menja stav 4. i sada glasi: "Ministar bliže propisuje uslove za postrojenja žičare, stanice, stubove, temelje i drugu infrastrukturu".\nMenja se i član 8. i posle reči: "drugih žičara" dodaju se reči: "i ako se trasa žičare nalazi u naseljenom mestu".\nPosle stava 1. dodaje se stav 2, koji glasi: "Ministar bliže propisuje uslove za trasu žičare iz stava 1. ovog člana". A isto tako "ministar propisuje zahteve za trasu žičare".\n- BEZBEDNOSNI USLOVI ZA RAD ŽIČARE -\n"Ministar bliže propisuje dimenzionisanje užadi, uslove za primenu užadi i održavanje užadi", piše u predloženim izmenama i dopunama zakona, kao i to da "ministar propisuje širinu i visinu bezbednosnog pojasa s obzirom na tehničke karakteristike uređaja i druge zahteve".\n- KO UPRAVLJA ŽIČAROM I USLOVI OBUKE -\n"Poslodavac ne može da dozvoli obavljanje poslova izvršnom radniku, odnosno tehničkom odgovornom licu za žičaru i njegovom zameniku koji nema uverenje o položenom stručnom ispitu, kao i u slučaju da pri proveri znanja nije pokazao zadovoljavajuću stručnu osposobljenost", piše u predloženim izmenama i dopunama zakona.\nbeograd Skupština Srbije žičara\n17.04.2019. / 14:14\nOvo ce biti jedna od najomrzenijih vlasti Beograda . Bahati, bezobrazn. Kao da mrze sve u Bgdu...\n17.04.2019. / 13:43\nTrebalo bi navesti i da je zlatiborska zicara 10 puta duza i 11 puta jeftinija od vesiceve! Kako to?\n17.04.2019. / 11:28\nSamo ubrazjte sto pre. Ako treba i vazduh pocnite da naplacujete


Fudbaleri Slobode upisali prvu pobjedu u sezoni (FOTO) - FK Sloboda\nFudbaleri Slobode upisali prvu pobjedu u sezoni (FOTO)\nSinoć, na stadionu Tušanj odigrana je utakmica 4. kola BH Telecom Premijer lige Bosne i Hercegovine u kojoj je naš tim, formalno, bio gost ekipi Tuzla City-a iz Simin Hana.\nMnogobrojna publika koje je na stadionu bilo oko 8000, mogla je vidjeti borbenu igru sa obje strane, međutim naši fudbaleri su bili konkretniji i imali su veću želju da dođu do pobjede. Prva polovica prvog poluvremena apsolutno je pripala fudbalerima Slobode.\nPrijetili su Baraban, Vidović, Pršeš, međutim izgledne prilike za postizanje pogotka, sretno i spretno, odbrana Tuzla Cityja je uspjela riješiti uspješno za svoju ekipu. U tom periodu, jednom su zaprijetili i domaćini, ali bez veće opasnosti za Vukliša. Na kraju prvog poluvremena, dobru priliku je imao Vidović koji iz teške pozicije šutira pored gola.\nGdje se u prvom stalo, u drugom poluvremenu se nastavilo. Borbeni su bili i domaćini i gosti, bespoštedno su ulazili u duele, međutim ozbiljnijih prilika nije bilo sve do 62. minute. Baraban se sjajno prošao po desnoj strani, ubacio loptu u šesnaesterac koju u gol posprema Antonio Vidović.\nNedugo poslije, dobra prilika za domaćina koju ne koristi Ajdin Nukić. U 73. minuti Sloboda ostaje sa igračem manje. U kratkom periodu kapiten crveno crnih, Perica Ivetić dobija drugi žuti karton, te je Sloboda u posljednjih 20 minuta igrala sa igračem manje.\nDo kraja utakmice nije bilo ozbiljnijih prilika koje bi ugrozile gol naših fudbalera koji su zahvaljujući pobjedi upisali prva tri boda u tekućoj sezoni.\nFK Tuzla City – FK Sloboda Tuzla 0:1 (Vidović 63’)\nFK Tuzla City: Fejzić, Efendić, Kostić, Mitrović, Stojčev, Kojić, Ćomor, Stjepanović (Murga 34’), Šećerović, Vukmirović (Poturalić 60’), Nukić (Mahmutović 78’). Trener: Slobodan Starčević.\nFK Sloboda Tuzla: Vukliš, Ignjatović, Adžem, Beganović, Ivetić, Hadžanović, Pršeš (Husejinović 57’), Alispahić (Čivić 77’), Baraban, Smajić (Salihović 83’), Vidović. Trener: Zlatan Nalić\nPOL U17: Sloboda 1 Tuzla City ...\nPioniri Slobode odigrali nerij...\nJuniori Slobode pobijedili Krupu (FOTO)\nSloboda bolja od FK Krupa (FOTO)\nNalić: Znamo da je Krupa nezgodan protivnik\nJuniori Slobode pobijedili Krupu (F...\nNalić: Znamo da je Krupa nezgodan ...\nPredsjednik Mujkanović nagrađuje ...\nŠiroki Brijeg v Sloboda 20.08.2018. 22:00