CITY MARKETING SERVICE - Facebook Fan stranica\nŠta su Facebook Fan stranice?\nFacebook Fan stranice¹ (engl. Facebook Fan pages) su stranice za organizacije, preduzeća, poznate ličnosti, kao i za brendove koji javno emituju informacije za ljude koji odluče da se povežu sa njima. Slično profilima, Facebook fan stranicama se mogu dodati aplikacije koje potpomažu komuniciranje sa publikom, a dodavanje novih prijatelja čine preko preporuke prijatelja, News feed-om, Facebook događajima i još mnogo drugih načina.\nOsnivanje Fan stranice\nAko ste zvanični predstavnik organizacije, firme, slavnih ličnosti ili brenda, možete da kreirate stranicu. Page creator zatim može dodati i druge predstavnike da im pomognu da upravljaju stranicom. Svaku stranicu administratori će moći da ažuriraju i uređuju po njihovom nahođenju. Pored toga, strana imena se ne mogu koristiti za kategoriju proizvoda ili usluga koje nudite (npr.“pivo“ ili „pica“). Samo strana imena koja se odnose na generičke kategorije (npr.“fotografija“ umesto „Wedding photography“) mogu da imaju administrativna prava inače će biti automatski uklonjeni. Takođe, imajte na umu da kada je stranica kreirana, nećete moći da izmenite ime stranice.\nPromocija Fan stranice – značaj za marketinške aktivnosti\nJedan od najboljih načina promocije stranice je News feed. News feed je funkcija koja korisnicima Facebook-a govori o svim aktivnostima njihovih prijatelja. News feed širi informacije na Facebook kroz mreže prijateljstva. To može izazvati efekat grudve – nešto postaje popularno i svagog dana sve više ljudi saznaje nešto o tome. Kao rezultat toga stotine hiljada ljudi mogu da čuju neku vest u samo nekoliko dana.\nKako pojedinci mogu da pronađu i lajkuju (engl. Like) moju stranicu?\nStranice se mogu pretraživati po imenu, u okviru Facebook-a ili na internetu. Korisnici Facebook-a mogu videti stranicu na profilu nekog od prijatelja i pristupiti joj klikom na naziv stranice ili njenu fotografiju. Na svakoj stranici postoji dugme „Sviđa mi se“ i klikom na ovo dugme stranica je lajkovana.\nDa li osobe koje ne koriste Facebook mogu da vide moju stranicu?\nStranica će biti javno vidljive tako da će pojedinci koji traže određeni pojam na internetu biti u mogućnosti da vide stranicu i osnovne podatke. Ipak, da bi pojedinac bio u mogućnosti da u potpunosti vidi stranicu i lajkuje je, moraće se da se pridruži Facebook-u.\nKoja stranica će biti najuspešnija?\nStranice sa najsvežijim i najaktivnijim sadržajima će na najbolji način predstavljati fanovima najnovije informacije. Kad god je neki komentar napisan, pregledan video ili preslušana neka kompozicija, News feed to pamti i šalje kroz mrežu. Bez obzira da li su veliki ili mali, svi umetnici, sva preduzeća, svi brendovi imaju potencijal da se prikažu velikom broju ljudi.\nPost Insights funkcija na Facebook-u – Uvid u poruke\nNa društvenoj mreži Facebook, unutar Fan stranica, postoji i funkcija Uvid u poruke (engl. Post Insights). Ova funkcija daje prikaz publiciteta koji određena stranica ostvaruje putem postova. Tačnije, funkcija Uvid u poruke daje sliku o tome do koje populacije stižu poruke sa stranice. Ovo je sjajna alatka za sve marketinške stručnjake jer daje merljivost efekata aktivnosti na fan stranicama. Funkcija Uvid u poruke predstavlja podatke kroz dva parametra:\nImpresije (engl. Impressions) – broj prikaza date poruke na zidu (engl. Wall) fan stranice i prikaze unutar News feed-ova fanova stranice.\nFeedback – procentualni parametar koji se dobija deljenjem broja komentara i lajk-ova po imresiji. Ovaj parametar nam daje uvid kako fanovi reaguju na određene poruke.\nZašto su Fan stranice bolje od Facebook grupa?\nFan stranice se prave sa namerom razvijanja interakcije između postojećih i budućih klijenata i interesnih strana. Za razliku od grupa, ova interakcija se obavlja u realnom vremenu tako da se svi zvanični postovi načinjeni na stranici automatski pojavljuju i u News feed-u fanova. Za razliku od slanja privatnih poruka, komunikacija kroz News feed možda ima manju vidljivost ali manje iritira krajnje korisnike. Fan stranice nude i mogućnost proširenja njihove funkcionalnosti dodavanjem određenih aplikacija. Na taj način deo svog poslovanja prenosimo na Facebook. Jedna od ključnih prednosti kreiranja Fan stranica na Facebook-u je činjenica da su potpuno besplatne i samo od nas zavisi koliko će se dalje ulagati u njihov razvoj i održavanje. Poruke koje šaljemo mogu ići od predstavljanja proizvoda pa sve do potrage za novim kadrovima za našu kompaniju. Na taj način se odaje slika kompanije koja brine o svojim potrošačima.\nAdministriranje stranice – uloga administratora\nNe postoji limit koliko administratora stranica može da ima. Isto tako, ne postoji limit stranica koju jedan administrator može da uređuje. Administrator može uređivati onoliko stranica na koliko je dobio dozvolu da to učini. Onaj administrator koji napravi stranicu ima pravo da dodaje i briše druge administratore svoje stranice. Administrator može neki status, link, Update poslati svim fanovima stranice ili samo određenom krugu fanova. Sam kreator stranice, tačnije administrator može da obriše nekog od fanova, isto tako, on im može zabraniti pristup stranici. Isto tako, administratori su zaduženi da sadržaj na stranici redovno ažuriraju, kao i da svoje fanove redovno obaveštavaju. Dobar administrator znači puno za samu stranicu, kao i za korisnike ove društvene mreže kojima se dopada ta stranica.\nRazlozi zbog kojih vam Facebook može zabraniti i obrisati vašu Fan stranicu\n1. Ne smete postavljati ništa na fan stranicu što krši nečije pravo ili na neki drugi način krši zakon. Što se tiče prava, Facebook je jako rigorozan.\n2. Facebook vam može može obrisati sadržaj sa stranice ukoliko smatraju da krši pravilo br. 1.\n3. Facebook će vam obezbediti alate koji će vam pomoći da zaštite prava na intelektualnu svojinu na vašoj Fan stranici.\n4. Ako vam uklone sadržaj zbog kršenja tuđih autorskih prava, a vi mislite da su ga uklonili greškom, imate pravo na žalbu.\n5. Ako više puta prekršite pravo na intelektualnu svojinu drugih, obrisaće vam vašu Fan stranicu.\n6. Ne smete koristiti Facebook zaštitne znakove i ne smete kršiti njihova autorska prava (uključujući Facebook, Facebook logove (engl. logos), lice (engl. face), bockanje (engl. page poke),\nzid (engl. wall) i još preko 30.000 drugih) ili da stavljate na vašu stranicu slične znakove koje prave zabunu. Ukoliko dobijete pismeno odobrenje, možete to uraditi.\n7. Ako sa vašom stranicom vi dobijate privatne informacije drugih korisnika, objasnite im da ste to vi uradili a ne Facebook.\nIsto tako, neophodno je da poštujete politiku privatnosti i da definišete na koji način ćete iste koristiti.\n8. Ne smete postavljati na vašoj stranici bilo kakve lične podatke kao i podatke finansijske prirode korisnika vaše fan stranice.\n9. Isto tako, ne smete da šaljete e-mejl pozivnice kao i da ih označite (engl. tag) na slikama bez njihovog prisanka.\nKao što vidite, razlozi zbog kojih vam Facebook može zabraniti stranicu i obrisati istu su veoma rigorozni. Isto tako, ukoliko se ne budete držali prava intelekualne svojine, autorskih prava, politike privatnosti kao i mnogih drugih pravila koje je Facebook propisao, možete biti tuženi sa njihove strane.\nPrednosti Facebook Fan stranice\nPre nego počnemo sa kreiranjem Facebook fan stranice, prvo treba objasniti šta tačno Facebook fan stranica fan obuhvata. Verovatno je mnogima poznata činjenica da su korisnički profili uglavnom skriveni od pretraživača, a sa druge strane imamo Facebook fan stranice koje su otvorene za svakoga. To je po defaultu njihovo prirodno stanje.\nJedna od glavnih prednosti koje omogućava Facebook fan stranica jeste dvosmerna komunikacija brenda ili javne osobe sa korisnicima, kupcima ili simpatizerima. Korisnici su u mogućnosti da pregledaju Vaše fotografije, ažuriranja i najnovije beleška objavljena čak i bez Facebook račun. U isto se vreme osluškuje šta korisnici kažu na proizvod, uslugu ili samu pojavu, koje su reakcije i, naravno, feedback koji se može iskoristiti za poboljšanje proizvoda ili javnog imidža klijenta.\nGotovo svatko tko poseduje stranicu na Facebooku želi imati što više fanova i razmišlja kako privući nove, premda mnogi pritom zaboravljaju da bi naglasak trebao biti na privlačenju pravih, istinskih fanova nekog proizvoda ili osobe, a ne na samom broju ljudi koji ‘lajkaju’.\nMoramo naglasiti da je ova usluga 100% besplatna! Ne košta ni dinara. Ova vrsta marketinga košta samo malo vremena za postavljanje i uređivanje. Promotivni vrednost je ogromna iz bilo kojeg stajališta.\nZa potrebe ovog članka, pretpostavljamo da ste već prijavljeni na Facebook, tj. da idemo svoj nalog. Ako niste, slobodno kreirajte nov nalog. 1. korak – Kada se konektujete (ulogujete) na Facebook, možete da potražite u donjem levom uglu opciju „Pages“ (stranice). Odabirom opcije „More“ (Više) otvoriće Vam se stranica za kreiranje nove Fan page stranice. Sve ovo možete uraditi skraćenim putem: ukucaj u Vaš Browser direktan link www.facebook.com/pages/create.php i izaberite područje za Vašu facebook stranicu: lokalni biznis (npr kafić, trgovina), brend ili proizvod, kompanija ili organzacija, zabava, zajednica …\n2. korak – Upišite tražene podatke (Unesite ime Vaše organizacije, firme ili slogan. Ovo će i biti naziv Vaše Facebook stranice), potom štiklirajte (čekirajte) kockicu za potvrdu Facebook pravila i kliknite na dugme za sledeći korak.\n3. korak – Dodajte sliku za Vašu Facebook stranicu (Kliknite na dugme „Upload From Computer“ izaberite i postavite Vaš logo ili sliku za Vašu stranicu).\n4. korak – U odeljku „About“ upišite opšte informacije o Vašoj Facebook stranici (Unesite kratak opis o Vašoj stranici, a u donje polje adresu ka Vašem web sajtu ako ga imate, ako ne ostavite prazno), zatim izaberite opciju „Yes/No“ zavisno da li Vaša stranica predstavlja pravi posao ili nešto drugo “Will this Page represent a real establishment, business or venue”.\n5. korak – Zatim će to doći do opcije omogućavanja oglasa, za sada kliknite „Skip„. 6. korak – To je to, napravili ste Facebook stranicu, sada sledi podešavanje, dodavanje materijala i sl. Pre toga, lajkujte Vašu stranicu i pozovite prijatelje da i oni lajkuju.\n1. Korak – Ako se ne snalazite dobro na engleskom jeziku, možete prebaciti Facebook na jezik koji vam odgovara. Pratite uputstva:\nGore desno kliknite na „Settings“ zatim desno od „Language“ videćete opciju „Edit„, kliknite na to i izaberite jezik i kliknite na „Save Changes„. Sada se Facebook prebacio na jezik koji Vama odgovara.\n2. Korak – Kao drugo, bitno je da Vaša stranica izgleda lepo i da sve važne informacije budu jasno vidljive posetiocu (informacije o radnom vremenu , lokaciji i telefonu za kontakt). Da bi Vaša Facebook stranica izgledala lepo potrebno je dodati (promeniti) naslovnu sliku (engl. timeline cover). Potrebno je napomenuti da dimenzija Cover slika iznosi 851 x 315 pixela.\n3. Korak – Kao treće, ispod slike, kliknite na opciju “Edit page”, učitaće vam se stranica sa osnovnim i naprednijim podešavanjima Vašu Fan stranicu. Ovde možete da birate podešavanja počev od kontrole ko može da pristupi vašoj fan stranici, opisa, podešavanjima zida, restrikcija za državu i godine, slika, video klipova itd.\nAdministracija Facebook stranice\nFacebook omogućava da se Facebook stranica organizuje sa više naloga istovremeno,a tu ulogu u kontrolisanju imaju administratori. Omogućene su sledeće uloge u okviru administracije:\nManager – ima mogućnost da upravlja ulogama administratora, edituje stranicu, dodaje aplikacije, kreira postove, odgovara na, i briše komentare, šalje poruke, kreira oglase i izgled stranice. Ovo je najmoćnija pozicija pošto Manager može da dodaje i uklanja ostale korisnike.\nContent Creator – ima skoro sve mogućnosti kao i Manager ali ne može da upravlja ulogama ostalih administratora.\nModerator – može samo da odgovara na komentare ili da ih briše, šalje poruke, dodaje oglase.\nAdvertiser – može da kreira oglase.\nInsight Analyst – može da pregleda samo odeljak Insights.\nOtvorite Vašu Facebook Fan stranicu i na vrhu stranice kliknite na „Edit Page„, a zatim kliknite na „Manage Admin Roles„. Na sredini stranice naći ćete opciju za dodavanje novog administratora. Ukucajte ime osobe i prikazaće se predloženi nalog u listi predloga. Izaberite ulogu koju želite da dodelite novom administratoru: Manager, Content Creator, Moderator, Advertiser, Insights Analyst. Ako želite da dodate još administratora kliknite na opciju „Add Another Admin„. Kliknite na dugme „Save“ na dnu stranice da biste sačuvali promene. Ako želite da izbrišete nekoga od administratora stranice, na stranici „Admin Roles“ kliknite na dugme „x“ pored naloga koji želite da izbrišete.\n4. Korak – Ukoliko želite da reklamirate svoju novu Fan stranicu, to možete uraditi kliknete na dugme “Suggest to Friends” i tamo odaberete kojim prijateljima želite da predložite da postanu Fan Vaše nove Facebook stranice, bilo da je u pitanju promocija veb sajta, nekog proizvoda, muzičkog benda, filma, serije itd.\nNovosti i obaveštenja fanovima vaše Fan stranice možete slati tako što ćete napisati nešto u status poruku Vaše Fan stranice i kliknuti na dugme “Share”. Napominjem da u podešavanjima (Wall settings) možete da podesite da samo vi možete da pišete na zid stranice, inače, osnovno podešavanje je da mogu i fanovi da pišu po zidu.\nMarketing na društvenoj mreži


27 маја, 2014 – Nedodjija\nDay: 27. маја 2014.\n27 маја, 2014 27 маја, 2014 аутор: nedodjija, posted in zivotne price\nОзначено haarp, poplave, Srbija, velimira abramovic, zemljotresiПоставите коментар\ndogadjaji se ubrzavaju…. hapse svetogorske monahe….\nunistavanje vera… https://nedodjija.wordpress.com/2014/05/26/projekat-blue-beam-da-se-podsetimo/ evo ga sad vec na delu:\nNARODE UPRAVO SE DOGAĐA HAPŠENJE SVETOGORSKIH MONAHA OD STRANE GRČKE POLICIJE ZATO ŠTO SU ODBILI NADLEŽNOST VASELJENSKOG PATRIJARHA KOJI JE SKLOPIO EKUMENSTVO SA PAPKOM.\nBLOKIRAN JE PUT DO SVETE GORE, A GRČKA JAVNOST SE OBMANJUJE O PRAVOM STANJU.\nNA UDARU JE GRČKI MANASTIR ESFISMEN, MONASI SE HAPSE, KRŠE SE LJUDSKA PRAVA, A U MEDIJIMA PRAVOSLAVNIH ZEMALJA MUK, ZATO ŠTO SE SKRIVAJU VEOMA NEPRIJATNE ISTINE O ODNOSIMA SVETOGORACA KOJI ŽIVE U DUHU RANOHRIŠĆANA SA CRKVOM.\nAKO SE ZA NEKOGA MOŽE REĆI DA IDE ISUSOVIM PUTEM, TO SU SVETOGORCI . SVE OSTALO SU IMITACIJE I KAMUFLAŽE TAJNIH SLUŽBI, PODMETNUTE NARODIMA. UPRAVO SE TI SVETOGORCI PROGANJAJU, A MEĐUNARODNE USTANOVE ZA LJUDSKA PRAVA SE PRAVE SLEPE.\nOVO NIJE PRVI PUT DA SE U SRBIJI KRIJU OVAKVA DRAMATIČNA ZBIVANJA, KOJA SU SE DEŠAVALA I RANIJE. OVDE SE NE SME NIŠTA ZNATI O MALTRETIRANJU MONAHA U SVETOJ GORI, JER BI SE POSTAVILO PITANJE ZAŠTO, I KO SE NJIH BOJI? KO ĆE BITI RASKRINKAN AKO SVETOGORCI PROGOVORE? ONI SE ODAVNO OSEĆAJU IZDANIM OD CRKVE.\nRAZGOVARAO SAM SA NEKIMA OD NJIH, KOJI TVRDE DA SE ĐAVO IDEALNO SAKRIO U CRKVI. NE ULAZEĆI U TO, JEDNO JE SIGURNO: HAPŠENJE POTPUNO BEZAZLENIH, NENAORUŽANIH, DUHOVNIKA KOJI SU STALNO U POSTU I MOLITVI, PREDSTAVLJA ZULUM SLIČAN KOJI SU ČINILI RIMSKI KRVOLOCI U VREME IMPERIJE.\nPOSTAVITE SEBI PITANJE, A NAROČITO DRŽAVNOJ MEDIJSKOJ KUĆI RTS,\nZAŠTO DO SADA NIKADA NIJE IZVESTILA SVOJE GRAĐANE O MALTRETIRANJU ONIH KOJI SE MOLE ZA NJIH OD STRANE CRKVE?\nKAKVA JE POZADINA SPORAZUMA CRKVE I VLASTI?\nTVRDIM DA SE RADI O VELIKIM TURBULENCIJAMA U DUBLJEM SLOJU KOLEKTIVNE SVESTI I DA ĆE DOĆI DO VEOMA OPASNIH ISHODA, A NEKE STVARI SE OVIH DANA VEĆ MANIFESTUJU. GRČKU JE ZADESIO ZEMLJOTRES. VOLIM OVU GRČKU ZEMLJU I NEBIH ŽELO DA JOJ SE DOGODI NEŠTO NEPRIJTNO, I STOGA UPOZORAVAM DA SE NE IGRAJU SA STVARIMA KOJE ĆE PROIZVESTI POSLEDICE.\nNEKI MONASI SU PREBEGLI U DRUGE MANASTIRE, A ODATLE SE SPREMAJU DA ODU IZ GRČKE.\nOVO SU VEOMA UPOZORAVAJUĆI ZNACI VREMENA.\nDUHOVNA PITANJA SU VEOMA SNAŽNI POKRETAČI SUDBINE.\nMI SMO BIĆA SA MOZGOM, A NAŠI MOZGOVI SU POVEZANI SA MOZGOVIMA DUHOVNIH LJUDI SA JAKOM MOŽDANOM EMISIJOM.\nSVI MOZGOVI NA PLANETI SU UMREŽENI POPUT INTERNETA.\nSHVATITE TO, I NE POMIŠLJAJTE DA TO NEMA VEZE SA VAŠIM SUDBINAMA.\nPODELITE OVO GDE GOD MOŽETE, JER SU MEDIJI POD BLOKADOM, ZAPRAVO POD KONTROLOM. NAROD I SVET MORA ZNATI ZA TEROR NAD SVETOGORSKIM MONASIMA.\nОзначено ekumenizam, grcka, hapsenja, hilandar, monasi, nasilje, Srbija, sveta gora10 коментара


Onlinepeticija.com - Statistika - Stop krađi kulturne baštine Bosne i Hercegovine!\nSarajevo (Bosnia and Herzegovi) 40\nVisoko (Bosnia and Herzegovi) 8\nPromovišite peticiju "Stop krađi kulturne baštine Bosne i Hercegovine!" na ovoj listi\nPrikaži sve 2728 2568\n2020 2728 2569


Vozači izuzeti od zabrane kretanja – Vanjskotrgovinska komora BiH\nVozači izuzeti od zabrane kretanja\nZaključkom o dopuni Zaključka o ograničenju i zabrani kretanja Republičkog štaba za vanredne situacije Vlade Republike Srpske i Naredbom Federalnog štaba civilne zaštite Federacije Bosne i Hercegovine, vozači teretnih vozila izuzimaju se od zabrane kretanja. Prevoznici su dužni predočiti dokaz o angažovanju vozača. Pored navedenog, Republički štab za vanredne situacije Vlade Republike Srpske je u cilju nesmetanog protoka robe donio i Zaključak o radu carinskih službi kojim se od Uprave za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine traži da organizuje rad carinskih službi od 00.00 do 24.00 časa.\nZaključak RŠZVS o ograničenju i zabrani kretanja\nZaključak o dopuni Zaključka o ograničenju i zabrani kretanja\nZaključak o radu carinskih službi\nNaredba 53 – izuzimanje vozača teških terenih vozila u domaćem i međunarodnom saobraćaju u vrijeme zabrane kretanja


Klimatske promjene su krajnji test sigurnosti | Volvo Cars | Volvo Cars\n"Održivost nam je sada važna koliko i sigurnost."\nHåkan Samuelsson, izvršni direktor kompanije Volvo Cars\nPosvetili smo se svom poslu kako bismo zaštitili živote ljudi kako u našim automobilima tako i izvan njih.\nSada ćemo pokazati istu posvećenost da zaštitimo planetu.\nDio smo problema pa moramo biti dio rješenja.\nNaša ambicija je da postanemo klimatski neutralna kompanija do 2040. godine. Međutim, elektrifikacija naše flote nije dovoljna. Međutim, elektrifikacija naše flote nije dovoljna. To uključuje upotrebu više klimatski neutralne energije kako u vlastitom poslovanju, tako i među dobavljačima, kao i bolju upotrebu materijala i komponenata. Ali moramo djelovati sada. Dakle, cilj nam je smanjiti emisiju životnog ciklusa po vozilu za 40 posto do 2025. godine.\nPotpuno električno do 2030\nGlobalna tranzicija na elektrificirane automobile ključna je ako svijet želi postići nultu neto emisiju do 2050. godine i ograničiti utjecaj klimatskih promjena. Do 2025. godine težimo da 50 posto naše prodaje bude potpuno električno, a do 2030. proizvodit ćemo samo potpuno električna vozila.\nNaš novi vodeći izložbeni salon bit će upravo ovdje na ovoj stranici. Naša ambicija je također omogućiti više online ponuda i usluga, što olakšavajući odabir automobila bez emisije štetnih plinova.\nCilj Volvo Cars je da do 2025. godine ima globalne klimatski neutralne proizvodne operacije. Na tome radimo kroz nabavku i proizvodnju vlastite klimatski neutralne energije, kao i povećanje energetske efikasnosti u našim pogonima. Dobro napredujemo. Sve naše evropske fabrike rade na obnovljivu električnu energiju od 2008. godine, a 2020. godine naše globalne elektrane napajalo je 51 posto klimatski neutralne energije. Naša najveća kineska fabrika u Chengduu nedavno je osigurala 100% klimatski neutralnu opskrbu električnom energijom.\nU poređenju sa proizvodnjom novih dijelova, obnovljeni dijelovi koriste oko 85 posto manje sirovina i 80 posto manje energije. Trenutno obnovljamo više od 50 različitih dijelova, uključujući motore, mjenjače, turbo kompresore i kvačila. U 2020. godini uštedjeli smo gotovo 3.000 tona CO2 obnovom više od 40.000 dijelova.\nGodine 2020. reciklirano je 95 posto našeg globalnog proizvodnog otpada, što znači da ne samo da smo izbjegli stvaranje dodatnih emisija ugljika, već smo uspjeli zadržati vrijedan materijal u opticaju i smanjiti količinu materijala koji je trebalo proizvesti. Velika većina otpada koji recikliramo je čelik. U 2020. godini reciklirali smo preko 176 000 tona, izbjegavajući stvaranje oko 640 000 tona CO2.\nRadimo s našim prodavcima kako bismo osigurali da naša cijela mreža bude klimatski neutralna do 2040. godine. To uključuje mjere efikasnosti vožnje i osiguravanje veće upotrebe obnovljive energije u svakom dijelu njihovog poslovanja. Brojni naši prodavci širom svijeta već imaju vlastitu opskrbu obnovljivom energijom na licu mjesta.\nOdgovorna nabavka kobalta\nKobalt je vitalna komponenta u proizvodnji električnih baterija za automobile. U nekim slučajevima, vađenje kobalta može imati utjecaj na ljudska prava.\nMi koristimo blockchain tehnologiju kako bismo povećali transparentnost i mogućnost praćenja našeg lanca nabavke kobalta osiguravajući da se informacije o porijeklu materijala ne mogu neprimijećeno promijeniti. Koristimo i nekoliko drugih procesa, zajedno sa našim dobavljačima, uključujući inspekcije lokacija vađenja kobalta i GPS praćenja kako bismo osigurali da kobalt u našim baterijama bude prikupljen na društveno odgovoran način.\nC40 Recharge je naš prvi Volvo koji je lansiran kao potpuno električni model, dizajniran da smanji utjecaj na okoliš. Unutrašnjost bez kože predstavlja novu interpretaciju luksuza, dok naše umirujuće sigurnosne funkcije ostaju vitalne kao i uvijek.\nOtkrijte XC40 Recharge - naš potpuno električni kompaktni SUV, dizajniran za moderan urbani život i šire.\nPovećavanje upotrebe održivih materijala samo je jedan od načina na koji XC40 Recharge pomaže u smanjenju utjecaja na okoliš.\nDvostruki električni motori znače da nema emisije štetnih plinova, održavajući vaš pogon što čišćim.\nProstrana unutrašnjost XC40 Recharge može udobno smjestiti vas, vaš život i onoga s kim ga odlučite podijeliti.


FOX 50DLE982 Smart 4K Ultra HD televizor cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nFOX 50DLE982 Smart 4K Ultra HD televizor cene\nFOX 50 DLE982 Dijagonala ekrana 50" (127 cm), rezolucija ekrana 3840×2160 4K Ultra HD, tuner ATV,DTV-T/C/T2, ulazi AV-IN, L,R, HDMIx3, VGA, USB x2, podržava CI+, snaga zvučnika 2 x 10W, boja - crna, postolje plastično, dimenzije sa postoljem (ŠxVxD) (112x72x25 cm), dimenzije bez postolja (ŠxVxD) 112 x 65 x 9 cm, raspon postolja (ŠxD) 110 × 25 cm, masa televizora 9 Kg. - FOX 50DLE 982 uporedi cene i specifikaciju... specifikacija\ncena od 28.990,00 do 37.889,00 din | prodavnica (3)\nFOX 50 DLE982 Dijagonala ekrana 50" (127 cm), rezolucija ekrana 3840×2160 4K Ultra HD, tuner ATV,DTV-T/C/T2, ulazi AV-IN, L,R, HDMIx3, VGA, USB x2, podržava CI+, snaga zvučnika 2 x 10W, boja - crna, postolje plastično, dimenzije sa postoljem (ŠxVxD) (112x72x25 cm), dimenzije bez postolja (ŠxVxD) 112 x 65 x 9 cm, raspon postolja (ŠxD) 110 × 25 cm, masa televizora 9 Kg. - FOX 50DLE 982 uporedi cene i specifikaciju\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete FOX 50DLE982 Smart 4K Ultra HD televizor po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi FOX 50DLE982 Smart 4K Ultra HD televizor na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju 4K Ultra HD TV cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za FOX 4K Ultra HD TV, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za FOX 50DLE982 Smart 4K Ultra HD televizor sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za FOX 50DLE982 Smart 4K Ultra HD televizor. Pre kupovine, podatke za FOX 50DLE982 Smart 4K Ultra HD televizor proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\ncena od 36.597,00 din


MAJKA ČETVORKI KOJE SU ODUŠEVILE SRBIJU: Da mogu opet bi ih rodila, moja poruka ženama koje žele da budu mame – Nikad se ne predajte! | Serbiantimes.info\nMAJKA ČETVORKI KOJE SU ODUŠEVILE SRBIJU: Da mogu opet bi ih rodila, moja poruka ženama koje žele da budu mame - Nikad se ne predajte!\nKada je 13.novembra 2018.godine Mira Krstić u beogradskom porodilištu na svet donela žive i zdrave četvorke cela Srbija se danima divila hrabroj majci iz Subotice koja je, trudeći se da sinu Vasiliju (11), u to vreme jedincu, obezbedi društvance u kući, batu ili seku, napravila ceo jedan košarkaški tim!\n-Deca su super, rastu, a ja sam ponosna i srećna što je sve ovako ispalo. Ljudi u Subotici nas stalno zaustavljaju, pitaju raznorazna pitanja, pa traže da ih slikaju, prava smo gradska atrakcija, kaže za Serbian Times Mira Krstić.\nPONOS: Mira i Mladen Krstić sa njihovim naslednicima Vasilijem, Melanijom, Dimitrijem, Božidarom i Zaharijem\nSLATKE MUKE: Odgajati četvoro dece nije lako, ali ispunjava roditelje\nMira i Mladen su četvorke dobili putem vantelesne oplodnje, posle 7 godina borbe da prirodnim putem dobiju drugo dete i Vasiliju podate brats ili sestru.\n-Vasilijeva želja da ima batu ili seku nam je slamala srce ali i dala snagu da se na kraju odlučimo za vantelesnu oplodnju. Svi testovi su govorili da je sa nama sve u redu, ali prosto nije išlo, mada bih ja to nazvala sudbinom. Oplodnja je uspela iz prve, ubacili su mi 3 embriona, posle mesec dana jedan se podelio u jednojajčane, i tako smo dobili 4 bebe.\nČEKAJUĆI ČETVORKE Mira je lako podnela trudnoću sa četiri bebe u stomaku, suprug Mladen bio važna podrška\n-Prvo je to bio šok za nas dvoje, pa i ostale. Kad su nam rekli mislili smo da je neka greska, ali nije bila! Trudnoća mi nije teško pala, kao da sam nosila jednu bebu, ali zbog njih četvoro u stomaku lekari su je ocenili kao rizičnu, tako da sam morala da je održavam u Beogradu. Porodila sam se hitnim carskim, bebe su došle u 26.nedelji i bili su veoma mali, 800g, 860,1000g i 1100g, mrvice. Odmah su prebačeni na Institut gde su bez mene proveli sledeća 2,5 meseca.\nMRVICE: Dimitrije, Melanija, Božidar i Zaharije, nismo baš sigurni da smo pogodili raspored 🙂\nVELIKI BRAT: Vasilije se od prvog dana brinuo o svojoj braći i sestri\nPitamo je da li ponekad, zbog velike sličnosti, ima problema da razlikuje decu…\nČETVOROSED: Mira nije polagala za posebnu dozvolu da bi mogla da vozi svoje mališane\nNaša sagovornica priznaje da ju je ponekad sramota kada krene u kupovinu sa decom.\nNEKAD I SAD: Fizički dosta liče, ali karakterom su različiti\n–Na žalost, naše firme ne trpe bolovanja, ja sam dobila otkaz kada sam u bivšoj firmi rekla da idem na vantelesnu oplodnju. Posle sam ih tužila, pa su me vratili na posao…\nPONEKAD IH JE TEŠKO RAZLIKOVATI: Majka Mira i četiri mala pekara\nZa kraj je pitamo da li bi, da može da se vrati unazad, izabrala da opet bude majka četvorki?\n-Jaooo, teško pitanje…(smeh) Ali ipak, da mogu da biram, ništa ne bih menjala…\nRelated Topics:FeaturedSuboticaMira Krstićmajka četvorkibebe četvorke\nBalkan54 seconds ago


Vila Zorbas - Nea Flogita, apartmani Nea Flogita 2017 Grčka | My Planet\nVila Zorbas - Nea Flogita\nVila Zorbas Nea Flogita – Smeštaj se nalazi u prvom redu kuća, odmah uz dugu peščanu plažu Nea Flogite.Raspolaže sa dvokrevetnim studijima i četvorokrevetnim apartmanima manjih dimenzija.U dvokrevetnim studijima se nalaze dva odvojena ležaja, kuhinjski elementi sa dve ugrađene grejne ploče (ringle), mali frižider i kupatilo sa tuš kadom. Četvorokrevetni apartmani se sastoje od dnevnog boravka u kome se nalazi francuski ležaj i kuhinja (rešo sa dve ringle, mali frižider, potrebno posuđe), sto za ručavanje i spavaće sobe sa dva odvojena ležaja i kupatilom sa tuš kadom. Sva studija i apartmani su klimatizovani (uz doplatu), poseduju TV aparate i terase manjih dimenzija. Balkonska vrata poseduju zaštitne mreže (komarnike). Zbog blizine plaže i lokacije objekat Zorbas je idealno mesto za odmor pojedinaca, parova i porodice sa manjom decom. U cenu najma apartmana uključena je wi-fi internet konekcija.\nVila Zorbas Nea Flogita program putovanja\nVila Zorbas Nea Flogita – cenovnik\n325 345 365 435 435 435 405\n505 525 545 615 615 615 585\nDoplata za korišćenje klima uređaja: za 1/2 std – 3 € po danu, za 1/4 app – 4 € po danu\nkorišćenje klima uređaja u apartmanima\nVila Bouzalis Nea FlogitaVila Jakobos – Nea Flogita


Odluka o referendumu je direktan napad na Dejton, Ustav i institucije BiH - Klix.ba\nOdluka o referendumu je direktan napad na Dejton, Ustav i institucije BiH\n27.4.2011. u 18:41\nIz Ureda visokog predstavnika u BiH saopćeno je da međunarodna zajednica od Republike Srpske očekuje da se zaključci Narodne skupštine RS-a i odluka o referendumu o Sudu i Tužilaštvu BiH povuku.\n"Postoji još mali prostor za vlasti u RS-u da razmotre svoje djelovanje. Međunarodna zajednica ne može ignorirati ono što RS radi s referendumom, jer je to direktan napad na Dejtonski mirovni sporazum, Ustav i institucije BiH“, stav je OHR-a.\nPonavlja se i da RS ne može održati referendum o kompetencijama koje nisu na njenom nivou.\n"U skladu sa Dejtonskim sporazumom, ove pravosudne kompetencije su uvjek pripadale državi. Zaključci NSRS-a i odluka o referendumu su direktno protiv Dejtonskog sporazuma, koji je ovoj zemlji od 1995. osigurao mir“, saopćeno je za Fenu iz OHR-a.\nOdluka o raspisivanju referenduma o radu Suda i Tužilaštva BiH, objavljena je u "Službenom glasniku RS".\nReferendumsko pitanje glasi "da li podržavate nametnute zakone visokog predstavnika i međunarodne zajednice, posebno o Sudu i Tužilaštvu BiH, i njihovu neustavnu verifikaciju u Parlamentarnoj skupštini BiH".\ninstitucije BiH referendum\nFatah i Hamas formiraju vladu jedinstva\n27.04.2011. u 18:58\n"Papa Ivan Pavao II je zaslužio da dobije statuu u centru Sarajeva"\n27.04.2011. u 18:35


HP Pavilion g7 directx problemi\nMyCity » Windows -> Aplikacije » DirectX 9.0b\nPoslao: 23 Mar 2006 14:20\nImam instaliran DirectX9.0b, i sada ne mogu da ga se oslobodim i instaliram 9.0c. OS je Windows XP. Da li neko zna način.\nPoslao: 23 Mar 2006 15:01\nKoliko se secam, ne moras deinstalirati staru verziju DirectX-a da bi instalirao novu. Samo instaliraj 9.0c i ona ce pregaziti staru verziju.\nPoslao: 23 Mar 2006 15:07\nNe može, pošto je 9.0b beta verzija ne dozvoljava upgrade\nPoslao: 23 Mar 2006 15:25\nProbaj DirectX Happy Uninstall 3.81\nPoslao: 23 Mar 2006 15:26\nAaa, to li je\nSkini onda CCleaner (Crap Cleaner, besplatan program za ciscenje kompa od kojekakvog djubreta, imas u delu Download temu o ovom programu) i preko njegovog dela "Tools" deinstaliraj DirectX. Trebalo bi da moze, taj program moze da deinstalira i upgrade-ove Windowsa...\nDopuna: 23 Mar 2006 15:26\nA moze i ovo sto je CrowN dao, samo sto taj nisam nikad probao\nImas program koji se koristi za uninstall direkt X-a\nzove se DirectX Eradicator 2.0\nPoslao: 29 Mar 2006 10:45\nstavi SP2, sa njim se instalira Directx 9.0c


Muhamed Šaćirbegović: UN krio dokaze o masovnim ubistvima – Magazin Plus\nHome/Muhamed Šaćirbegović: UN krio dokaze o masovnim ubistvima\nMuhamed Šaćirbegović: UN krio dokaze o masovnim ubistvima\nTomašica predstavlja revolt umrlih nakon decenija nastojanja zločinaca da istinu ušutkaju i sakriju dokaze o genocidu i ubijanjima kompletnih familija, susjedstava i gradova u rejonu Bosanske krajine i Posavine.\nStav je ovo koji u svom svjedočenju za Dnevni avaz iznosi nekadašnji ambasador BiH pri Ujedinjenim narodima (UN) i ministar vanjskih poslova RBiH Muhamed Šaćirbegović koji danas predaje na jednom od američkih univerziteta.\nOn kaže da su već u aprilu 1992. i on i Haris Silajdžić, tadašnji šef bh. diplomatije, obavijestili ured generalnog sekretara UN-a o zločinima.\n– Rekli su nam da im trebaju dokazi za to kako bi mogli djelovati. A dokazi u to vrijeme bih su sahranjivani brzinom kojom se sahranjuju žrtve. No, mi nismo znali da je UN tada već imao dokaze. Mi smo ih dobili iz hrvatskih izvora u UN-u, posredstvom mog tadašnjeg zamjenika Milesa Raguža. On mi je dostavio dva povjerljiva izvještaja koja su sačinili promatrači UN-a u regionu. U jednom se govorilo o masovnim ubijanjima, a u drugom o koncentracionim logorima. Oba sam ta izvještaja odmah dostavio medijima, a kao ambasador zahtijevao sam od UN-a odgovor na pitanje zašto ti izvještaji nisu bili ili objavljeni ili, barem, predočeni Vijeću sigurnosti. Tokom žestoke prepirke koju sam imao s Merikom Goldingom (Merrick Goulding), Britancem koji je bio glavni politički savjetnik Butrosa Galija (Boutros Ghali), insistirao sam na tome da nije bitno kako sam ja došao u posjed ovih dokumenata već zašto su oni sakriveni – prenosi Šaćirbegović.\nOn dodaje da je ubrzo nakon što je medijima dostavio izvještaje UN-a ugledni američki novinar Roj Gatman (Roy Gutman) i ekipa TV ITN bila na terenu i javnost već izvještavala o novim dokazima o masovnim ubijanjima, koncentracionim logorima, etničkom čišćenju i genocidu.\n– Vijeće sigurnosti odmah je nakon toga iniciralo stvaranje tribunala za ratne zločine, ne zato da bi se pravda zadovoljila, već da bi se prigušili pozivi da se svijet suoči sa srpskim nacionalistima. Da je pravda bila obećana, onda neuspjeh vodećih država UN-a da se sukobe s zločincima ne bi bio tako uočljiv.\nTribunal u Hagu (ICTY), ustvari, nikada nije trebao ni postojati. Samo zahvaljujući upornosti profesora Šerifa Basunija (Cherif Bassiouni), šefa tadašnje Komisije eksperata, dokazi o nekim zločinima naprosto se nisu mogli ni ignorirati ni zaboraviti. U ljeto 1993. Medlin Olbrajt (Madeleine Albright) i ja uspjeli smo osigurati da se SAD obaveže da će se Tribunal zaista uspostaviti – navodi Šaćirbegović.\nIstiče da su svi dokazi dostavljeni i glavnim svjetskim igračima – od Vašingtona do Brisela, kao i Haškom tribunalu.\n– No, priznanje da se u Prijedoru desio genocid i u drugim dijelovima zapadne i istočne Bosne vodilo je tome da oni koji podržavaju Dejton moraju priznati da je RS stvorena na temeljima sistemskih zločina – kaže Šaćirbegović.\nOn smatra da su užasni zločini u Prijedoru i Višegradu trebali ostati sakriveni kako se ne bi desilo da se počnu istraživati i oni koji su sve to znali, a krili.\nSrebrenica se nije mogla ignorirati. Ona se desila pred očima NATO-a i UN-a. No, zločini koji su se tamo desili pokušali su se interpretirati kao izolirani incident – kaže Šaćirbegović za Dnevni avaz.\nGenocid koji se desio širom BiH, po njemu, prešućivan je i zato što bi njegovim priznavanjem svjetske sile bile dužne da zatraže poništavanje rezultata etničkog čišćenja.\nPoslanici u FBiH »fejzbuče« tokom zasjedanja


Vučić: Protekla noć bila je teška, izbila neka nova žarišta - Boom93\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je, gostujući na TV Prva, da je protekla noć bila teška i da su, prema podacima koje ima, izbila neka nova žarišta.\nImamo rastući broj ljudi na respiratorima i nama je veoma važno da krene da se smanjuje taj broj, a da raste broj ljudi u privremenim bolnicama, dodao je Vučić.\nNaveo je da su beogradske kovid-bolnice pune. „Osam bolnica imamo u Beogradu punih, nemamo koju da uzmemo“.\nJa sam optimista, mislim da stvari možemo da držimo pod kontrolom, a odluku o prekidu vanrednog stanja doneti struka, kaže Vučić. Dodaje i da, s druge strane, „ne smemo da zakasnimo“ u otvaranju, jer trka ekonomska počinje.\nGovoreći u stanju u bolnicama, Vučić je rekao da one danas izgledaju kao „spejs šatlovi“ i da je poslednjih godina urađeno u njima ono što poslednjih četrdeset nije. „Mi smo smatrali, kao Vlada, da je zdravstvo deo životnog standarda i mnogo smo ulagali preko Kancelarije za ulaganja“, rekao je, dodajući da „smo uspeli da sačuvamo državno zdravstvo i da će biti u sve boljem stanju“.\nOcenio je da je povratak skoro 400.000 državljana Srbije iz zemalja u kojima je epidemija bila „skoro na vrhuncu“ predstavljao „gotovo neverovatan izazov za Srbiju“.\n„Imali smo mnogo izazova, ovo je možda i najteže vreme sa kojim se suočavamo u poslednje dve decenije. Opasan i nevidljivi protivnik i nepripremljenost sveta dopineli su tome ali smo zahvaljujući struci mere doneli na vreme i mislim da smo posao dobro obavili“, kazao je Vučić.\nOznakeAleksandar Vučić COVID-19 Koronavirus vanredno stanje\nOd koronavirusa se leči 28 mališana, među njima i četiri bebe\nKod jedne osobe, korisnika Doma za stare u Smederevu, potvrđen koronavirus


Organizovani haos – Monitor\nVlada Crne Gore će na proljeće razmatrati Nacrt zakona o elektronskim medijima i izmjene i dopune Zakona o elektronskim komunikacijama.\nPomoćnik ministra za medije Željko Rutović objašnjava: „Cijeneći potrebu usklađenosti dva zakonska teksta, Zakona o elektronskim komunikacijama i Zakona o elektronskim medijima, Vlada Crne Gore, shodno Programu rada za 2010. godinu, planirala je da se oba zakonska teksta razmatraju u drugom kvartalu”. Izmjene postojećeg Zakona o elektronskim komunikacijama i donošenje Zakona o elektronskim medijima, kao i njihovo međusobno usaglašavanje biće jedno od pitanja o kojima će Evropska komisija voditi računa prilikom izrade mišljenja o kandidaturi Crne Gore za članstvo u EU, rekao je nedavno Leopold Maurer, šef delegacije Evropske unije u Podgorici.\nEU od Crne Gore traži da na tržištu elektronskih medija ima regulatora koji će biti nezavisan od političkih tijela, sa stabilnim izvorom finansiranja.\nTrenutno, to nije slučaj.\nVLADIN REGULATOR: U avgustu 2008. godine donijet je Zakon o elektronskim komunikacijama, kojim je distribucija frekvencija oduzeta nezavisnom regulatoru Agenciji za radiodifuziju (ARD) i predata nekadašnjoj Agenciji za telekomunikacije, koja je uz nove nadležnosti dobila i novo ime, Agencija za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost (AEKP), čiji Savjet ,,imenuje Vlada po raspisanom konkursu, na predlog Ministarstva za saobraćaj i telekomunikacije”. Tako je dodjela frekvencija potpala direktno pod Vladin uticaj.\n,,Takvo rješenje nije u skladu sa evropskim standardima i evropskom praksom”, kaže za Monitor Jadranka Vojvodić, pomoćnica direktora ARD. Nakon velikog iskoraka koji je napravljen usvajanjem medijske regulative 2002. godine, napravljen je korak unazad, smatra ona.\nDa nova zakonska rješenja nijesu u skladu sa evropskim i međunarodnim standardima, crnogorsku Vladu upozorili su iz Savjeta Evrope, OEBS-a i međunarodne organizacije Article 19, prije nego je zakon usvojen.\nArticle 19 je tako upozorio da su nova rješenja nazadak, da AEKP nedostaje nezavisnost i da ,,to predstavlja jasno kršenje međunarodnih standarda i značajan korak nazad” u odnosu na raniju situaciju, u kojoj je nezavisna ARD bila odgovorna za regulaciju u oblasti frekvencija.\nUzalud su bila upozorenja. Vladu i parlament nije odgovorila ni preporuka Savjeta Evrope: ,,Pravila koja se tiču regulatornih organa za oblast radiodifuzije, posebno njihovog imenovanja i sastava, predstavljaju ključni element njihove nezavisnosti. Zato ona treba da budu utvrđena tako da ih zaštite od bilo kakvog uplitanja prije svega političkih snaga ili ekonomskih interesa”.\nZAMRŠENE PROCEDURE: ,,Potpuno su se oglušili o ta upozorenja”, kaže za Monitor Ranko Vujović, izvršni direktor UNEM-a. ,,Zakon o elektronskim komunikacijama je osvanuo u Službenom listu Crne Gore, naprečac, bez prethodne javne rasprave”, kaže on.\nSa 30 dana kašnjenja, 15. decembra 2008. godine, izabran je i Savjet AEKP. Za predsjednika Savjeta AEKP izabran je Šaleta Đurović, suprug Gordane Đurović, ministrice za ekonomske integracije, što je izazvalo reakcije dijela opozicije zbog navodnog konflikta interesa. I tim je dodatno stavljena sjenka na nezavisnost regulatora, upozoravali su oponenti.\n,,Zakon o elektronskim komunikacijama nije na jasan način regulisao proces niti postavio kriterijume za dodjelu frekvencija”, objašnjava Jadranka Vojvodić. Novi zakon je ukinuo niz nadležnosti ARD, od kojih većina nije prenesena na bilo koji drugi organ. Među njima su i procedure za sprovođenje postupka dodjele radio difuznih frekvencija. Dodjela frekvencija prešla je u ruke AEKP, ali se u članu 69 Zakona predviđa „saglasnost regulatornog organa za programske sadržaje”.\nZakon, međutim, nije precizirao ko je ,,regulatorni organ za programski sadržaj”.\nPraksa je ubrzo pokazala šta to znači. Televizija Vijesti je dvije godine čekala na dodjelu frekvencija za Podgoricu. Nije imao ko da da saglasnost za dodjelu radio frekvencija, pošto ARD nije sebe prepoznala kao ,,programskog regulatora.”\nTek pošto je nedavno Vlada predložila, a Skupština usvojila amandman kojim je zakon ispravljen, tako da je precizno definisano da je programski regulator ARD, raspisan je tender na kome su frekvenciju dobile i TV Vijesti.\n,,Mi smo za to vrijeme pretrpjeli milionsku štetu”, kaže za Monitor Slavoljub Šćekić, direktor Televizije Vijesti. ,,I pored toga što nam je, prema istraživanjima, rejting rastao, oglašivače je prvenstveno zanimalo da li se naš program vidi u Podgorici, koja ima oko 30 odsto ukupnog broja stanovnika, a kao centar predstavlja više od polovine ukupne potrošnje”, objašnjava Šćekić.\nPRAKSA: Direktor Agencije za radiodifuziju, Abaz Beli Džafić u razgovoru za Monitor podsjeća da je TV Vijesti tužila ARD i da su izgubili spor. ,,Onog momenta kad je Vlada CG odlučila da promijeni Zakon o elektronskim komunikacijama i propiše da je ARD nadležna da postupa po tom zakonu, mi smo u najkraćem roku odradili svoj dio posla što je omogućilo ovoj medijskoj kući da dođu do traženih frekvencija.”, kaže Džafić.\nDirektor TV Vijesti, međutim, objašnjava da je ta televizijska kuća izgubila spor samo iz proceduralnih razloga, jer kako stoji u odluci Upravnog suda, taj sud nije bio nadležan da odlučuje. ,,Interesantno je da se ARD samo u slučaju TV Vijesti bila proglasila nenadležnom. Dodijelila je status emitera za TV 777 čiji je vlasnik Lutrija Crne Gore”, kaže Šćekić.\nNijesu samo TV Vijesti imale problema zbog normativnog haosa koji je napravljen. Zbog toga što procedura dobijanja nije jasno definisana, objašnjavaju u Asocijaciji komercijalnih emitera Crne Gore ni ,,NTV Montena, radio Delfin i TV Corona nijesu mogle dobiti frekvencije, jer nije imao ko da raspise tender za radio difuzne frekvencije”.\nNOVE IGRE: Prilike u ovoj oblasti dodatno je iskomplikovao nacrt Zakona o elektronskim medijima koji je Ministarstvo kulture i medija javnosti dalo na uvid u maju 2009. godine. Potrebu izrade Zakona o elektronskim medijima uslovilo je donošenje Zakona o elektronskim komunikacijama, kao i potreba usklađivanja našeg zakonodavstva sa propisima u EU, pojašnjava za Monitor Željko Rutović, pomoćnik ministra za kulturu i medije.\nIz Article 19 stigla je primjedba da i tom nacrtu nedostaje jasno razgraničenje uloga u postupku izdavanja frekvencija. „To je već uočljivo iz prvog člana Nacrta”, upozoravali su stručnjaci Artikla 19, koji su dali i niz drugih primjedbi, koje su se odnosile na način finasiranja regulatira i tako dalje.\nSandra Bašić-Hrvatin, ekspertica Savjeta Evrope iz ove oblasti je upozorila crnogorsku Vladu da je neophodno zamijeniti sporne tačke Zakona o elektronskim komunikacijama, te da bi bez tih izmjena ARD, odnosno buduća Agencija za elektronske medije, ,,bila finansijski u potpunosti zavisna od države i njenih institucija”.\nOna je tada upozorila Vladu: „To je cijela industrija od koje zavise ljudi koji dobijaju informacije. Ne može se tako neodgovorno igrati sa zakonima. Ne može se donijeti zakon i onda godinu kasnije donositi amandmani da bi se popravilo ono što nije dobro napravljeno. Treba u Zakonu o elektronskim komunikacijama precizirati proceduru podjele frekvencija, jer kako je sada definisana, to je recept za katastrofu u budućnosti. Možete imati jednu agenciju ili dvije, to nije bitno, ali je bitno da se definiše šta ko radi”. Ona je tada ocijenila i da je Zakon o elektronskim komunikacijama ,,pisao neko ko nema pojma o medijima”.\nKORAK NAPRIJED: Ministarstvo kulture i medija, nakon brojnih upozorenja, doradilo je posljednjih mjeseci svoj nacrt i nova rješenja je Leopold Maurer, šef delegacije EU u Podgorici, 10 februara ove godine, ocijenio kao ,,korak naprijed”.\n,,Taj novi tekst jeste bolji od prethodnog. Problem je, međutim, što to ništa ne znači dok se ne izmjeni Zakon o elektronskim komunikacijama”, upozorava Jadranka Vojvodić.\nVlada nije ni počela sa izmjenama Zakona o elektronskim komunikacijama.\nSrđan Mihaljević, pomoćnik ministra saobraćaja i telekomunikacija, za Monitor objašnjava da je Ministarstvo saobraćaja na samom početku rada na izmjenama Zakona o elektronskim komunikacijama. ,,Ovih dana formirali smo radnu grupu koja će se time baviti”, kaže on. On je istakao da će se voditi računa o primjedba eksperata i da će učiniti sve da se naša zakonska rješenja u ovoj značajnoj oblasti usaglase sa evropskim, što je i zatraženo od crnogorske Vlade u više navrata od strane EU.\nKORAK NAZAD: U novim zakonskim rješenjima, pored jasno definisanih nadležnosti, bilo bi neophodno i da regulatori, ma koliko da ih ima, funkcionišu kao nezavisna tijela, a ne kao puka transmisija političkih grupa ili vladinih institucija. A da bi se osigurala nezavisnost regulatora, pored načina finasiranja, bilo bi jako važno definisati i način izbora članova savjeta.\nU Nacrtu zakona o elektronskim medijima preslikano je model izbora članova savjeta iz novog Zakona o javnom servisu, kojim se propisuje da se članovi Savjeta RTCG biraju u parlamentu prostom većinom. To su rješenje mnogi stručnjaci okarakterisali kao korak nazad u odnosu na zakon iz 2002. godine, jer je tako parlamentarnoj većini data mogućnost da odlučuje o izboru članova Savjeta RTCG, čime se dovodi u pitanje princip nezavisnosti.\nTaj je model dovoljno evropski, ranije je objašnjavao Željko Rutović: ,,Imamo primjere u regionu da se poslaničke liste dogovaraju oko kandidata za članove savjeta, imamo rješenja gdje ministarstva predlažu određeni broj kandidata, predsjednici države, vlade, skupštine….” Ali nigdje u regionu, kao u Crnoj Gori, o kandidatima civilnog društva ili različitih strukovnih organizacija ne odlučuju glasovi vladajuće većine u parlamentu.


Ovo preduzeće poseduje i više desetina objekata, poljoprivrednu mehanizaciju, štale, mešaonu stočne hrane, veterinarsku stanicu, laboratoriju i poslovnu zgradu.\nU sastavu MG Grupe posluje 75 kompanija. U Srbiji je Kostić vlasnik AIK banke, nekoliko šećerana, hotela Hilton i Grand na Kopaoniku, mesne industrije Karneks...\nNakon kupovine hotela na slovenačkoj obali i aerodroma u Portorožu, Vlasnik MK Grupe Miodrag Kostić učvrstio je nedavno svoje pozicije na bankarskom tržištu Slovenije.\nNjegova AIK banka preuzela je 90,11 odsto akcija slovenačke Gorenjske banke za koje je izdvojila oko 110 miliona evra, a banka je u obavezi da otkupi i preostali manjinski paket akcija slovenačke banke.\nAIK banka je takođe zainteresovana za kupovinu slovenačke A banke.


Na “Gramesu” održana prezentacija Austria Showcase “Građevinarstvo i infrastruktura” – DOM INFO |\nU okviru Međunarodog sajam građevinarstva i elektromašinske industrije “Grames-Demi 2017” danas se održava prezentacija koju organizuje Advantage Austria Sarajevo.\nNa prezentaciji pod nazivom Austria Showcase “Građevinarstvo i infrastruktura” predstavljaju se austrijske kompanije sa svojim najnovijim tehnološkim dostignućima.\nAdvantage Austria je jedan od izlagača ovogodišnjeg “Gramesa” a na ovoj prezentaciji predstaviće infrastrukturne projekte, inovativne građevinske tehnologije i saobraćajnu tehniku kao najznačajnije faktore kvaliteta života jedne zemlje.\n“Tradicijom bogate i za inovacije raspoložene kompanije iz Austrije, nude vam znanje u oblasti gradnje, saobraćajnih i informacionih tehnologija, savjetovanje i inžinjering” navodi Advantage Austria.\nNa prezntaciji je predstavljeno sedam autrijskih firmi: Aqua Power, Austrotherm, DELTA BLOC International, HFS Vertriebs- und Produktionsgesellschaft., Schrack Seconet AG, Sto Ges.i Wallner & Neubert Gesellschaft koje traže trgovačke partnere i neposredne kupce.\nNa prezentaciji su takođe govorili predstavnici Ministarstva građevinarstva, prostorog planiranja i ekologije RS, Ministarstva saobraćaja i veza RS, Privredne komore RS te predstavnici FIPA-a i IRB-a.\n21. Međunarodni sajam građevinarstva i elektromašinske industrije “Grames-Demi 2017” i prvi Sajam dekora i dizajna počeo je juče i traje do subote 18. marta.


Naslov: Hotel Prag - PRAG 1/24/2008, 10:18\nDa vas malo zabavim u ovom crvenilu :D\nDa li je zanimljivo ili ne prosudite sami !\nKonzorcijum je platio za 70% - 850 mil. dinara !!\nAko to podelimo s brojem akcija koje je stekao, ispadne da je svaku\nakciju plaćao 5-6000,- din !!\nIli ja to ne umem dobro da računam 8)\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/24/2008, 12:20\nImamo li nekog "ugostitelja" da nam pojasni ovo ??\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/24/2008, 14:39\nNisam ugostitelj ali probacu da dam svoj komentar.\nNije bitna cena po kojoj je konzorcijum kupio,vec je najbitnije u celoj stvari da oni imaju vecinski paket,i "mogu"da rade sta hoce.\nKad im cena na B.B.bude odgovarala oni ce dokupiti ostalu kolicinu,ako im bude trebala.\nOvo ce mozda neko od velikih probati da napumpa,ali sigurno posle njegovog izlaska,ostace samo nasankani mali akcionari.\nMozete pogledati maltene bilo koju firmu na B.B.koja ima vecinskog akcionara(ima i izuzetaka),i njenu cene na B.B.\nZnam da nisu hoteli ali evo nekoliko:NVDM,CNTX,STRK,JBKA,CRNX...pa mozda cak i BIP(51%vlasnistva).\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/24/2008, 15:07\nNisam ni ja ugostitelj, ali probaću ... :)\nNa jučerašnjoj aukciji hotel Prag prodat za 850 miliona dinara\nVlasniku u amanet i nerešeni imovinski odnosi\n" ... Hotel Prag, koji je klasifikovan sa tri zvezdice, nalazi se pod sudskim sporom jer porodica Kostić, kojoj su ovaj objekat na uglu ulica Balkanske i Narodnog fronta nacionalizovali, tvrdi da je vlasnik kako zemljišta na kojem je hotel izgrađen tako i same zgrade.\nSlobodan Prorok, pravni zastupnik Dimitrija Kostića, podneo je 2006. godine Prvom opštinskom sudu u Beogradu tužbu protiv preduzeća Prag koje je objavilo prospekt za privatizaciju preduzeća, a u junu ove godine sud je doneo privremenu meru zabrane raspolaganja imovinom hotela. Slobodan Prorok, u izjavi za Danas, tvrdi da je jučerašnjom aukcijom prekršena privremena mera.\n-Ta mera odnosi se na preduzeće Prag, pri čemu je subjektu privatizacije zabranjeno da donosi bilo kakve mere i akte za vreme trajanja te mere. Proces prodaje hotela ne može da bude doveden do kraja, jer neće moći da se potpiše kupoprodajni ugovor, da se emituju akcije za zaposlene, niti će moći da se izvrši primopredaja vlasništva.\nZa danas je zakazano ročište protiv Agencije za privatizaciju, protiv koje smo takođe podneli tužbu, i očekujem da će sud doneti odluku u našu korist - kaže Prorok. On je najavio i krivične prijave protiv Vesne Džinić, v.d. direktora Agencije za privatizaciju kao i protiv Mlađana Dinkića, ministra ekonomije, "na čijem je stolu predmet o privatizaciji hotela stajao desetak dana i posle toga je doneta odluka da se ide na aukciju".\nSud odbio tužbu bivšeg vlasnika hotela "Prag"\n"Prvi opštinski sud u Beogradu odbio je tužbu Dimitrija Kostića, bivšeg vlasnika hotela "Prag", protiv Agencije za privatizaciju zbog prodaje tog hotela.\nSud je odbio zahtev Kostića da bude zabranjeno raspolaganje nepokretnostima, imajući u vidu da su one nacionalizovane, a pravo svojine vlasnika na tim nepokretnostima je prestalo nacionalizacijom sprovedenom po tadašnjem Zakonu o nacionalizaciji.\nU saopštenju se navodi da je je tužbeni zahtev tužioca odbijen kao preuranjen, s obzirom na to da Zakon o denacionalizaciji još nije donet.\nHotel "Prag" prodat je na aukciji 12. jula ove godine za 850 miliona dinara konzorcijumu na čijem je čelu Jovan Pejčić iz Beograda.\nAgencija za privatizaciju navodi da je Ugovorom o prodaji Hotelsko-ugostiteljskog turističkog preduzeća "Prag" konstatovano je da je kupac upoznat sa činjenicom da se u sastavu imovine tog preduzeća nalazi i nacionalizovana imovina, i da je saglasan da sa njom postupi u skladu sa odredbama zakona koji bude regulisao tu oblast."\nOvo je verovatno glavni razlog za trenutnu vrednost akcije PRAG.\nTo što ima većinskog vlasnika, kao i kod većine akcija, i nije neki razlog.\nIpak su ovi mogući imovinsko-pravni problemi odlučujući :\nSlično je sa BIP-om i još ponekom firmom, ali kod Novog Doma piše nešto drugo u tač.15 :) :\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/24/2008, 16:21\nIma izuzetaka i to DOSTA (STGR, na primer, RTAR, Vital, Dijamant..)\nI ako pomnožiš 202.404 kom akcija sa sadašnjom cenom dodješ do nekih 2 mil EUR,\nza HOTEL u samom centru BGD-a od više od 3.100 qm !!\nŠto mu dodje oko 700 EUR po qm !!\nI to bez bilo kakve opreme, bez klime, krevete i sl. Hotel je inace renoviran i sasvi dobro izgleda...\nMeni se čini da je to jevtino, a većinskog ima i Moskva i BALKAN (Panamera ) i nikom ništa !!\nTako ste me na Fisconomy napali svojevremeno za STGR pa se samo seti kako se stvar završila 8)\ncena je sa bednih 1.800 dogurala do 15.209,- din !!! :geek:\nVidećemo, polako... samo da naidje plima, dićiće ona i ovo na pravi nivo !!\nP.S. A tužba starog vlasnika nema veze ni sa čim.. država je rekla da ona te dugove preuzima na sebe !!\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/24/2008, 17:04\nNaravno da će Država morati da obešteti 'starog vlasnika' (nap. kao i kod BIP-a)\nali sama činjenica da postoji neka tužba sada odvraća veće ulaganje u akciju.\nKad podelimo 2mil.€ sa 3.200kvm. dobijemo smešnu cenu od 625€/kvm.\nza Hotel u strogom centru grada, a ipak se ( za sada) ne kupuje akcija.\nKo zna, možda je čeka 'sudbina' STGR. :)\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 2/10/2008, 21:26\nNe znam kako ćete i šta ćete, ali ja krećem u dokupljivanje...\nali tiho, bez talasanja (sitno) i MOLIM sve koji budu imali iste namere da ne dižu previše buku,\na ni CENU !!!\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 2/10/2008, 23:13\ngde Bokica i Sneki, tu i ja...\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 2/19/2008, 11:36\nZanimljiva firmica :D\n"HUP NOVI SAD A.D.";"RSNSHPE78849";"22240";\n"Hotel Prag a.d. Beograd";"RSPRAGE29660";"668";\n"DTD RIBARSTVO AD";"RSRBIRE65102";"57538";\n"RIBARSKO GAZDINSTVO AD BEOGRAD";"RSRGBGE10444";"17839";\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 2/26/2008, 11:03\n...mogu li se porediti Excelzior i Prag...???\n...zaista nisam pratio desavanja u ovoj grani privrede i ugostiteljstva - i zao mi je sto nisam poslusao neke savete iskusnih ljudi sa ovog foruma te laganica se ubacivao u ovu pricu... :(\n...pa hajde neka neko proba da ih uporedi - sa eventualnim scenarijom sta ce se desavati u buducnosti...\n...Beogradu trebaju dobri fensi mali hoteli u centru grada...a sta je sa perspektivom Praga - moze se dobro on upakovati, ali ja ga dozivljavam kao hotel za prakticne ljude - on jeste u centru grada ali nije to neka fensi lokacija kao sto je ima Moskva ili Mazestik - ti su hoteli za goste koji zele imidž a Prag je za one ne iskompleksirane, u centru su - recimo stotinak metara od hotela Moskva ali ce placati bar 30% manje prenociste...stranci su jako prakticni - to je po meni njihova ciljna grupa...\n...Excelzior - hotel poslovne pratnje ili Prag...???\n...i jos ovo - pretpostavljam da Prag nema parking mesta za svoje goste...\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 2/26/2008, 15:39\nRazlika je bitna 8) Exelzior ima 55 soba, a Prag raspolaže sa 116 savremeno opremljenih soba\nkoje osiguravaju udoban smeštaj gostiju. Sve sobe su sa tuš kadama, telefonom, TV-om i ostalim komforom.\nParking je kao kod Exelziora, na 50 m u javnoj garazi, imaju SVOJA zakupljena mesta...\nRecimo DUPLO veći hotel je Prag !!\nSmatra se da je Excelzior jevtino pazaren za 610 milki ?? a 70% Praga je plaćeno 850 mil. !!\nPrag ima jednu zvezdicu više od Exelziora... a da su oba hotela u centru grada to je bar jasno... 8)\nNe bih da se ovo shvati kao "pumpanje" al nešto nije u redu s kupcima (?) ili s cenom :D\nPolako... ima vremena, da će Bog !! 8)\nBelgrade/Beograd *** Single: 49.72 €\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/3/2008, 12:42\nČisti se sve do 1.000,- din 8)\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/4/2008, 22:24\nMa kakva Vava,Kleopatra i ostale baba Vange :kugla: svaka cast :cheers: LEGENDA SNEKI OPET PUMPA KAO ST.GRAD 8) :clap: :clap: :clap:\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/5/2008, 17:34\ndanas zakucavanje :bball: na dole\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/19/2008, 01:40\nDva, potpuno NOVA, agresivna, akcionara, kupuju li kupuju..\nna 2. i 3. mestu... (od nule su počeli), samo mi nije jasna taktika ,\nnakupovali se pa oboriše cenu :D i UBIŠE akciju, :roll: :evil:\njer nema ponude ispod 1.000,- din !!\nKAKVE BUDALE... :no:\n1. KONZORCIJUM 141682 69,99960\n2. SAVIĆ LJUBIŠA 1122 0,55434\n3. KOVAČ DANIJELA 864 0,42687\n4. ARIOUS LIMITED 668 0,33003\nHajde, baš da vidim dal će im doći iz dupeta u glavu... :evil:\nVerovatnbo bi je rado vratili na 500,- din !!?? :D\nTo bi još i išlo da radnici nisu videli da se prodavala i na 1.200,- :pirat:\nMožda neko i proda ?? NADA UMIRE POSLEDNJA !! :bounce: :D\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/19/2008, 01:57\nDa li su doticni vlasnici jos nekih hartija?\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/19/2008, 13:53\nEvo stenli podataka za Danijelu, onaj drugi ima takvo ime i prezime\nda ne možeš da uhvatiš ni koliko ima Savića Lj. 8)\nKovac Danijela (15.03.2008)\nKOVAČ DANIJELA\tINEX-RADULAŠKA\t2\nKOVAČ DANIJELA\tLUKA BEOGRAD AD\t150\nKOVAČ DANIJELA\tMOSKVA AD HOT.UG. I TUR.PR.\t80\nKOVAČ DANIJELA\tHotel Prag a.d. Beograd\t864\nKOVAČ DANIJELA\tSTAKLOPAN A.D. BEOGRAD\t9\nVoli žena (ili već ko) hotele i luke , pa to ti je\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/20/2008, 23:43\nI još su i povezana lica :D\nPazi ovo: promet 1 akcija, rezultat:\n1. KONZORCIJUM 141682\n2. SAVIĆ LJUBIŠA 1123\n3. KOVAČ DANIJELA 863\n2. SAVIĆ LJUBIŠA 1122\n3. KOVAČ DANIJELA 864\n:rendeer: Marsovci !! :D\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/27/2008, 12:14\nAko ništa, bar me ova akcija povremeno obraduje 8)\nLep obim i cena danas, gledajući ostalo...\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/27/2008, 12:23\n4. ARIOUS LIMITED\n23.03.2008. 668 kom\n27.03.2008. 837 kom\nKupovao po 810,00, pretpostavljam\nA danas :?:\n..........u blacku neko pokupio 220 kom po 1.000\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/27/2008, 14:24\nTimislav Djordjevic poceo da kupuje. Mutan tip. Bivsi predsednik io Meridian banke. Djelicev pajtos. Aerius limited.\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 4/3/2008, 14:34\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 4/18/2008, 18:42\nAgresija, šta li... testosteron :bball:\n2. SAVIĆ LJUBIŠA 1464 0,72331\n3. ARIOUS LIMITED 1037 0,51234\n4. KOVAČ DANIJELA 863 0,42637\n5. MIROČEVIĆ MILICA 540 0,26679\n6. SUBOTIĆ NEBOJŠA 540 0,26679\n7. GAVRILOVIĆ KATICA 493 0,24357\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 4/20/2008, 11:44\nARIOUS LIMITED\tFontana a.d.\t39140\nARIOUS LIMITED\tHUP NOVI SAD A.D.\t22240\nARIOUS LIMITED\tHotel Prag a.d. Beograd 1037\nARIOUS LIMITED\tDTD RIBARSTVO AD\t57538\nARIOUS LIMITED\tRIBARSKO GAZDINSTVO AD BEOGRAD\t48223\nARIOUS LIMITED\tPPK SONTA AD\t37311\nU medjuvremenu, kupiše SONTU (70%) za 250,- din po akciji !!\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/4/2009, 15:47\nTa ekipa je, pretpostavljam ovde saznala da Hotel Prag uopšte postoji i krenula u kupovinu (dobro, bilo je tu još pajaca...) i taman kada je cena sa 500 din dignuta na 1.000,- i ARIOUS LIMITED (u nekom magnovanju) krenuo i po toj ceni da kupuje (sve do 1.200,-) ovi pametnjakovići su genijalo zakljućili da su OD DANAS postali MUDRI ŠPEKULANTI... krenuli su u "loptanje" - jer su (valjda) hteli JOŠ da se nakrcaju, valjda po 500 din - ko će ga znati kakav je požar zahvatio njihov mozak ?\nElem, iza konzorcijuma je UVEK stajao TOMISLAV DJORDJEVIĆ jeste bivši direktor Meridijan Banke, vlasnik je hotela "Novi Sad" i akcionar "Fortuna" V.Banja (i tu je bilo silnog muvanja). [You must be registered and logged in to see this link.]\nKako izgleda :D Toma = [You must be registered and logged in to see this link.]\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 3/30/2009, 19:35\nIspravka se vrši na taj način što se dodaje tačka 11a koja glasi: Donošenje odluke o povećanju osnovnog kapitala izdavanjem akcija bez javne ponude, a tačka 11. (u objavljenom oglasu) postaje tačka 11b.\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 6/25/2009, 10:14\nCena 813din po akciji\nDatum otvaranje ponude 25.06.2009g\nDatum zatvaranja ponude 15.07.2009g\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/22/2010, 16:05\nDa tačno je, evo vesti:\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/26/2010, 11:04\nИначе, по слову приватизационих прописа када се уговор с купцем раскине, зато што није испунио неку обавезу, све што је платио и уложио, не враћа му се.\nЂорђевић је купио хотел у јулу 2007. године за око 10,5 милиона евра на шест годишњих рата. Агенција је у петак саопштила да је уговор раскинула, између осталог, и зато што није платио трећу рату од 1,750 милиона евра. Купац каже да је та рата доспела за плаћање у јулу прошле године.\n– На дан када је требало да платим ту трећу годишњу рату, 17. јул 2009, од Агенције сам добио обавештење да је њиховом контролом показано да хотел има мањи приход него раније и да нема континуитет пословања. А хотел се реновира. У тај посао уложио сам три милиона евра. Како ће имати већи приход када не ради пуним капацитетом. Истим дописом су ме обавестили да, уколико не доставим нове податке, уговор ће се сматрати раскинутим после 60 дана – прича Ђорђевић.\nНови власник је на такво решење написао тужбу Трговинском суду у Београду и тај процес је у току. Трећу купопродајну рату није уплатио. Каже да није видео смисао да је плати када су му из Агенције претили раскидом уговора из сасвим другог разлога. Сада је, међутим, Агенција саопштила да уговор раскида из оба разлога – неиспуњења обавеза и неплаћања доспеле рате купопродајне цене.\nУ таквом чину Агенције за приватизацију, Ђорђевић види само нечасне и скривене намере, питајући зашто су од прошлог јула чекали да тек сада раскину уговор с аргументом да није платио рату.\nНа примедбу да је политика Агенције до сада увек била да новим власницима, уколико запну код извршавања неке обавезе, максимално изађе у сусрет и дају им накнадне рокове, Ђорђевић узвраћа да постоје двоструки аршини према купцима.\n– Држава је другу лиценцу фиксне телефоније „Теленору” продала за свега милион евра, а неким купцима предузећа неће, упркос кризи. Не знам шта је у случају хотела „Праг” посреди, али тврдим да држави не може бити у интересу да га узме под своје и тражи новог газду, јер више нема шансе да за њега добије десет милиона евра – каже Ђорђевић.\nАгенција за приватизацију је прошлог петка раскинула 18 купопродајних уговора, углавном због неплаћања доспелих рата купопродајне цене. Интересантно је да су купци неких од тих фирми познати бизнисмени, а износи које нису уплатили држави у просеку су око пола милиона евра.\nТако је Ненад Поповић, функционер ДСС-а, за АБС Минел електроградњу требало да плати пету рату од 503.000 евра. Његова фирма је у петак саопштила да се, вероватно, ради о грешци. У оквиру система АБС Минел налази се седам приватизованих компанија у Србији, за које је та компанија до данас на рачун Агенције за приватизацију уплатила више од 24 милиона евра, а у самој компанији редовно се исплаћују плате и доприноси и испуњавају социјални и инвестициони програми, саопштено је. У случају предузећа „Нови колектив”, за које се претпоставља да га је купио Филип Цептер, није плаћена друга рата од такође пола милиона евра.\nМиломир Јоксимовић, звани Миша Омега, није платио другу рату од око 600.000 евра за угоститељско предузеће које у саставу има хотеле „Сребрнац” на Копаонику и „Зеленкаду” на Златибору, а за хотел „Палас” у Јагодини није платио трећу рату од непуних 100.000 евра.\nМилораду Пушици, бившем председнику Карате савеза Србије, одузето је предузеће „Радничко прихватилиште” из Београда, јер такође није платио другу рату од 500.367 евра.\n„Будимка” – Пожега није платила другу рату од 531.000 евра.\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 2/4/2010, 12:09\nSve što se ponudi, počisti se... ponuda jeste slaba ali ipak!!\nČudna je ovde situacija??\nViše od trećine nedeljnog prometa otišlo je na dve blok transakcije akcijama Hotela Prag (BSE:HTPR), između tri akcionara. Prodato je 45% kapitala firme i došlo do konsolidacije vlasništva od preko 70% kod firme IB Investment doo. (od 13.01.2010.) [You must be registered and logged in to see this link.]\nNajveći akcionar (tek od 13.01.2010. :king: ) je:\nINTERNATIONAL BUSINESS INVESTMENT DOO NOVI SAD, BRAĆE RIBNIKAR 6\nVlasnik: Michail Sapountzoglou (Grčka) :bball:\nA zastupnik je izvesni Јосип Селеши !!\nJosip Selesi direktor informatickog sektroa Meridian banke o uvodenju novog racunarskog sistema... Privatizacija NIS-a sto pre (Pregled, 2003-12-15) ...\nBaš kao i dosadašnji većinski, i ovaj je radio u Maridijan Banci??\n[You must be registered and logged in to see this link.] target="_blank" rel="nofollow">http://209.85.229.132/search?q=cache:VNaJLGLshM8J:www.biznisnovine.com/cms/\n[You must be registered and logged in to see this link.] target="_blank" rel="nofollow">http://209.85.229.132/search?q=cache:8yP4r51xAo4J:www.glas-javnosti.rs/clanak/\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 2/4/2010, 14:58\nCekaj, jel AF postao vecinski vlasnik po osnovu raskida\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 8/6/2010, 11:38\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 8/6/2010, 19:33\nČekajte, hoćeli ovom kriminalcu sada konačno uzeti BAR ovih 20% aksija??\nOvo poništavanje za 6% je bilo smešno...\nAko se to desi, država će imati oko 26% !!\nTo bi ovu akciju oživelo!\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/5/2012, 21:32\nSurfujući po netu naletim na ovaj Google oglas?\nI bidnem ŠOKIRANA!! Šta sve ljudima (u ovom slučaju kriminalcima) neće pasti na pamet\nČovek je napravio sajt na kojem pokušava da sebe prikaže kao nevinog, dobronamernog Srbina.\nRazlog za argument Agencije da Hotel Prag nema kontinuitet poslovanja izveden je na osnovu toga što su prihodi poslovanja Hotela Prag u 2008. i 2009. bili niži od onih ostvarenih 2007. Obzirom da je nemoguće menjati bilansne podatke, odnosno „dostaviti dokaze“ koje je Agencija tražila, njeno obaveštenje je praktično predstavljalo obaveštenje o raskidu Ugovora i to na dan dospeća treće ugovorne rate.\nTomislav Đorđević je izjavio žalbu Privrednom Apelacionom sudu u Beogradu.\nIma toga koliko vam duša želi ... Neverovatno!!\nPrivatizacija - pozadina krivičnog postupka\nNevolje Tomislava Đorđevića započinju onog trenutka kada se pojavljuje kao učesnik u procesu privatizacije.\nPostupak privatizacije bi morao biti izuzetno transparentan i zakonit s obzirom da su učesnici i strane kompanije i da je u pitanju proces od velike važnosti za Srbiju. Nakon prodaje Meridian banke, Tomislav se prvi put odlučuje da uloži deo kapitala kroz proces privatizacije, isključivo u funkciji strateškog investitora.\nAko nećeš sam sebe da hvališ ko će?\nNaslov: Re: Hotel Prag - PRAG 1/5/2012, 23:53\nCovek se bas trudi. Ja sam ovu reklamu video pre jedno godinu dana u AD tickeru u GMailu, iako se ne bavim nikakvom trgovinom, finansijama, biznisom (ovde sam tek da se ucim) i pomislio sam da je coveka teska muka nagnala kad radi nesto tako glupo da placa reklamnu kampanju za sudski postupak. Ali ocigledno se nije stiskao kad je platio reklamu, kad se vec ovoliko dugo tako eksponira.\nNarocito mi se dopada sto o sebi pise u trecem licu :)\n"Tomislava Đorđevića politika nikada nije preterano zanimala."


Čuvanje prilagođene alatke kao predloška - SharePoint\nČuvanje prilagođene alatke kao predloška\nPrilagođenu alatku možete sačuvati kao datoteku predloška, a zatim je dodati kao novu alatku u drugi radni prostor. Ovo vam omogućava da uhvatite sve objekte dizajna, kao što su obrasci, polja, prikazi, makroi i skripte, bez zapisa podataka. Kreiranje predloška alatke dizajnerima omogućava da prilagođene alatke distribuiraju za korišćenje u radnim prostorima. Prilagođene alatke u programu SharePoint Workspace mogu sadržati alatke kreirane pomoću alatke za liste verzije 2010, alatke za obrasce verzije 2007 ili alatke za obrasce programa InfoPath.\nMožete da Zaključavanje dizajna prilagođene alatke za aplikacije pre nego što sačuvate kao predložak. Koristite ovu opciju ako želite da sprečite druge da ažuriranje dizajna u radnim prostorima kreiraju pomoću predloška.\nNapomena : Prilagođene alatke kreirane pomoću alatke za obrasce verzije 2007 ili alatke za obrasce programa InfoPath ne omogućavaju pristup dizajneru iz ovog izdanja programa SharePoint Workspace. Zbog toga će samo članovi radnog prostora koji i dalje koriste Groove 2007 moći da omoguće opciju za zaključavanje dizajna alatke.\nIzaberite prilagođenu alatku koju želite da sačuvate kao predložak.\nIzaberite karticu Radni prostor i kliknite na dugme Sačuvaj kao predložak.\nU dijalogu Sačuvaj kao izaberite lokaciju na disku na kojoj želite da postavite novu alatku ili prihvatite podrazumevanu lokaciju i kliknite na dugme Sačuvaj.\nKada nove alatke dodate tako što izaberete karticu Radni prostor, kliknete na dugme Dodaj, a zatim izaberete stavku Potraži alatke..., prikazuje se podrazumevana lokacija, fascikla „Groove predlošci alatki“ u fascikli „Moji dokumenti“.\nAko želite, u dijalogu Opcije predloška postavite informacije o lozinci i kliknite na dugme U redu.\nOsnovni podaci o distribuciji predložaka alatki\nPredložak prilagođene alatke predstavlja datoteku sa podacima sa oznakom tipa datoteke *.gta. Takav predložak možete distribuirati drugim korisnicima, kao što biste to učinili sa bilo kojom drugom datotekom sa podacima. Na primer, možete je poslati kao prilog e-poruke, postaviti u alatku za dokumente ili na server datoteka ili Veb lokaciju.\nDa biste pomogli drugim korisnicima, možete uneti uputstva o mestu na koje treba postaviti predložak datoteke, kao što je lokacija fascikle koja će predlošku alatke omogućiti da se prikaže na listi Potraži alatke: fascikla „Groove predlošci alatki“ koja se nalazi u fascikli „Moji dokumenti“.


Banjaluka: Održana tribina "Položaj Srba u Crnoj Gori" (VIDEO)\n18/10/2021 | 13:21 ⇒ 13:41 | Autor: RTRS\n"Položaj Srba u Crnoj Gori" naziv je tribine koja je održana u Kulturnom centru Banski dvor u Banjaluci, u organizaciji Centra za srpske studije a pod pokroviteljstvom Grada Banjaluka.\nTribina: Položaj Srba u Crnoj GoriFoto: RTRS\nO očuvanju srpskog identiteta i saradnji sa Srbima iz regiona govorili predstavnici Srpskog nacionalnog savjeta Crne Gore, a potom je otvorena izložba "Tako su govorili naši preci".\nSrpski narod u Crnoj Gori grčevito se bori za očuvanje sopstvenog kulture i duhovnosti, bez obzira na nesporne činjenice koje svjedoče istorijsku istinu o njegovom milenujumskom postojanju i trajanju na današnjem prostoru Crne Gore.\nPored brojnih opstrukcija vlasti matične države, Srpski nacionalni savjet Crne Gore pokrenuo je niz izdavačkih aktivnosti - srpski radio, televiziju, portal i časopis.\nSrpski nacionalni savjet Crne Gore i Centar za srpske studije još svesrdnije će sarađivati na polju književnog izdavaštva i periodične štampe.\nIzložbu "Tako su govorili naši preci" čine fragmenti iz istorije srpskog naroda kroz riječi naših velikih predaka koji su tu istoriju stvarali, a koji su rođeni na tlu današnje Crne Gore. Od Stefana Nemanje i Svetog Save do Njegoša.


Kome smeta Đorđe Balašević? - BUKA Magazin\n", "url": "http:/novost/27404/kome-smeta-dorde-balasevic-" }\nPiše: Norbert Šinković / Objavljeno: 22.08.2012. u 03:00h\nOduzeto – vraćeno. Ovako bismo mogli opisati ono što se deslio u roku od nekoliko dana u vojvođanskoj opštini Bač. Naime, Skupština Opštine je u petak odlučila da poznatom kantautoru i pjevaču Đorđu Balaševiću oduzme priznanje počasnog građanina. Potom su, u subotu, pokušali da održe sjednicu Skupštine Opštine, na kojoj su željeli da ponište tu odluku i vrate Balaševiću priznanje, uz obrazloženje da je ta odluka bila "ishitrena". Međutim, u subotu nije bilo kvoruma. U ponedjeljak je sednica održana i odluka o oduzimanju priznanja je poništena.\nDo ove situacije je došlo nakon promjene političke vlasti u Baču gde je novoformirana koalicija na čelu sa Srpkom naprednom strankom i sa koalicijom oko Socijalističke partije Srbije promijenila kadrove u institucijama. To da nakon izbora dolazi do promjene u kadrovskoj politici nije ništa novo. Pitanje je samo zašto je dodijeljeno priznanje Balaševiću bila tema na sjednici. Novinar iz te opštine Jurij Beređi kaže da su građani bili iznenađeni odlukom.\n“Prema obrazloženju novog predsjednika opštine, Mirka Pušare, da je iz razgovora sa građanima je došao do ove odluke. Lokalna sredina i kulturne isntitucije nisu stigli ni da reaguju, ali vjerujem da su bili iznenađeni”, kaže za RSE Beređi.\n“To govori o jednom bolesnom, nezrelom društvu. Ova priča ima tragikomičnu dimenziju. Tragična je zato što se mijenjaju takve odluke samo zato što se smatraju arhineprijateljima, a njihov grijeh je, kako to lokalni vlastodršci vide, u tome da su se borili protiv rata, etničkog čišćenja, a da su pri tom Vojvođani. Komična crta u svemu tome je to što su oni mislili da će od rukovodstva svoje partije dobiti tapšanje po ramenu, a umjesto toga su dobili kritike i nalog da se odluka hitno povuče”, smatra Sejdinović.\nU Baču je poslije lokalnih izbora 6. maja formirana većina od šestodbornika SNS i pet iz koalicije SPS-PUPS, uz pomoć dvoje odbornika koji su u lokalnu skupštinu ušli na izbornim listama Lige socijaldemokrata Vojvodine i Srpske radikalne stranke. Odbornica Lidija Šamanović je potom isključena iz LSV. U opoziciji je devetoro odbornika DS, preostala dva iz LSV i preostali iz SRS.\nNorbert Šinković, Radio Slobodna Evropa\n35 fotografija sa vjenčanja koje vas neće razočarati\nU Banjaluci održan filmski festival “Uhvati film” posvećen osobama sa invaliditetom


HITOVI KOJE PEVUŠIMO\nMa koliko se trudili, neke pesme iz filmova jednostavno ne mogu da nam tako lako izađu iz glave, nevažno koliko su stara kinematografska ostvarenja. U stanju smo da pevušimo te hitove godinama, pa i onda kada filmovi više nisu aktuelni.\nLjudi koji vole mjuzikl ili animirane filmove, koji su satkani od muzičkih numera, uživaju u testiranju glasnih žica pod tušem pesmama koje su im se zakačile za uvo posle odjavne špice.\nBez obzira da li su pesme tužne i opisuju izgubljene ljubavi ili bačene živote niz reku, ili su vrcave i neustrašive, pesme iz ovih filmova na fantastičan način visokim i niskim tonovima slikaju scenu i emociju.\nFergie – Be Italian (Film “NINE”)\nFergie u ulozi lokalne italijanske prostitutke u filmu “Nine” kao profesionalna prodavačica ljubavi obučava maloletnike kako treba da se ophode prema lepšim polovinama. Božanstvna kabaretska scena i interpretacija pevačice grupe Black Eyed Peace je najjači aspetk mjuzikla kojem kritičari nisu preterano naklonjeni.\nMadonna – Don’t Cry For Me Argentina (Film “Evita”)\nPesma Julie Covington sa konceptualnog albuma “Evita” (1976. godine) o životu Evite Peron korišćena je za potrebe mjuzikla, ali i filma iz 1996. godine u kojem glavnu ulogu igra Madona. Iako kraljica pop muzike nije neko ko je poznat kao dobar interpretator ovo je jedan od njenih retkih blistavih vokalnih momenata.\nSomewhere over the Rainbow (Film “The Wizard of Oz”)\nLegendarna numera iz Čarobnjaka iz Oza (1939. godine) o nadi u bolje sutra i svetu u kojem se snovi ostvaruju je himna za velike sanjare i neshvaćene ljude.\nTale as old as time (Film “Beauty and the Beast”)\nOdjeci detinjstva i sanjiva melodija uliva nadu u bolje sutra u kojem i oni “manje lepi” imaju pravo na ljubav.\nKeala Setlle – This is me (Film “The Greatest Showman”)\n“This is me” podseća na teatralne numere sa nekog od albuma Demi Lovato i odlično se uklopila u koncept filma. Moderna pop melodija omogućila je da se pesma nađe rame uz rame sa radio hitovima i domogne se visoke pozicije na top-listama.\nDžon Travolta i Olivija Njutn Džon – You’re the one that I want (Film “Grease”)\nMuzička himna mladih i zaljubljenih i posle 40 godina izaziva isti osećaj u kukovima i ručicama koje same se dižu kad krenu prvi taktovi numere.\nCell Block Tango (Film “Chicago”)\nPesma besnih zatvorenica o njihovim sadistima koji su kažnjeni večnim mrakom uz čuveni urlik: “Zaslužili su” je najupečatljiviji deo čuvenog mjuzikla.\nLajza Mineli – Cabaret (Film “Cabaret”)\nKratko i jasno – život je kabare.\nUnder the sea (Film “Little Mermaid”)\nSvi smo kao deca bili sigurni da se morske životinje mnogo bolje provode na dnu mora nego mi na suvom.\nEma Stoun – The Fools Who Dream (Film “La La Land”)\nUloga koja je Emi Stoun obezbedila Oskara. Melanholična numera o rizičnim životnim potezima koji su se isplatili.\nKejt Hadson – Cinema Italiano (Film “NINE”)\nRitmična pesma sa dahom sedamdesetih i vrelih letnjih noći u Italiji je zaraza koja nema nameru da napusti bubnu opnu.\n2019-02-16T03:08:37+01:0017 фебруара, 2019|Muzika|


Tvornica čarapa Fako | zapisi iz palanke\nOčiglednom greškom, Senat 1920. godine, donosi odluku o njegovom proterivanju, koja je nakon njegove žalbe povučna. Početkom 1921. godine kupuje kuću u ulici Bene Sudarevića 4 (danas Matije Gupca) tzv. “Zálogház”. Kuću je kupio od Vere Mačković. Grad je u dvorišnoj zgradi pored glavnog objekta. od 1914. godine uzimao pod zakup prostorije koje je koristilo zabavište. Novi vlasnik je odmah pokrenuo postupak za prekid zakupnog ugovora, pošto navodi da su te prostorije “vrlo važne za trgovinu”, ali je zabavište ostalo u njima sve do 1925. godine. Sprat na na tom objektu, podigao je 1922. godine kao i ekonomske zgrade i stanove u dvorištu.\nRadio je kao trgovac “kratkom robom”, zajedno sa braćom, Đulom i Mirkom. Braća su imala zajedničku firmu, koja se nalazila se u ulici Bene Sudarevića 4, gde su braća i stanovala, sa još jednom prodavnicom u u Štosovoj ulici 11, koja je registrovana u sudskom registru Ce VI 86.51. Bavili su se i veleprodajom “kratke robe”. Godine 1923. obrtni kapital im je procenjen na 1 500 000 dinara, a zalihe robe na 2 000 000 dinara. Arpad će od 1926. godine biti u nekoliko navrata postavljan i za člana Priširenog Senata. Važio je za solidno situiranog trgovca. Idući poslovni potezi braće Hiter, kada svoj kapital uz učešće stranih investitora, plasiraju u industrijsku proizvodnju čarapa, govore o njihovoj dobroj informisanosti, poznavanju uslova koji su tada vladali na tržištu i spremnosti i sposobnosti da tu vladajuću konjukturu za tom vrstom proizvoda iskoriste.\nArpad Hiter je 23.11.1926. godine, dobio dozvolu za gradnju novih i rušenje starih objekata na mestu starog “Kohan” (Kohán) mlina (Oslobođenja 85). Kupovinu te nekretnine je obavio za cenu je od 420 000 dinara. Maja 1927. godine je završena i gradnja novih objekata. Sav mašinski pogon, kompletna fabrička instalacija, kupljena je od firme “Anton Köbke, Göppersdorf”. Za nju je Arpad Hiter dobio pravo bezcarinskog uvoza. Sam uvoz, odnosno problemi sa carinjenjem, koje je vršila Carinarnica u Subotici, naterali su Hitera da uputi subotičkom “Lloydy” jednu žalbu na njen rad. U toj žalbi iznosi da je ona: “…pokazala nemarnost, nebrižljivost oko carinjena robe, i prema pojedinim strankama otvoreno izražavajući odvratnost, te time nanosi sve veće štete, direktno taksiranjem i indirektno,dugom manipulacijom robe kao i neizvršavanjem Carinarnici predatih molba.”\nPreduzeće je započelo rad 4.1.1927. godine kao komanditno društvo, “Fako, Arpad Hüter i drugovi”. Unutrašnji član je bio Arpad Hiter, a 5 spoljašnjih članova, predstavnici stranog kapitala, koje je predstavljao Fridrih Anton Kobke (Köbke). Kapital je iznoosio 3 miliona dinara. U društvu su domaći državljani imali 53,2% a stranci 46,8% kapitala.\nProizvodnju je organizovao poverenik bečke firme “Eisler, Kardos, Rosinger i Rippner” Valter Bahrih (Walter Bachrich. Rođen 1894. u Beču, po narodnosti Jevrej ), koji je u prvo vreme i vršio funkciju direktora.\nUbrzo, 10.03.1928. godine, održava se osnivački zbor deoničkog drušva Fako, gde se kao cilj novog društva postavlja: “preuzimanje radnje firme “Fako k.d.” i proizvodnja čarapa, trikotaže i ostale tkane i pletene robe te prodaja istih”. Time je osnovano deoničko društvo “Fako, jugoslovenska tvornica čarapa i trikotaže d.d.”. Osnivački kapital je iznosio 3 miliona dinara, podeljenih u 3 000 akcija. Poslovni direktor je bio Oto Turk ( Otto Tűrk ) a njegov zamenik Arpad Hiter.\nlokacija fabrike na karti iz 1928.\nZbog problema sa snabdevanjem električnom energijom instalirana je i sopstvena centrala, čime je snižena cena produkcije. To je zapravo bio “Severov” generator od 70 KW, 220 v, 200 ampera, koga je pokretala parna mašina od 150 KS.\nU početku rada zaposleno je i 20 stranih stručnih radnika uz 101 domaćeg. Ubrzo se povećava broj domaće radne snage, zapošljavanjem većeg broja radnica. Radilo se u dve smene. Prvo su se proizvodile isključivo pamučne “cotton” čarape, čime je zamenjen uvoz tog artikla, koji se do tada i nije proizvodio u Jugoslaviji, ali se uskoro, 1929. godine, kreće i sa izradom svilenih čarapa. “Cotton” čarape su bile proizvod koji je pretežno kupovao imućniji stalež. Inostrane fabrike su bile konkurentne sa tim artiklom na domaćem tržištu zbog malih carinskih stopa. “U interesu je države da se uvoz čarapa po mogućnosti ograniči, a to tim pre, što naše “cotton” čarape imaju isti kvalitet, kao i one iz inostranstva. Inostranstvo ima samo tu prednost, što usled carinskih stavova može svoju robu prodati jeftinije.” pisala je Uprava firme “Udruženju industrijalaca”. Gradske vlasti su pomagale fabrici oprostom gradskog prireza za 15 godina i smanjivanjem za 40% trošarinskih troškova.\nradnici i vlasnici fabrike Fako d.d.\nProblem zapošljavanja stranih stručnjaka, odnosno dobijanja radnih dozvola za takve koji su obučeni u rukovanju modernim mašinama, prisutan je i kod ove fabrike, kao što saznajemo iz prepiske 1931. godine sa Trgovačko industrijskom i zanatskom Komorom u Novom Sadu. U ovom slučaju radi se o tome da “Fako” nije uspeo da dobije dozvole za dva nemačka državljana, stručnjaka za “Richter” mašine.\n“Zbog velike konkurencije u tekstilnoj industriji bili smo primorani da povećamo odnosno proširimo našu strojnu mrežu sa najmodernijim i praktičnim strojevima i to sistema “Richter”, kako bi zamogli i dalje racionalizirati našu fabriku, pošto je to jedini način, da izdržimo borbu sa velikom inostranom konkurencijom. Mi smo za te mašine investirali nekoliko milijona te moramo sada istima pokloniti največu pažnju, da se iste putem nestručnog rukovanja ne ruiniraju. Zbog toga su nam za sada potrebni odprilike 10 stručni, specijalno na Richterovim strojevima izučeni majstori, kako bi zamogli posle pri radu i nadaljnih 100 radnika naših podanika uposliti. Pošto nismo bili u stanju, takve stručne majstore – naše podanike pronaći, smo primorani, inostrane usavršene stručne majstore sa velikom praksom iz to iz Nemačke angažirati. Kako nam je poznato, ne poseduje ovde nijedna fabrika Richterove kotonmašine, tako da je sasvim isključeno, da prema informacijama Radničke komore u Novom sadu, za ovaj posao ima bezposlenih radnika.”\nradnice u pogonu\nNa redovnoj godišnjoj skupštini akcionara 1933. godine bili su prisutni sledeći akcionari: dr Radivoj Miladinović lično i kao opunomoćenik svoga brata Borivoja, sa 713 akcija, Hiter Arpad (i kao opunomoćenik dr Pavlović Miloša ) sa 808 , Jakob Ripner (Rippner) ( i kao opunomoćenik Armina Rosingera, iz Beča ) sa 806, dr Edmund Silaši sa 187, Arpad Vaš Arpad ( i kao opunomoćenik Julija Hitera sa 156), inž. Pavle Vadas sa 100 i Mirko Hiter sa 100 akcija. To je činilo 2 870 akcija, koje su bile deponovane kod “Opšte privredne banke d.d.” iz Subotice.\nHipeprodukcija zahvata tržište 1935/36 godine, mada je u zemlji postojao kartel sa 4 fabrike. “Fako” se žalio na postojeći sistem kliringa, koji je slabo je funkcionisao i otežavao poslovanje, kao na primer sa Čehoslovačkom, gde je “Fako” dosta izvozio. Uprava je, pored toga, predlagala i zabranu uvoza novih i starih mašina iz inostranstva u periodu od 5 godina. Nadležna Ministarstva nisu donela takvu odluku. U 1936. godini stepen iskorištenosti kapaciteta fabrike je bio 70%. Uprava je 1937. godine, u Čehoslovačkoj kupila još jedan pogon “cotton” mašina za izradu muških čarapa.\nSirovine, “flor” predivo, uvozila je pretežno iz Engleske i delom iz Čehoslovačke.\nO položaju fabrike svedoči i tekst u lokalnom listu “Nepszava” 1939. godine: “Nesumnjivo je da je najzdravije preduzeće u Subotici fabrika “Fako d.d.” čija glavnica iznosi više miliona. Njene čarape i uopšte pletene proizvode bezbrojni trgovački putnici raznose po čitavoj zemlji i jedva da ima u Jugoslaviji trgovine kratkom robom gde ovi artikli nisu poznati.”\nobjekat fabrike Fako\nJoš jedno proširenje proizvodnog programa je izvršeno 1938. godine, kada je započela sa radom “radnja za proizvodnju pribora za čarape, industrijskog obima”. Ona se bavila izradom kopči za držanje čarapa, flora za “štopovanje čarapa” i praška za pranje finog rublja “Fakopan”.\nMada se 1940. godina osećala oskudica u pamučnom predivu, firma je pred sam rat nabavila 2 mašine iz Nemačke. Mašine su bile proizvod nemačke firme “Einsiedel Maschinenfabriks A.G.”.Planirano je da se smeste u nove radionice. Komisijski pregled objekta je zakazan za 8.3.1941. godine.\nIme i prezime Državljanstvo Mesto Narodnost Br. akcija sa kojima raspolaže\nsvega 2710 kom.\nIzveštaj KBU od 16.11.1940. godine svedoči o promenama vlasničke strukture do koje je došlo pod resstriktivnim zakonima koji su tretirali jevrejsko vlasnoštvo. “Primećujemo, da je 75 % celokupnih akcija u rukama Opšte privredne banke d.d. iz Subotice i Penzione blagajne činovnika i podbornika Opšte privredne banke d.d, u pola- pola dela, a ostalih 25% akcija je u rukama g. Jakob Rippner, Subotica,Hűtter Arpad, Subotica, i dr Szilasi Ödöna, Subotica.” To je bio iznuđeni pokušaj da akcionari Jevereji, ne izgube potpunu kontrolu nad fabrikom. Kao upravnik preduzeća tada se javlja Koloman Perčić.\n“Fako d.d.” je radio i tokom rata pod imenom „Köttötáru és harisnya ipar rt.”. Deonice je prekupila i preuzela firma “Cocran Jozsef” iz Hodmezervašarhelja. Prebacili su sedište firme ( “Kötöttáru és harsnyaipari r.t.”) u Budimpeštu. Pošto su imali obezbeđeno snabdevanje sirovinama, radili su punim kapacitetima. Zapošljavali su do 600 radnica. Za vlasnike te firme, rečeno je da su po slomu Mađarske izbegli u Švajcarsku a već neposredno pre toga jedan pogon, odeljenje trikotaže, preneli u Hodmezervašarahelj. Od 1945. godine preduzeće je pod Upravom narodnih dobara, da bi 14.1.1946. godine sudskom odlukom Vp.1728 bilo preneto u korist države.U registrima je 30.12.1946. godine bilo ubeleženo i novo ime fabrike – “La Passionarija”.\n Prva žena Arpada Hitera je bila subotička Jevrejka Eržebet Rokenštajn (Rokenstein Erzsebet). Sa njom je imao kćerku Klaru (Subotica 1914 – Aušvic 1944 ). Druga žena mu je bila Naneta Vajnberger, sa kojom je imao dvoje dece, Đerđa, rođenog 1925. u Budimpeošti i Jelisavetu, rođenu 1923. godine u Subotici. Po treći put se ženio 1935. godine sa Lujzom Gutman, mađarskom podanicom iz Budimpešte. Svedok na venčanju je bio dr Silaši Edmund, partner iz firme. IAS,F:57.288/1936. Kao Jevrej, Hiter je deportovan 1944. godine u Austriju. Posle oslobođenja, 1945. godine se vratio u Suboticu. Pokušavao je da dobije dragocenosti deponovane u “Mađarskoj banci i trgovačkom d.d.” i svoje nakretnine, ali molbi nije udovoljeno. IAS, F:70. 11500/1945\n Arpad je posedovao kuću u Subotici i vilu na Paliću. Plaćao je ratni porez, koji je u 1927. godini iznosio 240 000 dinara. IAS,F:47.XXIV 203/1929. Arpad Hiter je posedovao i 2 putnička automobila “Ansaldo” i “Chewrolete”.\n Jakob Ripner (Rippner) je rođen je 1893. godine u mestu Oradea ( danas Rumunija). Bio je austrijski državljanin, nadležan u Beču. U Subotici se nalazi od 1926. godine.žena mu je bila Fišer Šarlota. IAS,F:47. II 4818/1939. Nije uopšte dobio jugoslovensko državljanstvo. Sreski načelnik, povodom njegove molbe za dobijanje državljanstva šalje dopis KBU u kome navodi “Pomenuti Ripner slabo vlada državnim jezikom…” i dalje “… potpuno se asimilovao ovdašnjoj sredini..” Ali od nadležne vlasti nije dobio pozitivan odgovor.Obavljao je funkciju direktora Fakoa, plata mu je 1939. godine iznosila 8000 dinara.Imao je i legitimaciju kao trgovački putnik i predstavljao je kolekcije firme po zemlji i inostarnstvu.\n “Nepzsava”, 12.11.1939.st. 6\n I nekretnine Arpada Hitera, dve kuće, (danas u ulici Matije Gupca 4 (14) i u Lenjinovom parku 3, i radnja u Štosovoj 11 su nacionalizovane. IAS, F:68. V 738/1950


Podgorica na sudu | TEME | DW | 14.09.2008\nPodgorica na sudu\nOleg Deripaska tuži Vladu u Podgorici i državne fondove jer su ga doveli u zabludu prikrivanjem stvarnog stanja u Kombinatu aluminija u Podgorici prije njegove prodaje. Ruski milijarder traži 300 miliona eura odštete.\nRusi tuže vlasti u Crnoj Gori zbog Aluminijskog kombinata\nJedna od najkontroverznijih privatizacija u Crnoj Gori, prodaja Kombinata aluminijuma u Podgorici, ruskoj kompaniji koju kontroliše milijarder Oleg Deripaska, dobiće svoj epilog na sudu. Vlasnici Fabrike aluminijuma tužili su vladu i državne fondove pred sudom u Frankfurtu, jer ih je vlada navodno dovela u zabludu prikrivanjem stvarnog stanja u kompaniji. Vlada je već saopštila da je žalba neosnovana te da je već angažovala inostrane pravne stručnjake. Prikrivanje stvarnog stanja imovine, kao razlog za tužbu čudi, kaže bivši član Borda direktora KAP-a Vojin Đukanović. On tvrdi da je u pitanju pritisak na izvršnu vlast kako bi obezbijedio povoljniju cijenu električne energije koju mu isporučuje Elektroprivreda, a koja je znatno veća od one prije privatizacije. “Još čudnije je zato što se od dana potpisivanja ugovora do dana preuzimanja fabrike, nijedan potez nije mogao povući a da nije postojala saglasnost inostranog partnera. Vjerovatno sve ovo rade zbog nekih interesa. Oni za dvije godine moraju struju kupovati na tržištu, tako da me ne bi čudilo da je sve ovo zato što namjeravaju da napuste kompaniju”, kazao je Đukanović.\nRuski milijarder Oleg Deripaska traži 300 miliona eura odštete\nSamo uvertira za veće projekte\nU Mreži za afirmaciju nevladinog sektora smatraju da je cijela priča oko tužbenog zahtjeva ustvari režirana predstava. Ta nevladina organizacija je oštro kritikovala privatizaciju KAP-a, posebno odlukom da struju do 2010. godine dobijaju po povlašćenim uslovima, zbog čega građani struju plaćaju znatno skuplje. Cijela priča je ustvari samo uvertira za izgradnju megalomanskih projekata hidroelektrana, kaže izvršna direktorka MANS-a Vanja Ćalović. “Očigledno je da se pokušava pripremiti teren za novu subvencije za električnu energiju i da ćemo doći u situaciju da nam objašnjavaju kako je mnogo bolje da i dalje dajemo struju iz naših izvora nego da država plaća 300 miliona eura, koliko traže Rusi", kazala je ona.\nOdštetni zahtjev je vrijedan 300 miliona eura a Vlada, analitičari i nevladin sektor saglasni su da je visina tužbenog zahtjeva apsurdna, jer je ugovorom predviđeno da odšteta ne može biti veći od 48,5 miliona eura, koliko je ruski milijarder Deripaska, platio akcije KAP-a. U međuvremenu gotovo ništa nije uloženo u investicije kao ni u zaštitu životne sredine, tako da je KAP nastavio da zagađuje plodnu Zatsku ravnicu.\nKAP čini 80% industrijske proizvodnje, trećinu bruto društvenog proizvoda Crne Gore i 41 procenat njenog ukupnog izvoza. U 2006. zabilježio je profit od 45 miliona , a u prošloj gubitak od preko 2 miliona eura.


Sajt manifestacije: njnjnj.1150.srb ili www.1150.rs\nU okviru programa Sveslovenske pismenosti Grada Novog Sada, Kulturni centar Novog Sada organizuje manifestaciju “1150” posvećenu misiji Ćirila i Metodija.\nTri godine, prošla, ova 2013. i iduća godina – sve tri su jubilarne godine u kojima će mnoge slovenske zemlje i Vatikan proslaviti 1.150-tu godišnjicu od početka misije Ćirila i Metodija, stvaranja slovenskog pisma, nastanka prvih knjiga na slovenskom jeziku i osnivanja prvih prepisivačkih škola u slovenskom svetu.\nU Novom Sadu, zajedno sa Srbima, žive etničke zajednice skoro svih slovenskih naroda i Kulturni centar Novog Sada, kao jedna od vodećih gradskih ustanova kulture, smatra svojom domaćinskom obavezom da dostojno proslavi sveslovenski praznik obrazovanja i kulture.\nManifestacija “1150” će trajati od 22. do 24. maja.\nSve što kao Sloveni i Srbi imamo u sferi kulture temelji se na\ndelu i nasleđu Ćirila i Metodija.\n– Ćirilo i Metodije su osnivači slovenske pismenosti. Šireći i utemeljujući hrišćanstvo među Slovenima, oni su prevođenjem Svetog Pisma i bogoslužbenih knjiga na slovenski jezik postavili temelje slovenske pismenosti, književnosti, nauke i kulture, čime su uzdigli Slovene na nivo razvijenih i prosvećenih evropskih naroda.\n– Posedovati bogoslužbene knjige i vršiti bogosluženje na svom jeziku, u to vreme je značilo posedovati najvišu civilizacijsku vrednost, biti njen naslednik i nosilac, pripadati krugu velikih i nezavisnih naroda.\n– Imati prepisivačke škole, koje su se u Srbiji, Bugarskoj, Makedoniji i Hrvatskoj razvile kao rezultat rada Ćirila i Metodija i njihovih učenika značilo je imati vrhunsku kulturnu instituciju, tehnologiju i metodu. Novovekovni ekvivalent tome je posedovanje štamparije, a današnji ekvivalent je posedovanje interneta, Apple kompjuterske tehnologije itd.\n– Mnogi slovenski narodi proslavljaju Ćirila i Metodija kao osnivače pismenosti i kulture. Kod Rusa, Ukrajinaca, Bugara, Makedonaca, Čeha i Slovaka dan Ćirila i Metodija se proslavlja kao praznik obrazovanja i kulture.\n– Papa Jovan Pavle II je svojim Apostolskim pismom, 31. decembra 1980. godine proglasio Ćirila i Metodija zaštitnicima Evrope.\n– UNESCO je jubilej 1.150-te godine od početka misije Ćirila i Metodije postavio na svoju listu svetskih jubileja.\n– Slovačka će ove godine napraviti i pustiti u opticaj komemorativnu seriju evro kovanica na čijoj poleđini će biti prikazani Ćirilo i Metodije.\n– U okviru svog misionarskog putovanja Ćirilo i Metodije su prošli kroz Niš i Beograd.\n– Metodije je postavljen za prvog arhiepiskopa Slovena, sa sedištem u Sremskoj Mitrovici (Sirmijum). Tako je Sremska Mitrovica postala sedište prve slovenske crkve u istoriji.\n– Zašto je na zastavama ćirilica, a ne glagoljica, koju su Ćirilo i Metodije sastavili? Zato što mi proslavljamo našu pismenost, njeno osnivanje i činjenicu da duže od milenijuma pripadamo krugu pismenih naroda. Proslavljamo i pismo kojim sada pišemo – ćirilicu, jer je ona plod viševekovnog kulturnog razvoja, čije su temelje postavili Ćirilo i Metodije. Tradicija se ne sastoji u anahronom obožavanju dostignuća prošlosti već u poštovanju istorijskog razvoja kulturnih vrednosti, kao i u stalnom ulaganju u kontinuitet tog razvoja.\nZastave – deo programa SLOVARICE\nIzložba zastava u Zmaj Jovinoj ulici spremljena je povodom obeležavanja i proslave 1150 godina slovenske pismenosti i deo je programa slovarice koji će biti smešten na sajtu programa. Sajt možete posetiti preko ćiriličnog linka njnjnj.1150.srb, ili latiničnog www.1150.rs, ili skeniranjem Qr kodova sa zastava. Putem zastava i slovarice želimo da istaknemo zanimljive i važne činjenice o 1150-ogodišnjem periodu slovenske pismenosti, šta je na nju uticalo, kako se razvijala, i gde je ona danas.\nZastavama nas podsećamo da je slovenska pismenost, i ćirilična i latinična, nasledje truda i rada ovo dvoje velikih ljudi, i zbog toga smo na međunarodni dan njihovog praznika priredili ovu proslavu pismenosti.\nKaligrafija – besplatne radionice lepog pisanja\nKaligrafija u prevodu znači lepo pisanje (od grčkog kalos-lepo, grafi-pisanje) a zovemo je umetnost, tehnika ili hobi. Stara je preko 3000 godina, a u našem narodu je zaživela nakon misije sv.Ćirila i Metodija. I sama braća su bili kaligrafi. Kaligrafija zahteva pažljive, planirane i besprekorno precizne poteze, ritmične odnose belih i crnih površina, a pravu estetsku vrednot kaligrafija dobija tek maštovitim odstupanjima od šeme. Nije ni čudo što je u istočnim zemljama kaligrafija jako poštovana veština, smatra se da razvija duh majstora!\nNa radionici će učesnici moći da se oprobaju u pisanju onako kako se to radilo u vreme Ćirila i Metodija, uz pomoć naših mladih kaligrafa koji će im pokazati kako se piše ćiriličnim ustavnim pismom, ili će moći da ponesu sa sobom papirić sa kaligrafski ispisanim imenom.\nRadionice, koje će se održavati na platou ispred TONS-a, bice upotpunjene i video prezentacijom najreprezentativnijih dela srpske kulturne baštine u izlogu TONS-a, gde će moći da se vide stranice iz Miroslavljevog jevandjelja, rukopisi iz XIII,XIV, XV… veka, neka od prvih štampanih izdanja, kao i specijalna dela velikana naše pismenosti i prosvete kao što su Vuk Karadžić, Dositej Obradović, Zaharije Orfelin, itd…\nKonkurs likovnih radova za učenike\nProsveta svakako počinje u detinjstvu, zato smo za učenike osnovnih i srednjih škola organizovali likovni i literarni konkurs. Izabrani radovi će biti predstavljeni javnosti izložbom u TONSa (za likovne radove) i objavljivanjem u novinama (za literarne radove). Pripremili smo i nagrade kao i svečanu dodelu 24.maja u 12 sati.\nTeme na koje su ucenici radili su:\n1. Putevima svetih Ćirila i Metodija\n2. Od pergamenta do interneta\n3. Darovi svetih Ćirila i Metodija\n4. Duša bez slova mrtva je kao čovek od kamena\n5. Trideset slova-trideset bisera\nPerformans “Oslovesti se”\nInteraktivni deo programa -“oslovesti se” omogućiće građanima da na praktičan način primene nasleđe Ćirila i Metodija, izražavajući sebe slovima. Od 12 sati na trgu Slobode zajedno ćemo ostaviti trag na eksponatu koji će posle biti izložen u prostorijama Kulturnog centra.\nKredu u ruke i izađi na tablu, “duša bez slova mrtva je kao čovek od kamena” Proglas, sv.Ćirila


Odlučno u provedbu antikoruptivnih zakona\nDaljnji koraci na stvaranju svih uvjeta za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, u svjetlu seta nedavno usvojenih antikoruptivnih zakona, bila je glavna tema današnjeg sastanka premijera Nermina Nikšića i njegovih saradnika s predsjednikom Vrhovnog suda Federacije BiH Amirom Jaganjcem i glavnim federalnim tužiocem Zdravkom Kneževićem.\nOvom dogovoru, koji je bio svojevrsni plan aktivnosti u narednom periodu, prisustvovali su i federalni ministri pravde Zoran Mikulić, finansija Ante Krajina i direktor Službe za zajedničke poslove organa i tijela FBiH Davorin Korać.\n- Zajednički cilj svih nas je da sve ovo što smo predvidjeli profunkcioniše u punom kapacitetu i da budemo spremni, kako bismo, nakon usvajanja seta zakona i time početka pisanja historije u borbi protiv korupcije, što prije krenuli u žestoki obračun sa ovom pošasti koja urušava temelje našeg društva – rekao je premijer Nikšić.\nStvaranje materijalnih pretpostavki znači i obezbjeđenje adekvatnih prostorija Vrhovnog suda i Federalnog tužilastva sa posebnim odjelima, uz uvjete da oni prostorno i funkcionalno zadovoljavaju ove potrebe i stroge bezbjednosne standarde.\nPored ovoga, u planu aktivnosti koji je sačinilo Federalno mistarstvo pravde, predviđen je puni angažman ove dvije pravosudne institucije i Visokog sudskog i tužilačkog vijeća kako bi bile utvrđene materijalne i kadrovske potrebe i pristupilo njihovom obezbjeđivanju. Dogovoreno je da se, u saradnji sa ministarstvima pravde i finansija, VSTV-u dostave ove potrebe, urade pravilnici o sistematizaciji i unutrašnjoj organizaciji, te provedu aktivnosti na imenovanju zamjenika glavnog federalnog tužioca, federalnih tužilaca i sudija Posebnog odjela i izvrši njihovo raspoređivanje.\nTakođer, bit će sačinjena zajednička informacija Vlade FBiH, Vrhovnog suda FBiH i Federalnog tužilaštva za potencijalne zainteresirane međunarodne organizacije koje bi donirale pomoć za osposobljavanje ove dvije institucije.\nNaglašeno je da su predstavnici međunarodnog faktora u BiH i pojedine zemlje izrazile veliki interes da investiraju sredstva i tako budu stvoreni uvjeti da se u borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala krene što prije i što spremnije.