SKANDAL U TEHNOLOŠKOJ ŠKOLI – KO JE KRAO NAKNADE OD PORODILJA I KOLEGA? | Info centrala\nNaslovna Istaknuto SKANDAL U TEHNOLOŠKOJ ŠKOLI – KO JE KRAO NAKNADE OD PORODILJA I...\nSKANDAL U TEHNOLOŠKOJ ŠKOLI – KO JE KRAO NAKNADE OD PORODILJA I KOLEGA?\nBudžetski inspektor utvrdio je niz nepravilnosti u finansijkom poslovanju Tehnološke škole u Paraćinu. Najveća nepravilnost tiče se isplate porodilja koja se, uprkos redovnoj isplati iz budžeta u ove namene, vršila na nepoznati račun koji ne pripada ni jednoj od porodilja u ovoj školi. Takođe, slična je situacija sa isplatom naknade za prevoz zaposlenima, kojima je novac zakidan.\n„Mi smo na razne naćine dobijali pritužbe kako opština ne ispunjava sve obaveze u Tehnološkoj školi na način da ne isplaćuje prevoz radnika na vreme, da ne isplaćuje ažurno naknadu za porodiljsko bolovanje kao i da te naknade kasne po više meseci. Zaposleni su tvrdili da se radi o propustu u radu opštinskih službi. Medjutim, uvidom u stanje mi smo utvrdili da je uvek isplaćivan onoliki iznos sredstava koliki je bio trebovan od strane Tehnološke škole. Mi smo isplaćivali onoliko koliko je traženo. Medjutim, primedbe su se nastavile i ove godine Tehnološka škola je bila obuhvaćena proverom budžetske isnpekcije. Ovde imamo spise u kojima se vidi da škola malom broju zaposlenih isplaćuje za prevoz više nego što je obračunato, a većini radnika te iznose umanjuje dok nekima ne isplaćuje ništa. To je prva ozbiljna nepravilnost. Kako izgleda godinama je svakog meseca radnicima zakidano od 15 do 30 hiljada dinara, tako što su većini naknade umanjivane za 500 do 1000 dinara, dok nekima nisu ni isplaćivane. U slučaju avgusta 2018.god. s druge strane direktoru Dejanu Nešiću obračunat je prevoz na 1800 dinara, a isplaćen mu je višestruko veći iznos.\nDruga ozbiljna nepravilnost tiče se porodiljskog bolovanja a zapravo uvidom u finansije vidimo da je opština uplatila celokupan iznos. Šta se dešavalo? Kada opština uplati novac za porodilje škola uredno obračuna i plati porez, a novac umesto porodiljama bude uplaćen na nepoznati račun koji ne pripada ni jednoj od porodilja, dok je porodiljama objašnjavano da „uplata kasni zbog neažurnosti opštine“. Možemo neformalno u ovom trenutku da zaključimo da je Tehnološka škola godinama manje uplaćivala od zakonskog iznosa za prevoz a umesto na račun porodiljama, škola je novac prebacivala na nepoznat račun, dok su novac porodilje dobijale sa više meseci zakašnjenja.“ rekao je predsednik Opštinskog veća i opštine Paraćin, Saša Paunović.\nProtiv odgovornih lica Tehnološke škole u Paraćinu podnesena je krivična prijava zbog sumnje da je nenamenski trošila novac.\n„Šef računovodstva vrši obračun tih podataka i računa, a i ja nisam znao za to niti mogu da sve pratim, svaki račun i kome se šta uplaćuje“ rekao je Dejan Nešić, direktor Tehnološke škole ne osporavajući nalaz budžetskog inspektora. Nešić je inače veoma aktivan ispred Srpske napredne stranke u ovom gradu i predsednik je Saveta za školstvo u Paraćinu.\nPrethodni tekstKategorisana seoska domaćinstva u Jagodini – MORAVA GARDEN\nSledeći tekstJagodinski biciklisti poslali važnu poruku ženama – Budi brža od kancera\nNiz nepravilnosti u finansijkom poslovanju Tehnološke škole u Paraćinu! Ko je krao naknade od porodilja i kolega? | PARAĆIN ONLINE 1. јула 2019. At 13:09\n[…] Najveća nepravilnost tiče se isplate porodilja koja se, uprkos redovnoj isplati iz budžeta u ove namene, vršila na nepoznati račun koji ne pripada ni jednoj od porodilja u ovoj školi. Takođe, slična je situacija sa isplatom naknade za prevoz zaposlenima, kojima je novac zakidan, prenosi infocentrala.rs. […]\nSA PETORO DECE ISELJENI IZ KUĆE ZBOG DUGA OD 5.000 EVRA


AMYL AND THE SNIFFERS: Dolly Parton i fudbalerke | Žurnal | Jedina slobodna teritorija\nAmyl and the Sniffers:Dolly Parton i fudbalerke\nIzabrao: S.A. Objavljeno: 21. studeni 2021. 19:00\nKad svijet postane suviše komplikovan, treba tražiti jednostavnost gdje god je to moguće. Recimo, vratiti se bazičnom troakordnom punk rocku i to sa fudbalerkama. Amyl and the Sniffers je bend iz Melbournea koji je dobio naziv po sintetičkoj drogi za najgluplje tinejdžere, čiji efekt traje samo 30 sekundi a ostalo je glavobolja.\nBand čine pjevačica Amy Taylor, bubnjar Bryce Wilson, gitarista Dec Martens i Fergus Romer na bass gitari. Njihova priča kao da dolazi iz teen komedije - živjeli su u istom stanu a onda otkrili ljubav prema istim bendovima - The Stooges, The Damned, naravno AC/DC, i iz različitih razloga prema pjevačici Dolly Parton.\nPočetkom septembra izašao im je novi album “Comfort To Me”.\nU Klubu Žurnal slušamo Amyl and The Sniffers!


Mladić zboden nožem na trolejbuskoj stanici Drvenija - Klix.ba\nSarajevo Mladić zboden nožem na trolejbuskoj stanici Drvenija\nMladić zboden nožem na trolejbuskoj stanici Drvenija\n19.2.2011. u 14:18\nNa trolejbuskom stajalištu Drvenija u ulici Hamdije Kreševljakovića, područje općine Centar, 19. februara u 01.20 sati Edin Hadžić (1989) iz Sarajeva od N. N. osoba zadobio je povrede nožem u predjelu stomaka.\nHadžiću je ljekarska pomoć ukazana na KUM-u KCU Sarajevo, kojom prilikom je konstatirano da je zadobio tešku tjelesnu povredu - ubod u stomak, nakon čega je zadržan na daljnjem liječenju na Torokalnoj hirurgiji.\nIstog dana, poduzimajući mjere i radnje na rasvjetljavanju navedenog događaja, službenici policije Prve PU su lišili slobode Dž. M. (1990) i L. K. (1988), obojica iz Sarajeva, zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično djelo ubistvo u pokušaju.\nNakon kriminalističke obrade L. K. je otpušten iz službenih prostorija, a Dž. M. je predat na nadležnost Tužilaštvu Kantona Sarajevo.\n2h 30min 32\n2h 38min 100


Faktor | "Le Canard enchaine": Erdogan je jedini pošten igrač u Libiji\n"Le Canard enchaine": Erdogan je jedini pošten igrač u Libiji\nObjavljeno: 25.06.2020. u 10:09\nFrancuski časopis "Le Canard enchaine" piše kako je turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan jedini lider koji igra poštenu igru u Libiji koja je skoro deceniju poprište duboke političke i sigurnosne krize.\nPozivajući se na mišljenja bivših francuskih diplomata, francuski list je u jučerašnjoj kolumni naveo kako vlasti Turske ne skrivaju svoje legitimne ciljeve i interese na Mediteranu. Tekst je objavljen pod naslovom “Samo Turska igra poštenu igru u Libiji“, a što je svojevrsni odgovor na nedavnu izjavu francuskog predsjednika Emmanuela Macrona koji je Tursku optužio da igra opasnu igru u Libiji.\n- Erdogan je jedini pošten lider koji ne skriva svoje geopolitičke, vojne i energetske ciljeve. To se odnosi na cijeli Mediteran, Libiju i Kipar - navodi se u tekstu.\nBivše francuske diplomate dalje tvrde da se vođa nelegitimnih militantnih snaga sa istoka Libije Khalifa Haftar u borbi za rušenje međunarodno priznate Vlade nacionalnog jedinstva Libije oslonio na podršku Rusije, Egipta, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Saudijske Arabije i Francuske.\nOni u kolumni dalje tvrde da je legitimna libijska vlada osujetila napade i pobijedila Haftarove militante zahvaljujući podršci koju joj je pružila Turska.\nPodsjetivši na nedavnu prijetnju egipatskog predsjednika Abdel Fattaha al-Sisija mogućom vojnom intervencijom u Libiji, francuski časopis je naveo da je libijska vlada premijera Fayeza al-Sarraja oštro odgovorila na tu prijetnju i ocijenila je miješanjem u unutrašnja pitanja, pa čak i svojevrsnom objavom rata.\nRecep Tayyip ErdoganLibijaLe Canard enchaine\nLijek za COVID-19: Gileadov Remdesivir odobrila Američka agencija za hranu i lijekove\nHrvati već žale zbog odluke o 14-dnevnoj samoizolaciji: Makarska rivijera je rivijera bh. turista


Pad maloprodaje i proizvodnje u Kini | Biznis.rs\n16.5.2022 11:39 Autor: Vladimir Jokanović 4\nMaloprodajna i fabrička aktivnost u Kini naglo je pala u aprilu nakon što su usled široke blokade zbog širenja korona virusa radnici i potrošači...\nMaloprodajna i fabrička aktivnost u Kini naglo je pala u aprilu nakon što su usled široke blokade zbog širenja korona virusa radnici i potrošači ostali zatvoreni u svojim domovima, a ozbiljan poremećaj nastao je u lancima snabdevanja. To je dovelo u pitanje ekonomske izglede za drugu po veličini svetsku ekonomiju.\nPotpuna ili delimična blokada uvedeni su u glavnim centrima širom Kine u martu i aprilu, uključujući najveći grad Šangaj, što je pogodilo proizvodnju i potrošnju i povećalo rizike za one delove globalne ekonomije koji u velikoj meri zavise od Kine, prenosi Reuters.\nMaloprodaja u aprilu umanjena je za 11,1 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine, što je najveći pad od marta 2020. godine kada je proglašena pandemija Covid-19, pokazali su u ponedeljak podaci Nacionalnog biroa za statistiku.\nFabrička proizvodnja pala je za 2,9 procenata u odnosu na april 2021. godine, poništavajući očekivanja o porastu, a epidemiloške mere poremetile su lance snabdevanja i paralisale distribuciju. Analitičari upozoravaju da će sadašnji pad verovatno biti teže nadoknađen nego onaj pre dve godine.\nPrema njihovim očekivanjima kineska ekonomija boriće se za povratak na trend pre pandemije, ali malo je verovatno da će izvoz porasti, dok su kreatori politike ograničeni u svojim opcijama stimulacije ekonomije.\nKineska privreda već je bila pod pritiskom krize likvidnosti kod njenih velikih investitora za razvoj nekretnina i šireg usporavanja zbog krize prodaje. Vlada je tokom vikenda efektivno snizila osnovnu stopu sa 4,6 na 4,4 odsto, što je poslednja u nizu mera ublažavanja namenjenih podršci sektoru nekretnina, prenosi Financial Times.\nVlada u Pekingu suočava se sa sve većim pritiskom da pokrene novi podsticaj za stabilizaciju ekonomije, a smanjenje hipotekarne stope je jedan korak u tom pravcu. Efikasnost ovih politika, međutim, zavisi kako će vlada podesiti politiku nulte tolarancije prema širenju korona virusa.\nKineski indeks CSI 300 za berzanske akcije koje se kotiraju u Šangaju i Šenženu oslabio je u ponedeljak nakon objavljivanja podataka Statističkog biroa. Gradske vlasti u Šangaju najavile su da nameravaju da ponovo otvore Šangaj od 1. juna, posle sedam nedelja oštrih ograničenja.\nBDP Kine porastao je za 4,8 odsto godišnje u prvom kvartalu ove godine, a vlada je za ovu godinu zacrtala rast od 5,5 odsto, što je najniže u poslednje tri decenije. Ekonomisti su već smanjili prognoze rasta za drugi kvartal. Industrijska proizvodnja oko delta reke Jangce, koja uključuje Šangaj, pala je u aprilu za 14,1 odsto, dok se na severoistoku Kine smanjila za 16,9 odsto. Oba regiona zabeležila su pad od više od 30 odsto u maloprodaji.\nPodaci su pokazali pad prihoda od ugostiteljskih usluga od 22,7 odsto u aprilu, jer su usluge ugostiteljskih objekata obustavljene u nekim provincijama. Prodaja automobila pala je za 47,6 odsto, jer su proizvođači automobila smanjili proizvodnju usred praznih salona i nestašice delova.\nBDP INDUSTRIJSKA PROIZVODNJA KINA KORONA VIRUS POTROŠNJA\nOporavak proizvodnje i pad maloprodaje u Kini\nNASTAVLJEN OPORAVAK KINESKE EKONOMIJE Rast maloprodaje i industrijske proizvodnje u…\nogroman pad je u celom svetu. nije uticala samo korona nego visoke cene\nNece ovo mnogo uticati na njih.Jaka je to sila.\nPrvo korona,pa sada nazalost i rat Rusije i Ukrajine,sve je uticalo


Ostvaren promet od 414.827 KM - Klix.ba\nOstvaren promet od 414.827 KM\n10.12.2008. u 17:01\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 414.827 KM, kroz 51 transakcija.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren sa akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 29.019,56 KM, po prosječnoj cijeni od 0,95 KM po akciji.\nKod akcija privatizacionih investicionih fondova najveći promet je ostvaren sa akcijama ZIF Zepter fond a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 9.464,36 KM, po prosječnoj cijeni od 3,13 KM, što predstavlja pad cijene za -8,21 posto.\nAkcije jednog fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega su najveći rast imale akcije ZIF Euroinvestment fond a.d. Banja Luka (9,86 posto), i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 9,69 KM.\nAkcije četiri fonda su ostvarile pad prosječne cijene, a gubitnik dana među fondovima su akcije ZIF Zepter fond a.d. Banja Luka (-8,21 posto), i danas se ovim akcijama trgovalo po prosječnoj cijeni od 3,13 KM.\nOd hartija od vrijednosti na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren sa akcijama preduzeća Oprema a.d. Bijeljina, trgovalo se u iznosu od 262.822,84 KM, po prosječnoj cijeni od 0,14 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 75,00 posto.\nKod akcija na slobodnom berzanskom tržištu rast cijena zabilježile su akcije tri emitenta, a pad cijena zabilježile su akcije četiri emitenta, od čega su akcije preduzeća Bor - Tes a.d. Teslić ostvarile pad od -20,00 posto i trgovalo se po cijeni od 0,28 KM po akciji, u vrijednosti od 679,84 KM.\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,71 posto i iznosi 1.037,51 poena, vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -1,98 posto i iznosi 1.660,40 poena, a vrijednost ERS10 indeksa se, također, smanjila za -1,62 posto i iznosi 842,83 poena.\nVrijednost RS FIN indeksa se nije promjenila i iznosi 1.150,90 poena, kao ni vrijednost MIRS indeksa i iznosi 791,54 poena i vrijednost GIRS indeksa i iznosi 940,17 poena.\nVanredno stanje u sektoru tekstilne industrije\n10.12.2008. u 18:32\nRadmanović otvara "Izbor najmenadžera za 2008."\n10.12.2008. u 16:31


Litvanci bez mobilnog na ulici - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Litvanci bez mobilnog na ulici\nLitvanci bez mobilnog na ulici\nPešaci u Litvaniji koji zavise od telefonskih razgovra moraju ubuduće da povedu računa da li će sa mobilnim u ruci zakoračiti na ulicu jer ih, posle danas usvojene uredbe, očekuju kazne kojima ova baltička zemlja pokušava da spreči nesreće u saobraćaju.\nZabrana će, kako prenosi AFP, početi da važi od sledećeg meseca, a predviđena kazna za razgovor mobilnim telefonom na ulici je 40 evra.\n„Pešaci neće smeti da koriste mobilni telefon pre nego što zakorače da pređu ulicu ili dok je prelaze“, rekao je ministar saobraćaja Rokas Masiulis na sastanku litvanske vlade.\nAgencija AFP podseća da je slična mera prošle godine uvedena i u Honoluluu, iako je uprava glavnog grada američke države Havaji zabranila samo gledanje mobilnog uređaja tokom prelazaka ulice, ali ne i telefonske razgovore.\nProšle godine u Litvaniji je nastradalo 68 pešaka koje su na ulici usmrtili autombili ili motori.\nPrema najnovijim zvaničnim podacima, po smrtnosti pešaka među zemljama članicama EU litavnaija je na trećem mestu, posle Rumunije i Letonije, navodi AFP.\n4 reagovanja na “Litvanci bez mobilnog na ulici”\n04. oktobra 2018. u 21.50\nKakva je ovo vest, nije ni pomenuto da je i u Srbiji ovo od 2009. te zabranjeno.\n04. oktobra 2018. u 22.19\n05. oktobra 2018. u 07.44\nOpasnije po bezbednost je upaljena cigareta u toku vožnje automobila. Tu je jedna ruka zauzeta, slučajno padne žar na patosnicu, dim ometa vozača, smeta ostalima u kolima; ako se pri tom javi na mobilni nesreća je blizu, osim ako upaljenu cigaretu baci kroz prozor i zapali žitna polja i napravi šumski požar koji ni ruski avioni ne mogu da ugase. neka vlast o tome razmisli.\n05. oktobra 2018. u 10.58\nNije opasnije, jer cigreta kod iskusnog pusaca ne remeti koncentraciju i paznju, dok mobilni telefon i razgovor dokazano remeti i paznju i koncentraciju i brzinu reagovanja.


(FOTO) FEŠTA NA ŠKOLSKOM TERENU: Paljenjem plamena, svečano otvorene Sportske igre mladih\n07:49h (UŽIVO) ODBOJKAŠICE PROTIV DOMAĆINA ZA DRUGU POBEDU: Srbija - Japan 25:23, Bošković osvojila 15 poena\nFoto: Vranje. Org. Rs\nnada mandic\t 29.05.2017. 16:05h 01:04h\nVRANJE - U Vranju su na terenima medicinske i hemijsko - tehnološke škole u ponedeljak svečano otvorene Sportske igre mladih.\nPrema rečima Nenada Đorđevića, gradskog odbornika za omladinu i sport u Vranju će se u 12 sportskih disciplina takmičiti oko 1.000 dece.\n"Siguran sam da je Vranje grad na koji svi možemo biti ponosni. Svima želim puno sreće u takmičenju i ističem da je lep osećaj pobediti, ali još lepše je družiti se i stvarati prijateljstva", istakao je Đorđević na otvaranju.\nMiroslav Spasić, predsednik Saveza za školski sport Vranje naveo je da Vranje učestvuje na ovom takmičenju od 2015. godine.\n"Naš grad je već dva puta bio prvak države u Sportskim igrama mladih i najbolji u Srbiji od 30 gradova. Očekujemo dobre rezultate i ove godine“ , istakao je Spasić.\nPrvog dana takmičenja ekipe i pojedinci će se nadmetati u fudbalu, košarci, odbojci, rukometu, stonom tenisu, šahu i drugim sportovima.\nPobednici današnjih igara, nastavljaju takmičenje na državnom prvenstvu u Beogradu, na Adi Ciganliji, a najbolji zatim na međunarodnom finalu u Splitu.\n"Sportske igre mladih su projekat međuregionalnog karaktera, na kojem učestvuju učenici iz Srbije, Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Iz Srbije je za protekle tri godine, učestvovalo oko 100.000. mališana. Ovo je najvećamanifestacija amaterskog sporta u Evropi, priznata od strane međunarodnog Olimpijskog komiteta“, rekla je Ivana Jovanović, predsednica Sportskih igara mladih.\nSportske igre mladih počele su svečanim paljenjem plamena igara od strane Sofije Stojanović, najmlađe višestruke pobednice šahovskih turnira.\nPokrovitelj ovog projekta je Vlada Republike Srbije, a podršku je pružio Grad Vranje i mnogobrojni sponzori.\n(T.S., Foto: Vranje.org.rs)\nVRANJEsportske igre mladihdecaSport\n(UŽIVO) DELFINI SILOVITO GRABE KA POBEDI: Srbija - Kazahstan 13:5


Pretnje da su SAD spremne da pobede Rusiju — „labudova pesma“ - Sputnjik Srbija\n11:10 25 Februar 2020\n19:25 27.02.2016 (osveženo 19:37 27.02.2016) Preuzmite kraći link\n„Tokom poslednje dve godine teško je naći bilo koga drugog ko bi po količini rusofobične histerije mogao da se uporedi sa sadašnjim komandantom snaga NATO-a u Evropi, generalom Filipom Bridlavom“, rekao je Konašenkov.\nPrema njegovim rečima, poslednje izjave Bridlava u američkom kongresu o „spremnosti SAD da se bore protiv Rusije i da je pobede u Evropi“ začudile su mnoge, čak i u samoj Evropi.\nOn je naglasio da je malo ko obratio pažnju na to da je šef Komiteta za oružane snage u Kongresu SAD Mak Tornbi pre nego što je dao reč Bridlavu, napomenuo da će „prema rasporedu, biti smenjen s te dužnosti i da će se baviti drugim izazovima posle 40 godina službe“.\nKonašenkov smatra da to predstavlja znak zabrinutosti američkog kongresa zbog ponašanja Bridlava.\n„Zbog toga sve čime je general Bridlav posle ove primedbe plašio svetsku javnost i kongresmene nije ništa drugo nego ’labudova pesma‘ i zakasnelo opraštanje s velikom političkom scenom“, zaključio je Konašenkov.\nlabudova pesma, penzija, rusofobija, Ministarstvo odbrane Rusije, Američki kongres, NATO, Igor Konašenkov, Filip Bridlav, Evropa, SAD, Rusija


ko to otpusta po ministarstvima? ja se pitam\nTema: ko to otpusta po ministarstvima? ja se pitam\n24.02.2010., 13:20 #1\nu kraljevu republicki trzisni inspektor upravo dobio otkaz. prvo dva meseca na stend baju sa pola plate, pa ako ne treba vise - otkaz ili na srpskom noga u dupe\nipak nije sve tako jednostavno kao sto se cini. jer je rec o najboljem trzisnom inspektoru u tom delu srbije, obrazovanom, strucnom, pouzdanom i nepotkupljivom, sa dvadesetak godina staza. ima samo jednu manu - sto je 1999. izbegao sa kosva i metohije u srbiju, u kraljevo, gde njegova familija vec decenijama ima kucu i okucnicu, ali ne i on licno.\ndakle da ponovim pitanje iz naslova teme - ko to otpusta po ministarstvima?\ndal` otkaz dobijaju samo kadrovi sa kosova, kao sto ispada, ili je i drugi `nefudbalski` faktor u pitanju.\nmozda i mafija i kontroverzni biznismeni zele da uklone jednu prepreku lagodnom zivotu. navedeni republicki trzisni inspektor je ucestvovao u mnogim vaznim kontrolama, u kraljevu, pa sve do srpsko-crnogorske granice, i u drugim okruzima, a dobro je saradjivao i u akcijama mupa. i njegovi su se predmeti i nalazi lako branili na sudovima, za razliku od `kolega` koji ostaju na radnim mestima, sa slabim ucinkom\nsve ovo, tj ocena rada navedenog inspektora je dobro poznata u ministarstvu u bgdu. ali..\ni jos nesto, nije clan partije\nmoj zakljucak ...dobro biti nece\n26.02.2010., 00:02 #2\nRe: ko to otpusta po ministarstvima? ja se pitam\niz kraljeva je u ministarstvo u bgd otisla ocena zaposlenih republickih trzisnih unspektora.\nza kraljevcane je bilo odlican i vrlo dobar.\na za naseg `junaka` samo zadovoljava.\nkako to da najefikasniji i najstrucniji inspektor dobije najnizu ocenu?cemu se rezim nada negativnom selekcijom? pa u bgdu postoji dokumentacija ko je i koliko i kako radio.\nali, ocigledno da rezim sece granu na kojoj sedi, uporno\n26.02.2010., 00:16 #3\nKomšo, pa znaš i sam da je u Srbiji IN da si član političke partije, da si u nekom upravnom odboru, da imaš prijatelja koj je neki politički funkcioner manji ili veći, da znaš ljude ili da si član ROTARI kluba,......\nOčigledno da je čovek pokušao da savesno radi svoj posao, ali pošto ne ispunjava gore navedene uslove, morao je biti sklonjen jer se zamerio nekome sa tog spiska.\nŠta da radimo kad živimo u banana republici,mogli smo da budemo lideri regiona, a mi tonemo sve dublje i dublje, baš što imamo tako sposobne po ministarstvima koj one što rade otpuštaju, a zapošljavaju familiju i partiske kolege.\nPoslednja poruka: 04.07.2009., 10:14


Vesti -\tAug 27, 2020\nRadnja filma koji je nagrađen na prošlogodišnjem Sundance festivalu prati 11-godišnju Amy, koja želi da se pridruži grupi plesačica „The Cuties“. Priključivši se ovoj ekipi uznemiruje svoju majku, koja ne krije nezadovoljstvo kćerkinim odabirom. Film je dobio 82 odsto glasova na stranici Rotten Tomatoes, kao i mnoštvo pohvala zbog odličnog načina na koji su sutematizovane osetljive teme.\nMeđutim, Netflix je nakon najave filma naišao na veoma negativne reakcije svojih korisnika. Naime, trejler filma je na zvaničnom Netflix-ovom YouTube kanalu dobio 948 hiljada negativnih ocena, a samo 26 hiljada lajkova. Korisnici Twitter-a i Facebook-a film su ocenili kao „užasan“ i napisali su kako Netflix kroz podržavanje ovakvog filmskog ostvarenja promoviše pedofiliju.


"Pozdravljam gospodina Karpentera" - B92\n"Pozdravljam gospodina Karpentera"\nPredsednik Aleksandar Vuèiæ izjavio je u Minhenu da Beograd sa Prištinom neæe razgovarati o statusu sve dok ne budu ukinute takse na robu iz centralne Srbije.\nIzvor: Tanjug petak, 14.02.2020. | 13:18 -> 13:33\n"Mi možemo da razgovaramo o stvarima koje su pitanje ekonomskog napretka, nemamo problem sa tim, ali neæemo da razgovaramo o statusu dok se takse ne ukinu. To stoji i èekamo da takse budu ukinute", rekao je Vuèiæ odgovarajuæi na pitanja novinara Al Džazire u Minhenu, gde uèestvuje na Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji.\nVuèiæ je rekao da mu je smešno da uopšte prièa o taksama u 21. veku, jer mora da postoji slobodna trgovina, navodeæi da oèekuje da problem bude rešen.\nUpitan da li æe se sastati sa predstavnicima prištinske administracije, Vuèiæ je podsetio da je Hašim Taèi jutros prisustvovao potpisivanju dokumenta o železnici i da je video neke predstavnike njihove delegacije, ali da ne zna da li æe Aljbin Kurti po podne doæi u Minhen.\n"Ne znam, to njih morate da pitate. Ja æu biti na sastanku u pet sati", rekao je Vuèiæ. Upitan šta oèekuje od današnjih sastanaka, Vuèiæ je rekao da ne bi trebalo oèekivati previše.\n"Ako možemo malo da spustimo tenzije, to je uvek dobro, a mislim da su ovo konkretni koraci. Mi æemo brzo da radimo na tome", rekao je Vuèiæ.\nOn je rekao da je danas potpisano pismo o namerama o železnici i da je bilo reèi o tome da je važno da se posle avio-saobraæaja na kojem se ubrzano radi, otvori i železnièka linija koja æe povezati Beograd i Prištinu, kao i auto-put o kojem je, podseæa, još pre šest godina bilo reèi sa nemaèkom kancelarkom Angelom Merkel.\nVuèiæ je rekao i da je naša strana uradila sve i da æe prvi radovi na ukupnoj deonici kroz centralnu Srbiju krenuti veæ na jesen.\nUpitan koliko su važni dogovori i potpisana dokumenta, Vuèiæ je rekao da je uvek bolje kada se razgovara, nego kada dijaloga nema.\n"Dobro je sve što nije destabilizacija. Kod nas su sve usijane glave i lako je napasti nekoga i dobijati politièke poene kritikom drugog, ja mislim da je važno da se saèuva mir i stabilnost", ponovio je Vuèiæ.\nOn je naveo da su u Srbiji ekonomski brojevi dobri, da je država imala najveæi rast u 2018. i 2019. godini ne samo u regionu, veæ i u jugoistoènoj Evropi, da se nastavlja niska stopa javnog duga, ali da je potrebno nastaviti i saradnju i otvarati granice.\n"Samo izmeðu nas i BiH i Crne Gore gubimo godišnje najmanje dve milijarde evra samo zato što nam kamioni toliko èekaju na granicama", rekao je Vuèiæ.\nPovodom izjave bivšeg zvaniènika Pentagona Majkla Karpentera da Rusija u Crnoj Gori, preko Srpske pravoslavne crkve, štiti svoje interese, Vuèiæ poruèuje da bi voleo da je od Karpentera èuo kakva prava imaju Srbi u toj državi.\n"Pozdravljam gospodina Karpentera. Voleo bih da sam od njega èuo da li Srbi, kojih ima skoro 30 odsto u Crnoj Gori, imaju ista prava kao Albanci u Makedoniji", poruèio je Vuèiæ.\nPredsednik Srbije je, upitan da prokomentariše to što je Ramuš Haradinaj pretio Aljbinu Kurtiju, ukoliko ovaj ukine takse od 100 odsto na robu iz Srbije, kratko odgovorio: "Šta me briga".\nA post shared by Aleksandar Vuèiæ (@buducnostsrbijeav) on Feb 14, 2020 at 3:35am PST\nVuèiæ je izjavio danas da æe sutra na sastanku u Beogradu saslušati stavove Milorada Dodika i Željke Cvijanoviæ u vezi sa situacijom u BiH i istakao da æe uvek insistirati na oèuvanju mira i stabilnosti u toj zemlji.\nVuèiæ je u Minhenu, gde je odgovarao na pitanja novinara u pauzi Minhenske bezbednosne konferencije, za Al Džaziru rekao da je Dodika i Cvijanoviæevu pozvao na sastanak i pre sporne odluke Ustavnog suda u BiH o imovini.\n"Sutra æu da saslušam Dodika i Cvijavnoviæ da èujem šta misle. Uvek æu da insistiram na oèuvanju mira i stabilnosti u BiH, mi poštujemo integritet BiH i integritet Republike Srpske u okviru BiH", dodao je Vuèiæ. On je naveo da svi zajedno moraju da rade na oèuvanju mira i stabilnosti jer je to najvažnije za sve narode.\n"Najbolji odnosi sa Rusijom i Kinom, nastavljamo EU put"\nVuèiæ je poruèio u izjavi novinaru ruske televizije u Minhenu, da æe Srbija nastaviti da održava najbolje odnose i saradnju sa Rusijom i Kinom, po ugledu na zemlje koje imaju mnogo veæu razmenu sa Rusijom od nas, ali da æe nastaviti i svoj evropski put.\nVuèiæ je u Minhenu, u pauzi Minhenske bezbednosne konferencije, odgovarao na pitanja novinara, a osim predstavnika medijskih kuæa iz Srbije i regiona, njegovo izlaganje su pratili i novinari stranih medija.\nNovinar ruske televizije pitao je predsednika Srbije da prokomentariše slogan minhenske konferencije "westlessness", što znaèi nestanak znaèaja Zapada, kao i komentare koji su se mogli èuti da je Rusija destabilizirajuæi faktor. Vuèiæ mu je odgovorio, kako je preneo, isto što i mnogim investitorima sa kojima se sastao, a koji su ga pitali o uticaju Rusije i Kine, te kojima je govorio da njihove zemlje imaju mnogo veæu trgovinsku razmenu sa Rusijom, a posebno sa Kinom, od Srbije.\n"Vi imate benefite te saradnje za vaš narod, a neki od vas nama ne dozvoljavaju da uradimo isto... Mi æemo održati najbolje odnose sa Kinom i Rusijom, nastaviæemo veoma dobru saradnju, to se neæe promeniti, iako svi znaju da smo na evropskom putu", rekao je Vuèiæ.\nIstièe da Srbija neæe promeniti svoju politiku, koja joj je, kaže, obezbedila i dobre rezultate u ekonomiji i dobro pozicioniranje u svetu.\n"To ne govorim samo za rusku televiziju, veæ i za sve regionalne televizije, vidim ovde i mnoge kamere iz EU zemalja, što me ne zanima. Ovo je srpska politika i mi æemo je nastaviti", rekao je Vuèiæ. Predsednik Vuèiæ je nakon što je dao izjavu medijima na svoj zvanièan profil na Instragamu postavio fotografiju na kojoj se vidi veliki broj novinara i napisao: "Veliko interesovanje stranih medija za srpske stavove".


Samo da riješimo crno tržište, minimalne plate bi mogle biti 750 KM\nSa tim novcem se dodatno može potaknuti ekonomski rast, uložiti u produktivne svrhe, između ostalog i u nabavku vakcina protiv koronavirusa, vratiti neki stari krediti, rasteretiti privreda silnih nameta\nZ. Karić 31.05.2021\nCRNO TRŽIŠTE Samo da riješimo crno tržište, minimalne plate bi mogle biti 750 KM\nOduzet veliki broj cigareta\nProblem crnog tržišta duhana i duhanskih proizvoda u Bosni i Hercegovini i dalje je aktuelan. Naime, onaj koji prodaje cigarete bez akciznih markica ne plaća akciza i PDV, a od tih sredstava se finansiraju vrlo važne stvari u našoj državi, a to su prije svega zdravstvo, školstvo, putna infrastruktura, razna socijalna davanja i slično.\nNaime, smanjenjem crnog tržišta bilo bi više novca u državnoj kasi. Tim novcem se mogao riješiti jedan od najvažniji problema, a to je nabavka vakcina protiv koronavirusa kojih trenutno u BiH, ako ne računamo milostinju koju su nam dali drugi, nema. Naime, da je taj novac bio u budžetu države, predstavnici vlasti su mogli brzo reagovati i na tržištu odmah nabaviti vakcine, umjesto što su djelovali putem COVAX mehanizma za siromašne zemlje. U skladu s tim i prema prioritetima, vakcine za bh. građane stižu polako i donekle jako kasno.\n- Gubici budžeta po osnovu crnog tržista duhana su ogromni i mjere se stotinama miliona maraka. Iz tih sredstava bi se, između ostalog, moglo finansirati značajno unapređenje kvaliteta zdravstvene zaštite stanovnika BiH. To znaći da bi mogli povečati plaće zdravstvenim radnicima, obezbjediti dodatne edukacije zdravstvenog osoblja i nabavku savremene medicinske opreme i još mnogo toga – kaže Izvršni direktor Udruženja ekonomista Republike Srpske SWOT, Saša Grabovac.\nOn dodaje da što se tiče povezanosti problema u procesu vakcinacije smatra da problem prevashodno nije bio nedostatak sredstava jer su ona obezbjeđena već realizacija nabavke. Taj problem nije karakterističan samo za nas, već i za mnogo razvijenije zemlje od BiH.\nSa mišljenjem Grabovca slaže se i mr. sc. Faruk Hadžić, dipl.oecc, koji kaže da se akcizna politika u Bosni i Hercegovini vodi na potpuno pogrešan način.\n- Akcizna politika treba da bude instrument za provedbu određenih ciljeva koje postave donosioci odluka. Međutim, stvarnost je da ciljevi nisu definisani i onda način vođenja ove politike ide ka tome da se prikupi samo što više novca, bez bilo kakve brige kako će se taj novac kasnije utrošiti, ko će imati korist i sl. – navodi Hadžić.\nOstavljene u šumi\nGubici, dodaje, u neplaćenim porezima i akcizama na duhan su ugromni i sa tim novcem se dodatno može potaknuti ekonomski rast, uložiti u produktivne svrhe, između ostalog i u nabavku vakcina protiv koronavirusa, vratiti neki stari krediti, rasteretiti privreda silnih nameta.\n- Upravo zbog izgubljene naplate zbog crnog tržišta, cjelokupni privredni sektor je prinuđen da plaća visoke poreze i doprinose. Da je kojim slučajem ovaj novac prikupljen, bilo bi moguće smanjiti doprinose privredi i na 25 posto bruto iznosa plate, ukinuti porez na dohodak na plate do 1.000 KM i povećati minimalnu platu na 750 KM – kaže Hadžić.\nUmjesto smanjenja nameta, najavljuje se uvođenje i novih, što će dodatno naštetiti privredi i građanima kroz povećanje cijena životnih namirnica i svih onih proizvoda gdje struja ima znatni udio. Na ovaj način može doći i do jačanja crnog tržišta. Rješenje je u smanjivanju poreskog opterećena, tj. akciza i njihovom namjenskom usmjeravanju.\nBroj izdatih akciznih markica za cigarete tokom 2019. skoro je prepolovljen u odnosu na 2009. godinu, kada je BiH započela proces usklađivanja akciza s legislativom EU. Taj trend je nastavljen i prošle godine, kada je zabilježen najdrastičniji pad.\nOduzeto 17.750 kutija cigareta\nDa se borba s crnim tržištem nastavlja dokaz je akcija „Štit 2021“, gdje su pripadnici Jedinice granične policije Trebinje, 22. maja 2021. godine, u naselju Gornji Lipnik, općina Gacko, spriječili krijumčarenje 17.750 kutija cigareta raznih robnih marki bez akciznih markica. Zaplijenje cigarete, vrijednosti cca 95.000 KM, pronađene su na šumskum putu iz smjera Crne Gore. O okolnostima je obaviješten dežurni tužitelj Tužilaštva, prema čijim uputama se nastavlja rad na predmetu.\nPodsjetimo, u sklopu operativne akcije „Štit 2021“ u aprilu je spriječeno krijumčarenje 26. 750 kutija različitih vrsta cigareta na ulasku u BiH na zajedničkom graničnom prijelazu Deleuša – Vraćenovići, u vrijednosti cca 133.750 KM.\nRapidno raste crno tržište, pa danas većina pušača kupuje švercovane cigarete sumnjivog kvaliteta, iako je i njihova cijena recentno porasla u odnosu na one legalne, sa akciznim markicama. Očito je da je zbog velikog broja akciza došlo do poremećaja i na ovom “tržištu”. Očito, šverceri ne žele da se odreknu svog pozamašnog profita na koji su dugi niz godina navikli.\nVlast želi da građani plaćaju doprinos za zdravstveno bez da ga mogu koristiti\n23.05.2021 u 20:32\nDolazi vrijeme mladih ljudi\n23.05.2021 u 07:52\nFaruk Hadžić Saša Grabovac Crno tržište Cigarete


Kako znate da ste na pravom putu da naučite norveški, švedski ili danski? - Nordia Senter\nKako znate da ste na pravom putu da naučite norveški, švedski ili danski?\n25 Sep Kako znate da ste na pravom putu da naučite norveški, švedski ili danski?\nPosted at 10:19h in Nordia Senter\tby\tNordia Senter 0 Comments\nSkandinavske zemlje, a naročito Norveška i Švedska su u poslednje vreme među najpoželjnijim ciljnim destnacijama za sprsku imigraciju i prilično veliki broj ljudi se aktvno priprema za trajni odlazak u ove zemlje. Potreba za radnom snagom na severu svakako ide u korist potencijalnim iseljenicima, ali posedovanje odgovarajuće diplome ili zanata nije dovoljno pošto se u oglasima na forumima za zapošljavanje insistra na solidnom poznavanju jezika. Štaviše, najnovija regulatva zahteva da oni koji žele da dobiju posao u ovim zemljama poseduju sertfikat o položenom ispitu jezičke provere i traženi nivo znanja se kreće od B1 do B2 nivoa (ili jednostavnije rečeno od srednjeg ka naprednom). Glavni parametar za određivanje nivoa koga valja postći je profesija kojom se kandidat bavi, tako da neko ko želi da radi kao lekar u Norveškoj će morati da polaže Bergenstesten, a u Švedskoj Tissus. Međutm, ukoliko je cilj da se zaposlenje dobije u staračkom domu kao negovatelj, biće sasvim dovoljno pokazat setfikat koji svedoči o poznavanju jezika na srednjem nivou. Ili u najvećem broju slučajeva zadovoljiti kriterijume poslodavca.\nOno što proizilazi iz uvodnog teksta je da je dobro poznavanje jezika neophodno da bi se položio test i da bi se moglo pristupiti procesu traženja posla na pravi način. Štaviše, mogućnost da se tečno govori jezik je od krucijalnog značaja za dobijanje posla. Poslodavac će se uvek opredelit za kandidata koji je u stanju da efektno komunicira jer će taj ist kandidat moći da se prezentuje na najbolji način – bez zamuckivanja i koristeći prave reči koje odgovaraju situaciji. Isto tako, dobre govorne veštine garancija da ta ista osoba neće imat problema u radnom okruženju i da će moći bez problema da komunicira sa kolegama i klijentma.\nDa bi se došlo do željenog nivoa znanja jezika potrebna je kvalitetna nastava istog. Retki su oni kojima uspešno pođe za rukom da jezik savladaju kroz samostalno učenje, velikoj većini treba nastavnik koji će pomoći učeniku da napreduje i pomogne mu/joj da pored pasivnog poznavanja jezika (čitanja i slušanja) razvije i aktivno znanje (da je u stanju da priča i piše). Ova dva stadijuma učenja jezika obično slede jedan iza drugog i prilično je teško doći do aktivnog znanja bez kontakta sa “živim” jezikom tj. jezikom koji govore izvorni govornici. Zato je izuzetno bitno pristupiti učenju na pravi način. U produžetku možete naći par smernica koje vam mogu pomoći da utvrdite da li ste na pravom putu da ovladate jezikom:\n1. Koliko brzo napredujem?\nUzimajući u obzir da svi koji planiraju da se isele u Skandinaviju žele da to učine u najkraćem mogućem roku, lako je uvideti da je potreba za efikasnom nastavom jako tražena. Međutim, ne treba mešati efikasan pristup sa tzv. instant rešenjima. Jezik se ne uči preko noći i obećanja da ćete doći do naprednog nivoa poznavanje norveškog u roku od devet meseci u većoj grupi polaznika (od 10 pa nadalje) obično ne pije vodu. Proces učenja je kompleksan proces i zahteva vreme i posvećenost. Ako imate osećaj da vaš norveški ili švedski polako, ali konstantno napreduje na dobrom ste putu. Ali ukoliko vam deluje da prelazite gradivo velikom brzinom i pri tome niste u stanju da usvojite i primenite naučeno, vreme je da stavite prst na čelo i upitate se da li uzalud bacate vaše vreme i novac na pogrešnom mestu.\nPhoto credit: https://www.babbel.com/en/magazine/10-tips-from-an-expert\n2. Koliko lako mogu da izrazim svoje misli?\nDa li imam problema da se setim osnovnih fraza i da li mi je naporno da razgovaram sa nekim o svakodnevnoj tematci? Da li bih mogao da pitam za informaciju koja mi je potrebna i koliko mi je teško da napišem kraći imejl? Sasvim je normalno da se suočavate da problematkom ovog tipa u toku samog procesa učenja, i cilj kvalitetne nastave je da vam pomogne da ovladate jezičkim veštnama potrebnim za rešavanje ovih zadataka. Međutm, ukoliko ste na putu da pređete poslednje lekcije u udžbeniku namenjenog polaznicima B2 nivoa, a pri tome se još uvek mučite sa jednostavnim rečenicima, nešto očigledno nije u redu.\n3. Da li razlikujem formalni i neformalni jezik?\nDa odmah razjasnimo, Skandinavci su kako u životu, tako i u jeziku prilično nerformalni u odnosu na recimo engleski gde se tačno zna koji je izbor reči i stl pisanja prigodan odgovarajućoj situaciji (razgovoru sa bliskim prijateljom ili prepiskom sa šefom). Ali ako smatrate da ste na naprednom nivou, onda treba da poznajete osnovna pravila o pisanju imejlova i učitvom obraćanju sagovorniku. Zato što ta pravila ipak postoje.\n4. Da li mi je izgovor prihvatljiv?\nSvi smo mi svesni činjenice da je praktčno nemoguće steći savršeni akcenat bez boravka u samoj zemlji. Međutim, to ne znači da se ne može raditi na tome i dobar profesor će se trudit da vam pomogne da poboljšate svoj izgovor. Skandinavski jezici (tačnije norveški i švedski) su tonski jezici što znači da kad slušate izvorne govornike imate osećaj da oni “pevaju” dok govore, dok Danci više deluju kao da valjaju vruć krompir u ustima dok pričaju. Ta švedska i norveška “melodija” i dansko “davljenje” su sastavni deo jezika, i ako to makar delimično ne savladate Skandinavci će imati problema da vas razumeju.\n5. Da li razmišljam na srpskom dok se služim stranim jezikom?\nGlavni izazov u učenju svakog jezika nije u učenju novih reči i gramatčkih pravila, već sposobnost da se izađe iz okvira maternjeg jezika i usvoje konstrukcije i fraze koje nisu “logične” niti u skladu sa zakonitostma (ili tzv. osećaju) našeg izvornog govora. I upravo ovaj kriterijum je jedan od najvažnijih prilikom procene nečijeg znanja. Znaćete da ste na naprednom nivou onda kada počnete da koristte izraze koji su vam u prošlost delovali “čudni” i “neprirodni”, a da pri tome ne postavljate pitanje o validnost isth. Jer jezik nije nikada u potpunost logičan.\nValja napomenuti da je prilikom samog procesa učenja nemoguće u potpunost zadovoljiti sve gorenavedene kriterijume, tako da ako imate osećaj da “škripite” što se izgovora tče ili vam je teško da napišete propratno pismo prilikom apliciranja za radno mesto – ne očajavajte. To je samo znak da treba dodatno proširiti znanje u “kritičnim” oblastma i dobar profesor će vam pomoći u tome. Ukoliko se desi da imate osećaj da nijedan kriterijum nije zadovoljen, razmislite da li je vreme da preispitate sopstvene radne navike ili nađete novog predavača. U svakom slučaju, uživajte u učenju jezika jer će vam svakako biti jako drago kada shvatite da ste ga napokon „progovorili”.\nčasovi danskog, časovi norveškog, časovi švedskog, danska, danski jezik, norveška, norveški jezik, švedska, švedski jezik


Vreme 918 - In memoriam – Aleksandar Solzenjicin (1918–2008): Prorok protivrecnog XX veka -->\nIn memoriam – Aleksandar Solženjicin (1918–2008) >\nU nedelju 3. avgusta od srčane insuficijencije u 89. godini života umro je jedan od najvećih ruskih pisaca XX veka i borac protiv mračnog totalitarizma u Rusiji – Aleksandar Solženjicin. Smrt je nastupila nekoliko minuta pre ponoći, dok je u svom domu radio na punom izdanju svojih sabranih dela u 30 tomova. Aleksandru Solženjicinu ispunjena je želja i sahranjen je na groblju Donskog manastira u Moskvi.\nNjegov život bio je dugačak, hrabar i pun protivrečnosti. Aleksandar Solženjicin bio je intelektualac-disident, pisac-publicista i istoričar, sa dragocenim životnim iskustvom seoskog učitelja. Pretrpeo je represiju, bio slavljen pa proteran iz SSSR na Zapad. Na Zapadu slavljen pa kritikovan, pa opet kod kuće kritikovan, slavljen i nagrađivan. Bez obzira na "zub vremena" i razna mišljenja o životu i delu Solženjicina, nepobitna je činjenica da posle objavljivanja njegovih prvih dela i saznanja o staljinističkim logorima, u SSSR se tada više nije moglo živeti kao ranije, a u komunizmu je razobličen lik nehumanog totalitarizma.\nRUSIJA: Aleksandar Isajevič Solženjicin rođen je 11. decembra 1918. godine u gradu Kislovodsku, u kavkaskom kraju, na jugu Rusije. Otac Isakij Solženjicin bio je ruski paor, koji je nesrećno stradao u lovu pre Aleksandrovog rođenja; majka Taisija bila je iz porodice ukrajinskih veleposednika kojima su boljševici konfiskovali imanja. U osnovnoj školi u Rostovu na Donu, gde su se sa majkom preselili, malog Aleksandra kritikovali su za nošenje krstića na lančiću i posećivanje crkve, ali vremenom je on prihvatio marksističke ideje i sredinom tridesetih godina postao član Komsomola (omladinska organizacija komunista u SSSR). Tada je Solženjicin počeo da piše i da se interesuje za istoriju Rusije XIX i XX veka. Aleksandar Solženjicin je upisao fakultet fizike i matematike na Rostovskom univerzitetu, ne smatrajući literaturu svojom budućom profesijom. Bio je odličan student i dobio je Staljinovu stipendiju. Mladić Solženjicin interesovao se za razne grane društvenih nauka i umetnost, čak je pre rata vanredno upisao Institut filozofije, literature i istorije u Moskvi. Bio je po prirodi avanturista – sa društvom je u kajacima plovio Volgom. Oženio se 1940. godine.\nPočetak Drugog svetskog rata Solženjicin je dočekao kao seoski učitelj u rostovskom kraju. Nakon mobilizacije upisao je višu artiljerijsku školu i do kraja rata napredovao do kapetana. Na frontu je mnogo pisao, a pred kraj rata počeo je prepisku sa školskim drugom u kojoj su kritikovali Staljina. Iako su kritike bile jako dobro šifrirane izmišljenim imenima, sovjetskim tajnim službama, kojima je Solženjicin već tada bio poznat kao talentovani pisac nisu promakle kritike režima i pre kraja rata u februaru 1945. godine oba drugara bila su uhapšena. Solženjicin je dobio, u odnosu na masovne represije u to vreme, blažu kaznu – osam godina prinudnog rada po sovjetskim logorima. U njima su nastale inspiracije za dela kao što je "Jedan dan Ivana Denisoviča" i "Matrjonin dvor", kao i mnoga druga. Kasnije, i posle raspada SSSR, bilo je tvrdnji da je Solženjicin u sovjetskim kaznenim logorima sarađivao sa tajnim službama, čak je jednom i sam priznao da je pod pritiskom potpisao saglasnost da će pod tajnim imenom "Vetrov" sarađivati, ali da se na tome veza sa sovjetskim tajnim službama i završila.\nGodine 1952. u jednom od kaznenih logora, po kojima su ga selili od Moskve do Kazahstana, operisan mu je tumor, nakon čega je izdržavao kaznu kao učitelj matematike i fizike u Kazahstanu. Nakon tri godine, sovjetske vlasti su ga rehabilitovale i on se, razočaran sovjetskim sistemom i komunizmom uopšte, ponovo vratio u javni život. Veliki utisak Solženjicin je ostavio na A. Tvardovskog, urednika tada poznatog literarno-umetničkog časopisa "Novij mir" (Novi svet), koji ga je pozvao u Moskvu. I pored suprotstavljanja Politbiroa, kabinet Hruščova, želeći da se odrekne negativnih posledica tvrdog staljinizma, odobrio je štampanje Solženjicinove novele Jedan dan Ivana Denisoviča, nakon čega je primljen u Društvo književnika SSSR. Solženjicin je fascinirao tadašnje sovjetske spisatelje svojim jednostavnim stilom i direktnošću, ali je istovremeno time provocirao komunističku vrhušku. Više sovjetskih izdavača štampali su njegova dela, kao što je Događaj na stanici Krečetovka, Matrjonin dvor, U interesu rada. Nakon dolaska na vlast Brežnjeva, Solženjicinu je tajna služba KGB oduzela sva dela antisovjetskog sadržaja, zabranjeno mu je da javno nastupa i objavljuje svoje radove. Isključen je iz Društva književnika SSSR, posle čega je otvoreno počeo da apeluje na ukidanje cenzure i da kritikuje vlast. Štampan je u samizdatu i, u ograničenom tiražu, distribuiran među intelektualcima. U Sjedinjenim Američkim Državama i Zapadnoj Evropi bili su objavljeni romani U prvom krugu i Odeljenje za rak, koji su mu doneli veliku svetsku popularnost, a 1970. godine dobio je Nobelovu nagradu za književnost. Nakon štampanja Arhipelaga Gulag na Zapadu, sovjetske vlasti proglašavaju Solženjicina "izdajnikom". U februaru 1974. godine oduzeto mu je sovjetsko državljanstvo i nasilno su ga proterali u Zapadnu Nemačku, a kasnije se nastanio u Cirihu. Njegovoj supruzi, sa tri sina, tek kasnije je bilo dozvoljeno da napusti SSSR.\nZAPAD: I pre proterivanja na Zapad, Solženjicin je smatrao da mu je Nobelova nagrada dodeljena zbog političkih, a ne literarnih zasluga. Solženjicin je u početku živeo u Švajcarskoj gde je pisao svoje memoare, da bi se 1976. godine preselio u Vermont, u Sjedinjene Američke Države, gde je radio na svom istorijskom ciklusu Crveni točak. Solženjicin je nastupao javno kritikujući komunistički totalitarizam i SSSR, zbog čega je za vreme Hladnog rata imao naklonost Zapada. Ta naklonost bila je isprepletena kritikama, kao na primer, kada je za vreme posete Španiji javno pohvalio smenjeni Frankov režim i kritikovao nove vlasti za prebrzu demokratizaciju. Solženjicin je kritikovao i SAD, njihovo potrošačko društvo i nedostatak morala. Govorio je da "u Americi ni ptice po parkovima ne pevaju kao u Rusiji".\nU Rusiju se Solženjicin vratio nakon raspada Sovjetskog Saveza 1994. godine i počeo sa propagiranjem konzervativnih ruskih pravoslavno-patriotskih ideja. Mnogi intelektualci koji su ga prethodno poštovali zbog antikomunističkih stavova bili su razočarani njegovim novim monarhističkim i nacionalističkim ubeđenjima. Nacionalističke ideje Solženjicin je izneo i u tvrdnjama da su "Jevreji bili i žrtve i organizatori sovjetskih represija". Autorska TV-emisija koju je Solženjicin u Rusiji imao ukinuta je, navodno, zbog slabe gledanosti. Konfuzno je bilo koga on u svojim oštrim nastupima kritikuje u Rusiji: "ograničenu" inteligenciju ili narod, koji nakon pada komunizma nije znao kakvu državu želi. Tada je Solženjicin objavio delo Rusija u provaliji i kritikovao Jeljcinovo rukovodstvo za "kulturu materijalizma koju je Rusija preuzela sa Zapada". Čak je 1998. godine odbio da primi Orden svetog Andreja Prvozvanog. To ga nije sprečilo da Državnu nagradu Ruske Federacije primi 2006. godine, za vreme mandata predsednika Putina.\nPored pomenutih i drugih nagrada, Solženjicinu su dve nagrade uručene iz Srbije: orden Svetog Save 2004. godine i Fonda "Živko i Milica Topalović" 2007. godine.\nNjegov biograf Majkl Skemel kaže da je Solženjicin imao konflikt sa Zapadom, iako je tamo živeo skoro 20 godina, gde je slobodno mogao da živi i stvara. "Sloboda, potpuna sloboda američkog društva šokirala je Solženjicina. Američko društvo stvoreno je od različitih, često suprotstavljenih stavova, i svako ima pravo da ih izrazi, a istina često izlazi iz suprotstavljanja tih stavova. Solženjicin je na to negativno reagovao i počeo da "prevaspitava" Amerikance, čime je u SAD prema sebi stvorio odbojnost", prenosi britanski BBC reči biografa Skemela.\nVelike promene u životu Solženjicina poklapaju se sa društvenim promenama u Rusiji, na Zapadu i u Svetu. Aleksandar Solženjicin bio je veličan zbog borbe protiv sovjetskog totalitarizma u XX veku, iako je njegov duh pripadao Rusiji XIX veka.\nKnjiga - Čarolija Muharema Bazdulja ("Gradac", 2008) >\nIntervju – Vuk Palibrk, ElektroLasta >\nVarijacije na temu slobode


Strukturiranje programa treninga snage - Combat Fitness\n/Strukturiranje programa treninga snage\nU zavisnosti od toga da li ste početnik ili iskusnan vežbač, verovatno znate da postoji mnogo načina za razvijanje mišićne mase i snage. Svaki oblik vežbanja sa progresivnim opterećenjem stimuliše izvestan stepen povećanja snage, ali bez obzira na to, svaki trening treba da sadrži odrđene komponente kako bi što efikasnije došli do zacrtanog cilja. U daljem delu teksta pokušaćemo da iznesemo osnove kojih bi se trebalo pridržavati tokom vežbanja sa opterećenjem za razvoj snage.\nZa svaku mišićnu grupu potrebno je izabrati bar jednu vežbu kako bi se osigurao kombinovani razvoj mišića celog tela. Treniranje samo određenih mišićnih grupa dovodi do mišićnog disbalansa i povećava rizik od povreda. Glavne mišićne grupe obuhvataju mišiće nogu, grudi, ramena, ruku i leđa. Pokušajte što više da radite kompleksne, odnosno složene vežbe koje pogađaju više mišićnih grupa, nego vežbe na spravama i izolovane vežbe pojedinih mišića. Vežbe koje bi trebali svakako da uvrstite u svoj program jesu: čučnjevi, mrtvo dizanje, benč potisak, itd. Složene vežbe omogućiće vam bolji i jači trening, a samim tim i brže rezultate.\nKada se izvodi određena serija vežbi, preporučljivo je da se prvo ide od većih mišićnih grupa ka manjim, odnosno od zahtevnijih vežbi ka manje zahtevnim ili prvo se rade glavne vežbe, a potom pomoćne ili dinamičke (brzinsko-snažne) vežbe za snagu se rade pre sporih (čučnjevi), sve u zavisnosti od tipa snage koji se trenira. Ovakav način omogućava da izvedemo najzahtevnije vežbe na početku kada je naše telo najodmornije. U izvesnim slučajevima postoje super serije i drugi metodi treninga kada radimo trening sa kombinacijom vežbi za više mišićnih grupa, ali to savetujemo samo iskusnim vežbačima koji već duže vreme treniniraju sa opterećenjem i imaju više iskustva u vežbanju, kako bi još više napredovali.\nIzvođenje vežbi najviše zavisi od tipa snage koji se trenira, a to je svakako veoma bitno i u sprečavanju nastanka povreda. Brzina podizanja je veoma važna u treningu snage. Izvođenje vežbi brzim ritmom izaziva visok stepen naprezanja u mišićima, dok izvođenje vežbi sporijim tempom zahteva ujednačeno angažovanje mišićne sile tokom cele amplitude pokreta. Ključ je u tome kako sportista u svom sportu primenjuje silu protiv otpora. Što se tiče hipertrofije mišića, ukoliko želimo pravilno i adekvatno razvijanje mišića preporučuje se uvek kontrolisano izvođenje vežbi u koncentričnoj i ekscentričnoj fazi pokreta, s tim što ekscentrična faza treba da traje duže od koncentrične faze pokreta.\nSerija je broj uzastopnih ponavljanja po vežbi nakon kojih sledi period odmora. Broj serija zavisi od broja vežbi i tipa snage koji se trenira u zavisnosti od naših ciljeva. Ako je veći broj vežbi, manji je broj serija, a ako u vežbi imamo veći broj ponavljanja, onda je manji broj serija. Što je težina veća, možemo da uradimo manji broj ponavljanja. Ono što možemo da podignemo samo jednom se naziva maksimalna snaga. Broj ponavljanja od 6 do 12 najbolje utiče na hipertrofiju mišića uz prirast snage. Broj ponavljanja manji od 6 je najoptimalniji kod razvoja snage koju kolateralno prati i veličina mišića. Veći broj ponavljanja je uglavnom za mišićnu izdržljivost.\nVeće grupe mišića kao što su noge, grudi i leđa zahtevaju veći broj serija kako bi se adekvatno mišići stimulisali i razvili, dok manje grupe mišića kao što su ruke i ramena zahtevaju manji broj serija, jer manji mišić ima i manji kapacitet, a samim tim zahteva i manje serija i menje težine kako bi napredovao.\nTokom određenog broja treninga trebali bi da pokušavate da napravite neku vrstu napretka u odnosu na prošle treninge. To podrazumeva progresivno povećanje opterećenja, što podrazumeva da pokušate da dodate najmanje 1.25 do 2.5kg opterećenja na sledećem treningu. Mišići trebaju da se postepeno opterećuju i stalno treba da im zadajete nove zadatke koje treba da savladaju. Ukoliko ne menjate svoj program i uvek radite potpuno isti program, vaši mišići će doći do stadijuma kada više neće napredovati i ostaće na tom nivou koji ste postigli. Početnici uglavnom brzo napreduju na samom početku, ali kasnije se moraju pozabaviti različitim vrstama treninga, koristiti drugačije i složenije vežbe, raditi jači trening i često menjati rutinu treninga kako bi napredovali. U zavisnosti od tipa snage koji se trenira i ciljeva, adekvatno opterećenje možemo odrediti kroz procenat od maksimuma ili kroz broj ponavljanja. U globalu opterećenje možemo podeliti na maksimalno, submaksimalno, veliko, srednje i malo.\nTokom rada sportista koristi energetski sistem koji odgovara datom opterećenju i trajanju aktivnosti. Mora se shvatiti da je period odmora isto toliko važan kao i sam rad. Trajanje odmora zavisi od tipa snage koji se trenira, opterećenja, trenutnog nivoa kondicije sportiste itd. Periodi odmora se odnose na odmore između serija i između trenažnih dana. U zavisnosti od grupa mišića koje ste radili i vrste treninga tretirate i dužinu odmora. Ono što treba znati jeste da veće mišićne grupe, prilikom maksimalnih opterećenja zahtevaju i više odmora 72h, dok u radu sa velikim opterećenja odmori trebaju da budu od 48-72h, ukoliko je opterećenje znatno 24-48h, srednje od 12-24h i kratko,odnosno malo manje od 12h.\nSvaki pojedinačni trening snage je korisno razložiti u četiri dela: uvodni, pripremni, glavni i završni deo. Uvodni deo se odnosi na organizacionu komponentu treninga gde se treba upoznati sa ciljem i zadacima treninga kroz savete i upustva. Pripremni deo se odnosi na zagrevenje i svrha ovog dela je da se sportista pripremi za trening koji sledi, odnosno da postigne radnu temperaturu i da dobro zagreje sve mišiće koje će učestvovati u tom treningu. Glavni deo je posvećen aktuelnom programu treninga. Trening treba da bude koncipiran tako da direktno utiče na centralne faktore, a ne na periferne. Glavna ideja treninga je da sportista uradi što efikasnije i funkcionalnije trening. Završni deo treninga odnosi se na relaksaciju.\nFrekvencija treninga najviše zavisi od trenutnog nivoa sportiste i od njegovog cilja, odnosno takmičenja. Vrhunski sportisti imaju čak i po 2-3 treninga dnevno, oko 8h i više rada. Treba napomenitu da svaki trening nije razvojnog tipa, već može biti trening oporavka (aktivni ili pasivni), tehnički trening, taktički trening, psihološki i slično, ali sve zavisi od cilja treninga, odnosno od toga šta želimo da postignemo na tom treningu. Trening je individualna stvar i tako ga treba tretirati i razumeti. Svako od nas ima drugačije telo i napreduje brže ili sporije, jer napredak ne zavisi samo i isključivo od treninga, već i od načina ishrane, odmora, načina života i sllično, a sam trening predstavlja samo jedan faktor u nizu do konačnog cilja.\nTelesni tipovi – ektomorf, mezomorf, endomorf →\t← PROTEINI


Ukrajinska zastava ponovo nad Slavjanskom: Vojska preuzela grad – Nadlanu.com\nUkrajinska zastava ponovo nad Slavjanskom: Vojska preuzela grad\nObjavljeno 5. jula 2014. / 14:43:46\n“Ukrajinska zastava je pre jedan minut postavljena na gradsku skupštinu Slavjanska pred postrojenim ukrajinskim vojnicima”, rekao je ministar odbrane Valerij Geletej predsedniku Ukrajine Petru Porošnku, navedeno je u saopštenju objavljenom na sajtu ukrajinske vlade koje prenosi AFP.\nPredstavnici samoproglašene Donjecke Narodne Republike (DNR) potvrdili su danas da su proruske snage napustile Slavjansk koji su opkolile ukrajinske snage, navodeći istovremeno da su pretrpele minimalne gubitke.\nPrema navodima “narodnog gubernatora” Donjeckog basena Pavela Gubarjova, odluku o napuštanju Slavjanska doneo je komandant proruskih snaga Igor Strelkov.\n“To je realizovano sinoć. Gubici ustanika su minimalni. Organizovano i jedinstveno, ustaničke snage otišle su ka Krematorsku i nastaviće se dislokacija očigledno u Gorlovku i Donjeck”, naveo je on a prenosi RIA Novosti.\nPremijer samoproklamovane DNR Aleksandar Borodaj rekao je da je uzimajući u obzir brojčanu nadmoć ukrajinskih snaga, vojska DNR bila prinudjena da napusti prethodne pozicije na severnom delu fronta i predje na rezervne.\n“Naša vojska se organizovano i čuvajući lični sastav i oružanu tehniku učvrstila na rezervenim odbrambenim linijama. Bili smo spremni na takvu varijantu, jer moramo da se suprotstavljamo grupi od nekoliko desetina hiljada ljudi i stotina oklopnih vozila – praktično sa čitavom ukrajinskom raspoloživom armijom”, rekao je Borodaj a prenosi Itar-Tass.\nPrema njegovim rečima, proruske snage nastaviće da se bore.\n“Naša vojska nastavlja da se bori, moral je visok i sigurni smo u svoje snage. Medjutim, uzimajući u obzir taktiku “spržene zemlje”, koju primenjuju kaznene jedinice i ukupnu strategiju genocida nad stanovništvom Donbasa, saopštavamo da svakog sata borbenih dejstava ginu civili”, rekao je on i pozvao medjunarodnu zajednicu da utiče na ukrajinske vlasti i zaustavi uništavanje civilnog stanovništva.\nRIA Novosti, pozivajući se na lokalno stanovništvo, javlja da u oblasti kod aerodrome Donjecka odjekuju snažne eksplozije i da se čuje paljba, a da su uočena u vazduhu i dva aviona koja napadaju ciljeve u tom rejonu.\nTa ruska agencija prenosi pretpostavke iz redova ustanika da bi njihove snage mogle pokušati da zauzmu aerodrom, na kom se nalazi veća grupa ukrajinske vojske.\nUkrinform prenosi da bi u Lugansku, u susednoj samoproglašenoj Luganskoj Narodnoj Republici (LNR), danas popodne mogli da se sastanu lideri DNR I LNR.


Kakvo nezgodno vreme! – Oral History Kosovo\nKakvo nezgodno vreme!\nRođena sam 4. marta 1997. godine u gradu Preševu, kao prva ćerka u porodici, ali drugo dete mojih roditelja, zvali su me Egzona, jer je prema rečima moje majke velika radost zavladala kućom mojim dolaskom na svet i želeli su da ih ta radost prati ceo život. Kao dete se sećam igara sa drugovima i drugaricama iz naselja, prvih dana škole, zatim adolescencije, aktivnosti i organizovanja s društvom, ali nikada se ne sećam da sam bila izolovana nijedan dan kao danas.\nZbog studija sam morala da napustim porodicu sa 18 godina i da započnem novi život u Prištini, glavnom gradu koji ludo volim. Trenutno sam na drugoj godini osnovnih studija na Katedri za sociologiju Univerziteta u Prištini. Ova grana mi se toliko sviđa, posebno sa četvrtim semestrom gde su kursevi bili atraktivniji i obećali smo sebi, ali i profesorima puno rada i aktivnosti.\n10.mart 2020. bio je tipičan dan u studentskoj rutini. Kao i svakog dana, srećno sam se uputila na Filozofski fakultet da prisustvujem predavanju o studijama roda, koje je predavala profesorka Ljinda Gusia. Taj predmet je bio toliko drag studentima i učinila nas je toliko radoznalima i imali smo debate da smo jedva čekali da se ponovo sretnemo sledećeg utorka. Na početku predavanja, nakon pozdrava, profesorka nam je govorila malo o situaciji koja je zahvatila svet zbog virusa Covid-19 i da bi trebalo da budemo oprezni. Tada je započelo predavanje, diskusija među kolegama, želja da se više razume o datoj temi, tri sata koja smo imali nisu bila dovoljna.\nUveče su počele vesti o situaciji na Kosovu, a 11. marta 2020. doneta je odluka o zatvaranju svih institucija. Bila sam kod kuće i čuvši vest nazvala sam svoju prijateljicu da saznam šta se tamo događa. Rekla mi je da je sve zatvoreno, čak i studentski domovi, i više nismo smeli da ulazimo, čak ni po svoje stvari. Sa sobom sam imala tri, četiri knjige kojima sam se tešila da će mi pomoći nedelju dana. Ali, stvari se nisu odvijale onako kako sam mislila, jer je širenje virusa počelo i mere su bile strože.\nOva situacija je trajala nedeljama, sve dok nije počela da postaje dosadna i “haotična”. Ponekad sam se tešila razmišljajući o svemu što se dešavalo i govorila sam sebi: “Možda smo mi ljudi toliko zamorili zemlju zagađenjem da nas je nateralo da ostanemo unutra. Možda smo malo zaboravili da živimo kako treba?”. Uprkos tome, dan bez obaveza bio mi je veoma težak, pogotovo kad sam shvatila da se nećemo vratiti na fakultet, bilo je još dosadnije.\nUprkos tome što sam bila bliska sa porodicom, imala sam sve vreme sveta da se setim mnogih, mnogih stvari, da se vratim u životne priče, dečije igre i da završim posao koji mi je ostao, i dalje sam osećala prazninu u svojoj duši. Nedostajali su mi ljudi koji su mi bili svakodnevna rutina, ali ne samo to, oni su bili ostatak porodice.\nNapuštanje studija bio je još jedan umor, toliko da smo jedva čekali neko rešenje. Konačno je to završeno, Univerzitet u Prištini je počeo da organizuje online nastavu i mi smo se spremali. Po prijemu programa započeli smo sastanke i predavanja sa profesorima i kolegama. Nemate pojma koliko su nam nedostajala predavanja, nije prošla nastava a da nismo spomenuli fakultetske sale. Ponekad sam rekla, dobro, ova tehnologija je napredovala, ali ipak ima nedostatak, ne pruža zadovoljstvo zagrljaja kao u prisustvu. Sastanci su se nastavljali svakog dana i to nam je bilo od velike pomoći kao studentima, ali čežnja ipak nije nestala, posebno kada smo rekli: „Ah, kakav je to dobar period bio tokom nastave Kolektivnog pamćenja, ahh planovi Studijama roda“. To je bilo bolno. Nikada nisam želela da takav izazov ostane unutar četiri zida, nikada nisam to volela samo u ovom periodu studija, godina koje sam toliko volela.\nAhh, kakvo je vreme zahvatilo svet ovih meseci. Covid-19, virus koji je promenio naš život u jednom momentu. Svi smo zatvoreni, neko daleko, a neko blizu porodice, nezaposleni koji živimo od porodičnih rezervi, koliko god imali, ali ne svi, jer nekome nedostaje i zalogaj hleba. Ljudi pokušavaju da pomognu jedni drugima da zajedno prebrode ovaj izazov, vodeći računa o sebi da zaštitimo svoje voljene. Ne možete zamisliti da je to vreme koje voleti nekog znači držati rastojanje i ne zagrliti ih, to je najveća ljubav prema toj osobi, jer na taj način ih štitite od opasnosti.\nDa bismo savladali ovaj izazov, svaki dan smo morali da slušamo vapaje naših heroja, lekara koji su stalno stajali na prvoj liniji borbe sa ovim virusom, braneći čovečanstvo, jer je to više od Hipokratove zakletve sa svojim snažnim, neustrašivim duhom.\nI danas, mesec dana nakon karantina, kao da se navikavam da prihvatim ovo stanje, šalim se sa sobom, ponekad je dosadno i nervozna sam, ali dobro upravljam. Dan započinjem “neplaćenom kafom” praćenom knjigom, zatim nastavljam sa sportskim aktivnostima i brigom o bašti. Pošto smo svi kod kuće, i naš posao je na neki način podeljen, svako od nas radi nešto po kući, neko priprema hranu, neko drugi kupuje, neko drugi brine o čistoći i tako dalje, tako da ovo nije postalo rutinsko svaka dva dana menjamo odgovornosti.\nUprkos činjenici da sam se osećala umorno od korišćenja društvenih mreža (prvi put u mom životu), veče nije prošlo bez prijave na Facebook da vidim šta se dešava u svetu, a ponekad sam se čak i raspravljala s nekim kad sam videla status tipa: „ne sedi mi se kući, ovo je katastrofa“, što su obično radili muškarci, a ja sam morala da im dam do znanja, da je većina žena bila u tom stanju i pre virusa, zato se smiri i razmisli, hahah!\nKoliko god je ovo vreme bilo dosadno, ipak me nateralo da pomislim kako je vredna sloboda, koliko je vredna porodica, koliko je vredna ljubav, koliko je dragoceno prijateljstvo, koliko je dragoceno znanje, sve ovo je besplatno za čovečanstvo. Jedva čekam da se ova situacija završi, da se vratim normalnom životu, da budem slobodna da se krećem i grlim moje ljude, da zaštititim životnu sredinu i da zaštititim nekoga čija je sloboda narušena, da više voditm računa o tim ljudima koji su sami. Iako smo bliski jedni s drugima, nikada nismo bili bliže duhovno.\nMožda kad ovo prođe nećemo biti isti, možda će nekima biti dobro, a nekima loše, ali svi ćemo imati drugu šansu, a ako ni posle toga ne budemo bolji ljudi, nismo ništa naučili. Vratiću se i pisaću vam da pokažem da smo pobedili ovaj virus i dajem zagrljaj svim onima koje volim.\nEgzona Hajrulahu je student sociologije na Odeljenju za sociologiju Univerziteta u Prištini. Gospođa. Hajrulahu deli s nama priču u prvom licu o svojim iskustvima tokom karantina pandemije COVID-19.\nIlustracija Renea Begoli


Vijesti / News Archives | Page 140 of 168 | BHRaja.ca | Bosnian-Canadian Media\nHome | Vijesti / News (page 140)\nMuhammad Ali preminuo je u bolnici u Arizoni u 74. godini. Vjerovatno će svi odati priznanje Muhammedu Aliju kao jednom od najvećih boksera u historiji ovog sporta. No, Ali je u javnosti bio prisutan i kao antiratni aktivista, čovjek koji je nastojao pomoći drugima… Kada je 1960-ih regrutovan, zvaničnici vojske …


HKG Županijska komora Vukovar: Prosečne plate u Vukovarsko-sremskoj županije 45 odsto manje nego u Zagrebu - Radio Borovo 100,7 FM\nPrivreda Vukovarsko-sremske županije u 2017. godini ostvarila je 680 miliona kuna pozitivnog finansijskog rezultata, rečeno je na 15. Sednici Privrednog veća Hrvatske privredne komore- Županijske komore Vukovar.\n“Poslovalo je 1887 preduzetnika, a ostvareno je ukupno 17 ,8 milijardi prihoda i 680 miliona pozitivnog finansijskog rezultata. Kada gledamo strukturu ukupnog prihoda, 8,2 milijarde kuna odnosi se na proizvodnju plina, 3,2 milijarde na trgovinu, 3 milijarde na prerađivačku industriju, 1,3 milijarde na poljoprivredu i oko 800 miliona na graditeljstvo. Ovi preduzetnici imali su zaposleno 17 712 radnika, a prosečna neto plata u našoj županiji u 2017. godini iznosila je 4035 kuna. To je 33 odsto manja\nneto plata nego na nivou Hrvatske koja iznosi 5900 kuna i čak 45 odsto manja nego prosečna neto plata u Zagrebu koja iznosi 7300 kuna”, rekla je predsednica Županijske komore Vinka Ivanković.\nU 2017. godini zabeležen je porast investicija u privredi Vukovarsko-sremske županije i to na nivou 378 miliona kuna što je povećanje od 13,24 odsto u odnosu na 2016. godinu.\nNa sednici je predstavljen i konkurs “Sertifikacijom proizvoda do tržišta” te najavljen novi konkurs “Znakovi kvaliteta”. Za oba konkursa sredstva su osigurana iz EU fondova.\nIvanković smatra da privredni rast treba temeljiti na što većem korištenju bespovratnih sredstava Evropske unije.\nNa sednici su predstavljene i mere aktivne politike zapošljavanja Hrvatskog zavoda za zapošljavanje koje preduzetnicima stoje na raspolaganju.\nUkupan broj poseta: 954181


Napušteni i psi lutalice okupirali bh. gradove - Klix.ba\nDok se čekaju gradnje azila Napušteni i psi lutalice okupirali bh. gradove\nDok se čekaju gradnje azila\nNapušteni i psi lutalice okupirali bh. gradove\n2.12.2009. u 08:00\nIako se u posljednje vrijeme građani konstantno žale na povećan broj pasa lutalica, nadležni na području Kantona Sarajevo još uvijek nisu ništa poduzeli da ovaj problem riješe. Tako Sarajevo kao najveća urbana sredina u BiH još uvijek nema azila za pse iako su općine zakonski dužne to osigurati. Novi Zakon o zaštiti životinja zabranjuje njihovo ubijanje tako da je problem lutalica i napuštenih pasa sada urgentan.\nKafilerija kao radna jedinica već 50 godina postoji pri KJKP preduzeću „Rad“. Ona se bavila hvatanjem i eutanazijom pasa lutalica. Međutim, u junu ove godine nakon što su dobili rješenje da svoje aktivnosti usklade sa novim zakonom, kojim ne smiju ubijati životinje, kafilerija ne može obavljati svoje dužnosti.\n"Trenutno obavljamo aktivnosti samo po pozivu veterinarskog inspektora. To su pojedinačni slučajevi odnosno kada postoji opasnost da će neki pas napasti građane ili kada je u pitanju bjesnilo. U posljednje vrijeme smo imali i slučajeve bjesnila“, kazao je Ahmed Đipa, portparol JKP "Rad“, dodavši da se što prije nešto treba poduzeti inače će građani Kantona Sarajevo doista imati problem.\nPrema riječima Đipe, prema zakonu moraju se formirati higijenski servisi koji bi vršili hvatanje pasa, a kojih još uvijek nema i koji bi radili kastraciju, te pse dalje prevozili u prihvatilišta gdje bi psi bili smješteni, hranjeni..., dok ne budu usvojeni. Međutim, još uvijek nisu formirana ni prihvatilišta.\nKafilerija je prije novog zakona godišnje eutanizirala između 6.000 i 7.000 pasa lutalica.\nNajstariji azil za pse smješten u Tuzli\nNa području općine Tuzla azil, pak, postoji već osam godina i u njemu se trenutno nalazi oko 300 pasa.\nOvaj azil tuzlanska općina pomaže sa 600 KM mjesečno, te sa nabavljanjem drva i vode. Također, psi se mogu besplatno sterilizirati u veterinarskim stanicama.\nPrema riječima Nevenke Šabić, predsjednice i osnivačice tuzlanskog udruženja "Opstanak“, koje se brine o napuštenim i psima lutalicama, u ovom azilu problem će nastati ako budu morali seliti.\n"Općina je već najavila naše dislociranje i ne znamo kuda ćemo. Mi smo našli donatora koji nam je htio izgraditi objekat ali nemamo građevinsku dozvolu. Ali, vjerovatno će se već nešto riješiti. Kakva je situacija u drugim, tuzlanska Općina opet posvećuje pažnju ovom problemu“, kazala je Šabićeva.\nPrema njenim riječima mnogi problemi sa napuštenim i psima lutalicama bi se riješili kada bi građani bilo odgovorniji, te donošenjem podzakonskih akata kojim bi se novčano kažnjavali građani koji, kada se zasite psa, jednostavno ga puste na ulicu. Također, osobe koje se bave uzgajanjem pasa trebale bi plaćati državi porez, te bi onda bilo novca i za azile.\nVeliki problem, prema riječima Šabićeve, predstavlja i needukovanost stanovništva, te se psi ne sterilizuju.\nAzile grade općine Foča i Bratunac\nOpćina Foča je, također, donijela odluku o finansiranju izgradnje azila za pse u naselju Filipovići.\nKako saznajemo u fočanskoj Općini, azil može primiti 40 pasa, a na objektu je ostalo je samo da se priključe struja i voda. I taj problem će se riješiti u narednih nekoliko dana. Nadzor nad azilom i brigu o psima vodit će fočanska Veterinarska stanica.\nI Općina Bratunac izdvojila je oko 40.000 KM za adaptaciju i uređenje napuštenog prostora bivše bratunačke "Zemljoradničke zadruge“, a koja će se koristiti kao azil za pse lutalice.\nPrema riječima načelnika Nedeljka Mlađenovića, Općina je formirala higijensku službu koja će u saradnji s Veterinarskom stanicom iz ovog mjesta, hvatati pse lutalice, uklanjati ih s ulica, smještati ih u azil i brinuti o njima.\nOpćina je uputila poziv i građanima da se uključe u ovu akciju, koja ovih dana počinje i obećala naknadu za svakog uhvaćenog psa lutalicu.\nBratunačke ulice su opsjednute psima lutalicama koji su se premnožili, a u posljednjih pola mjeseca počeli su napadati ljude i ujeli su sedam osoba od kojih petoro djece.\nGlavni grad i dalje nema azila\n"Svi su krenuli sa osnivanjem azila, samo se u Sarajevu, koji je glavni grad BiH, još uvijek ništa nije uradilo. Primjeri Tuzle, Bratunca i Foče pokazuju da su načelnici općina svjesni zakona i poduzeli su mjere da se riješi problem smještaja napuštenih i pasa lutalica. Oni su uradili ono što smo mi predložili sarajevskim nadležnim institucijama, a to je da se postojeći objekti prilagode ovim namjenama, makar na određeni period dok se ne riješi problem masovne sterilizacije“, kazao je u izjavi za Sarajevo-x.com Velimir Ivanišević, osnivač Udruženja za sprečavanje okrutnosti nad životinjama "SOS“.\nPrema njegovim riječima u šinteraju se odmah može napraviti azil jer postoji objekat, prostor, potrebna mehanizacija i budžetska sredstava.\n"Iz budžeta su dobili 700. 000 KM, i pitam se na šta su ih utrošili. Ne daj Bože bjesnila kod pasa u Sarajevu. Mi bi svi bili zatvoreni u kućama koliko je bjesnilo opasno“, kazao je Ivanišević, dodavši da su do sada bila dva slučaju bjesnila i to prije dva mjeseca u Hadžićima. Ti psi su ubijeni.\n"Sarajevo je prije nekoliko godina imalo priliku da riješi ovaj problem. Naime, izgradnja centra za nezbrinute životinje je 2000. godine ušla u regulacioni plan razvoja Kantona Sarajevo i taj plan je Skupština KS usvojila. Međutim, Gradska uprava 2002. godina ukinula je urbanističku saglasnost iz ko zna kojih razloga“, dodao je na kraju razgovora Ivanišević.\nprije 6h 52m 66\nprije 13h 38m 272\nSmatra se ugroženim 868\nprije 9h 31m 227\nPrevezeni u bolnicu 129\nprije 4h 1m 54\nprije 14h 24m 211


Kultura arhiva vesti 19.09.2018 - Naslovi.net\nJužne vesti 19.09.2018\nCrvenim tepihom ispred leskovačkog Narodnog pozorišta sinoć su prošetali Dragan Bjelogrlić, Anica Dobra, Nataša Ninković, Mima Karadžić, Slobodan Šijan, Marija Bergam, Kosta Ristić, Miloš Avramović, a potom je svečano otvoren 11. Festival… »\nStigao je prvi trejler za film "Kapetan Marvel" VIDEO\nDugo očekivani trejler filma â€śKapetan Marvelâ€ť (Captain Marvel) konačno je objavljen. Američka glumica Bri Larson će biti prva žena u poslednjih deset godina koja će imati glavnu ulogu u filmu "Kapetan Marvel", te će u potpunosti… »\nPromocija najnovijeg broja "Zbilje" – bivše diplomate u Gradskoj biblioteci\nNOVI SAD - Promocija najnovijeg broja časopisa "Zbilja", lista za kulturu, umetnost i društvena pitanja biće održana večeras od 19 časova u Čitaonici Gradske biblioteke u Novom Sadu (Dunavska 1). Gostima će se predstaviti Vladislav Jovanović… »\n19.09.2018 Kultura, izvori


Pčelarstvo kod nas i u svijetu - "Urbano pčelarstvo i značaj pčele kao oprašivača" /VIDEO/ - NTV Arena\nPčelarstvo kod nas i u svijetu – “Urbano pčelarstvo i značaj pčele kao oprašivača” /VIDEO/\nMed je danas suvenir i nus proizvod , međutim u posljednjih nekoliko godina pčelari kod nas nižu gubitke kada je o medobranju riječ. Iako je kvalitet meda na domaćim terenima na zavidnom nivou, onaj iz uvoza uporno spušta cijenu domaćem medu, pčelarstvo postaje sve skuplje i slabo isplativo.\nLjudska nepažnja najčešće dovodi do nestanka pčela, pa tako i do finansijskog kraha na pčelinjacima. Broj oprašivača u Evropi smanjio se posljednjih godina na tri četvrtine, a studije pokazuju da je 90 odsto pčela nestalo sa planete, što je zabrinjavajući podatak.\nU SAD-u su izračunali ekonomska korist od oprašivanja samo badema i jabuke iznosi preko dvije milijarde dolara, a pčelarima čije se medonosne pčele koriste za oprašivanje ta usluga se plaća, pa pčelari tamo ne brinu koliko će meda izvrcati niti kolika će biti cijena meda po kilogramu. Kod nas ali ni u susjednoj Srbiji ne postoji organizovana aktivnost korištenja pčela u oprašivanju biljaka.\nS druge strane u svijetu je danas veoma aktuelno takozvano “urbano pčelarstvo”.\nUrbano pčelarstvo kod nas nije razvijeno, ali zato je u Hrvatskoj i Sloveniji gradska pčela veoma cijenjena.\nPčelarstvo u BiH saglasni su u pčelarskim udruženjima trebalo bi da ima jaču podsticajnu podršku, jer jačanjem pčelarstva kao bitne privredne grane direktrno bi se jačala kažu ekonomija ali i ruralni razvoj.\nTags: bijeljina, pcelarstvo, pcele, poljoprivreda, urbano pcelarstvo, zivot sela\nPada proizvodnja na domaćim farmama svinja /VIDEO/\nŠok terapija urodila plodom: Radnik stigao do tri boda


Plesni trener Suzana Vujović: To je sloboda! - LookerWeekly.com magazin\n· 14/07/2020 ·6 min read\nKako bismo se spremili za novu sezonu i za sve ono što nas ove jeseni očekuje, plesni trener Suzana Vujović objasniće nam kako ples može da ulepša i olakša svakodnevnicu:\nLW: Znamo koliko je bitno “vreme za sebe“, kao i da to za različite ljude različito znači. Zašto bi ples bio pravi izbor za taj uski vremenski prostor koji žena uspeva da oslobodi za svoja interesovanja?\nSuzana: U našem telu se nagomila stres koji „zatvori“ i „blokira“ energetsko telo koje imamo oko sebe. Jedini način da se oslobodimo tog stresa i rasteretimo, „očistimo“ i „otvorimo“ energetsko polje jeste izvođenjem pokreta.\nTo je poziv za osnaživanje žena da kroz pokret osveste svoje telo, probude i izraze svoju ženstvenost. To je proces kojem treba da verujemo i kada uđemo u to stanje, desiće se oslobađanje.\nPles je jedan od praktičnih načina da se postigne jedinstvo glave, srca, tela i duše. On je uzbudljiv, veseo, seksualan, transformišući. Razbija granice, ujedinjuje nas, kreativan je i inspiriše na umetnost. To je sloboda.\nKada smo intenzivno aktivni, poboljšavamo performanse na svim životnim poljima, a jedino kada smo sa sobom dobro, možemo biti dobri i svojoj okolini.\nLW: Kako funkcioniše plesna radionica “Ples i grad“ trenutno, s obzirom na Covid 19?\nSuzana: Onlajn treninzi su neminovnost. Kao i za treninge drugih sportskih aktivnosti, biće veliki izazov navići se na tu novu stvarnost. Iako izgleda čudno što fizički nismo zajedno, biti na jednom mestu sa grupom, znači stvarati dublje veze i graditi poverenje. To će biti moćni alati da osetimo kako energije mogu da se spoje i stvore sinergiju. Pomoći će nam da ne budemo ranjivi, da ne težimo savršenstvu, da budemo autentični, svoji, i ne brinemo o tome kako ćemo izgledati. Kako je prioritet rada u malim grupama i individualnim treninzima, za sada još uvek radimo uživo. Onlajn treninzi su u pripremama za septembar mesec.\nLW: Da li onlajn radionica plesa zaista može da funkcioniše i da ima efekta poput treninga uživo?\nVerujem da će važnost zajednica koje dele iste vrednosti biti sve važnija. U vremenima koja su nas snašla, veoma je važno pronaći zajednicu koja nas razume i ohrabruje. Biti sa drugima u pokretu i podržavati se, oslobađajuće je. Otplesati svoje misli, izraziti ih, prođi kroz njih. Povezati se sa unutrašnjim bićem i iskazati živost. Za sada, radimo samo sa damama, muški pol je dobrodošao ukoliko bude raslo interesovanje.\nLW: Ono što će svi koji su se na bilo koji način bavili plesom reći da jeste da je ples izuzetna anti-stres terapija. Zašto je tako, i kako nam baš on može pomoći u ovim tenzičnim vremenima?\nSuzana: Uveliko je poznato da se muzika koristi i u terapeutske svrhe. Kada kroz pokret pokrećemo iz sebe ono nesvesno i pratimo ono unutrašnje šta nam kaže, nalazimo način da ga izrazimo i tada ono deluje na nas lekovito i terapeutski. To je dakle način za pražnjenje, ali takođe i punjenje pozitivnom energijom.\nUpravo na našoj blog stranici plesigrad.rs/blog/ obrađujemo teme koje su inspiracija na prelazak sa fizičkog na onaj saznajni deo. Kod fizičkog dela poboljšavamo koordinaciju i fleksibilnost tela, ali i naš um se oslobađa stega.\nKroz pokret možemo iskazati bes, ljutnju, patnju, takođe pronaći i hrabrost u sebi za suočavanje sa tim unutrašnjim stanjem. I na kraju dana, svakako nalazimo način da se sa istima i suočimo.\nLW: Ples je posebna sportska disciplina, jer traži ritmičnost i emociju, ali i talent. Koliko je presudno da budemo talenti da bismo plesali, ili je to nešto što svako može ako želi?\nSuzana: Ples nas poziva da se potpuno izrazimo, da damo sebe tom izrazu, neovisno od mogućnosti, znanja tehnike, godina vežbanja, neovisno od toga koliko smo u stanju da se dobro izrazimo. Dati celog sebe, pokazati svoje jake strane, ranjivost, krhkost, ne bežati od stida i bola već ih iskazati kroz pokret, pronaći ekspresiju za te emocije. Tehnika se kultiviše i usavršava da bi se razvila mogućnost za izražavanje tih emocija. Moj zadatak kao trenera je da nađem način da pojedinac to izvuče iz sebe gde to postaje umetnost. To je moja vizija plesa.\nLW: I sama si počela profesionalno da se baviš plesom dosta kasnije (kao odrasla osoba), a uspela si da ga učiniš svojim životnim stilom i zanimanjem. Za koga je sve ples i šta je to što ga čini jednom pozitivnom zarazom?\nSuzana: Biti trener za mene znači uživati u prenošenju znanja. Verujem da pomažući drugima da iskažu sebe, i ja “rastem”. Oduvek sam uživala u kvalitetnoj muzici i dobrim ritmovima.\nPles ne zovu uzalud radost duše i to je jedan od načina kako postižem flow stanje.\nSportisti najbolje znaju da objasne stanje svesti zvano flow, kada je pojedinac potpuno u trenutku, kao da svest nije aktivna i kao da postoji samo radost zbog zadatka koji je pred njim. To je mentalni resurs koji se koristi kao blagostanje u raznim vidovima života, od sporta, preko muzike i drugih vidova stvaranja i doprinosi kreativnosti. Postajemo jedno sa zadatkom koji imamo ispred sebe, um je potpuno otvoren za stvaranje.\nIstraživanja kažu da oni koji uspevaju da dosegnu taj nivo svesti, imaju osećaj ispunjenosti, zadovoljstvo životom, bolje strategije za suočavanje sa svakodnevicom, nižu anksioznost i, veći nivo samopoštovanja.\nPojedinci stanje flow-a koriste za savladavanje izazovnih zadataka gde je veća verovatnoća da se dođe do tog stanja, tj. uključenost u aktivnosti koje dovode do tog stanja. Biti otvoren za iskustvo, bez mentalnog napora. Mislim da je to dar. Možemo zajedno da ga otkrijemo u našim radionicama.\nLW: Koji plesovi su oni koje koristiš u svojim treninzima i zašto?\nSuzana: Mislim da je pored kvalitetnog pristupa, gradnja poverenja veoma važna i to je nešto na čemu radim svih ovih godina. Preferiram individualni pristup jer on donosi najbolje rezultate. U zavisnosti od potreba pojedinca ili grupe, radimo i na jačanju tela i kroz vežbe snage kao dodatak plesnim pokretima.\nOd zagrevanja i istezanja tela, laganim pokretima ulazimo u vežbe uz muziku prilagođenu segmentima časa. Pojačavanje treninga uz vežbe jačanja tela i snage, do poboljšanja veština plesne tehnike različitih plesova. Preko brzih ritmova latino pop-a, popularnih zvukova diska, cha-cha i salse, džeza, do intenzivnog džajva i učenja prepoznavanja ritmova… pa do vežbi istezanja, disanja, opuštanja i relaksacije. Takođe, čas se može svoditi na usmeravanje pokreta kroz ambijentalnu muziku. Čas se kreiran za različite potrebe i mogućnosti, praćenje promena i stanja pojedinca, do cilja koji smo zajedno zadali.\nPostavljanjem tih ciljeva, radimo na motivaciji da se istraje i naprave vidne promene, o kojima pričamo i delimo ih pričajući o svojim iskustvima.\nLW: Zanimljivo je da su mnogi plesovi nastali kao “društveni” (social dances), i zajedno sa pesmom i muzikom, nerazdvojni su od našeg folklora, zabava, slavlja… Kako vidiš budućnost plesa, ukoliko se “socijalna distanca” nastavi kao praksa?\nSuzana: Restrikcije kojima smo trenutno izloženi, ograničiće nam mesta za zabavu. Moramo upravo sada da pokažemo svoju snagu i radimo na sebi još više, neovisno od onoga što nam se dešava. To će značiti otvaranje u nepoznato i biće veliki psihološki izazov prilagoditi se. Verujem da će muzika naći svoj put, samo će se promeniti način izražavanja.


NAJDELOTVORNIJE TEHNIKE KOJE KORISTITE... 188 Aleksandra-Caca 209093 18 Jul, 2011 22:36 pm\nPUT SRCA... 89 Vakan Tanka 154215 23 Dec, 2010 05:49 am\nZORAN IZ ZEMUNA - Čitaocima koje to zanima (2008.) 2294 Vesna 1775591 08 Nov, 2010 01:48 am\nDeset Božijih Zapovesti- DRUGA ZAPOVEST 139 Vera Bojičić 66203 17 Apr, 2010 23:33 pm\nSVETA ZNANJA - MESTA MOĆI - dr sci. Ljubiša Stojanović 64 drugar 50303 17 Apr, 2010 13:58 pm\nIZVODI IZ OBJAVA 73 plavizrak 46644 25 Apr, 2009 23:40 pm\nČITAOCIMA KOJE TO ZANIMA - 2009. 2462 Aleksandra-Caca 1709500 27 Mar, 2009 11:34 am


Henkel u Kruševcu počeo proizvodnju „Bref Duo Stika“ | Kruševac Info\nHenkel u Kruševcu počeo proizvodnju „Bref Duo Stika“\nU Henkelovoj fabrici u Kruševcu svečano je pušten u rad pogon, za proizvodnju nove robne marke „Bref Duo Stik“, koji se prostire na 1.800 kvadratnih metara. Ova proizvodna zgrada je najnovija investicija kompanije Henkel u kruševačku fabriku vredna više od 4,6 miliona evra…\n„Bref Duo Stik“ proizvodiće se samo u Srbiji i izvoziti na regionalna i tržište Evropske unije. Podrazumeva izradu po najnovijim tehnološkim standardima sa najsavremenijom opremom.\nDomaćini svečanosti bili su direktor upravljanja proizvodnjom za region centralne i istočne Evrope u sektoru Deterdženti i kućna hemija Volfgang Veber i direktor Henkelove fabrike u Kruševcu Ferenc Erdei, a prisustvovali su joj gradonačelnik Kruševca Bratislav Gašić i predstavnici top menadžmenta kompanije „Henkel“.\nDirektor Veber, na samom početku svečanosti, istakao je da mu je drago da, nakon prošlogodišnje proslave desetogodišnjice rada, ponovo imaju razloga za slavlje: – Henkelova fabrika u Kruševcu smatra se jednom od naših najuspešnijih u svetu i spremni smo za budući rast izvoza naših proizvoda iz ove fabrike.\nTokom deset godina od kada je privatizovana „Merima“, „Henkel“ je investirao više od 130 miliona evra u Srbiji i uspešno posluje na tri lokacije u Beogradu, Kruševcu i Inđiji. – Danas snabdevamo više od 55 miliona potrošača u regionu i izvozimo brendove iz naših fabrika na 15 regionalnih i tržište Evropske unije, rekao je predsednik kompanije „Henkel“ Srbija Kristof Til.\nStariji korporativni potpredsednik upravljanja proizvodnjom prof. dr Tomas Miler Kiršbaum govoreći o investiciji u novu proizvodnu liniju podsetio je da ona ima globalni značaj jer je namenjena evropskom tržištu.\n– Ima li većeg zadovoljstva za jednog gradonačelnika od otvaranja novog pogona i novih radnih mesta, istakao je gradonačelnik Kruševca Bratislav Gašić.\nItalijani obišli moguće lokacije za izgradnju fabrike\nKineske firme zainteresovane za dobijanje poslova…\nTrajal i FAM imaju perspektivu!\n« Interventna policija sprečila muškarca da skoči sa zgrade\nUpis u srednju školu – raspored aktivnosti oko upisa »


Opel u Ženevi | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Industrija » Opel u Ženevi\n9. март, 2017.\nNove mogućnosti: Opel i Vauxhall u budućnosti pod zajedničkim krovom sa PSA\nDobra saradnja: Predstavljanje Opel Crosslanda X razvijenog sa PSA\nDinamičan duo: Svetska premijera Opel Insignije Grand Sport i Sports Tourer\nRiselshajm/Ženeva. Opel/Vauxhallov štand na 87. Salonu automobila u Ženevi (7-19. marta) otvorio je jutros dr Karl-Tomas Nojman (Dr. Karl-Thomas Neumann). Pred publikom sačinjenom od oko 400novinara iz brojnih zemalja, šef Opel grupe je govorio o alijansi sa PSA grupom, zvanično objavljenom dan ranije u Parizu. Nešto kasnije, on je predstavio Opel Crossland X krosover, koji je već ranije razvijen u saradnji PSA. Na kraju, tu je i svetska premijera druge generacije Insignije. Dr Nojman je otkrio, zajedno sa potpredsednikom Opelovog dizajna, Markom Adamsom, Insigniju Grand Sport sedan sa petoro vrata i prostranu Insigniju Sports Tourer karavan. Kompletna konferencija za medije je emitovana putem „livestreama“, a može da se pogleda na Gomex Newsroommedijskoj platformi. Potpun pres materijal u vezi sa Opelovim novostima u Ženevi je dostupan na media.opel.com.\nGovoreći danas u vezi sa novim mogućnostima za kompaniju pod krovom PSA, šef Opela, Nojman, je rekao: „Mi sada imamo šansu da kreiramo istinskog evropskog šampona. Mi ćemo izvući koristi iz novog poretka, ali takođe iz zajedničkog razvoja vozila i potencijala naših kompanija, uz veoma motivisane i visokokvalifikovane zaposlene s obe strane.“\nOpel i PSA su i do sada blisko sarađivali u poslednje četiri godine. U Ženevi je dr Nojman predstavio stilski izražajan Opel Crossland X, prvi uspešan rezultat zajedničkog razvoja vozila.\n„Kul“ krosover sa ultramodernim tehnologijama\nCrossland X je drugi član Opelove porodice sa „X“ u nazivu modela. Dok je popularna Opel Mokka tipičan SUV sa opcijom pogona na sve točkove za povremene terenske izlete, novi Opel Crossland X, sa svojim kompaktnim spoljnim dimenzijama je dizajniran za urbani životni stil; uz to pruža obilje prostora i komfor pogodan za odlaske na godišnji odmor. Vozač i putnici mogu da uživaju u visokoj poziciji sedenja, tipičnoj za jedan SUV, u karoseriji koja je 16 centimetara kraća ali i 10 centimetara viša u odnosu na Astru. Opelov novi model krosovera dolazi sa ultramodernim tehnologijama, koje svakodnevni život čine bezbednijim, jednostavnijim i prijatnijim. Opcioni, inovativni farovi u punom LED izdanju, „head-up“ displej i panoramska zadnja kamera uz naprednu asistenciju pri parkiranju i održavanju vozne trake, prepoznavanje ograničenja brzine, sistem prepoznavanja dremljivosti vozača i detekciju „mrtvog“ ugla, samo su neki od primera. Opel OnStar i moderni IntelliLink info-zabavni sistemi (u zavisnosti od krajnjeg uređaja), kompatibilni sa Apple CarPlay i Android Auto funkcijama, osiguravaju sjajnu digitalnu povezanost.\nNova perjanica: Svetska premijera nove generacije Insignije\nPotpuno nova Opel Insignia je u ekstremno dobroj formi. Poseduje sportsku eleganciju velikog kupea, njena kompletno nova arhitektura je čini beskompromisno prostranom i istinski zabavnom za vožnju, a uz to nudi bezbednosne i atribute komfora za primer, baš kao što i priliči jednoj perjanici. Ne samo što druga generacija Insignije impresionira svojim spoljnim linijama koje oduzimaju dah, kao i sjajnom „wellness“ atmosferom unutar kabine, već pruža najširi mogući spektar inteligentnih tehnologija, od Opel IntelliLux LED® matričnih farova koji postavljaju moderne trendove i krajnje sofisticiranog pogonskog sistema na sve točkove sa vektorisanjem obrtnog momenta, do ultramodernih sistema vozačke asistencije i prefinjenog „head-up“ displeja. Aktivna, aluminijumska hauba motora sa poboljšanom zaštitom za pešake zaokružuje značajno unapređenu bezbednost. Dodatno, Insignia dolazi uz prvoklasnudigitalnu konektivnost sa integracijom pametnih mobilnih telefona, koja sada nudi novu Opel OnStar karakteristiku – „Personalni asistent“. On Insignijinim putnicima pruža mogućnost rezervisanja hotelske sobe¹ i pronalaženje odgovarajućeg parking mesta² uz pomoć OnStar savetnika, koji je stvarna osoba a ne kompjuter. Kamera koja pokriva 360° oko vozila, osmostepeni automatski menjač i inteligentni pogon na sve točkove sa vektorisanjem obrtnog momenta (distribucija obrtnog momenta na individualne točkove) je dostupan po prvi put Zajedno sa efikasnom novom generacijom turbo motora, redukcijom mase za do 200 kilograma (u zavisnosti od verzije) i nižom pozicijom sedenja, nove Opel Insignije Grand Sport i Sports Tourer su agilnije nego ikada ranije, pružajući vozaču direktniji i kvalitetniji doživljaj u vožnji.


Nevakcinisanim zabrana kupovine hrane - Inicijativa NoVa\nby Inicijativa NoVa 15 januara, 2022 15 јануара, 2022 0854\nKanadska savezna vlada je zabranila nevakcinisanim ljudima ulazak u prodavnice prehrambenih proizvoda, a Fejsbuk je zabranio objavljivanje vesti i video snimaka sa protesta zbog ove odredbe, rekavši da su to dezinformacije. Međutim video snimci su se pojavili na Tik Tok-u i drugim socijalnim mrežama.\nMinistarka zdravlja Nju Brunsvika Doroti Šepard (Dorothy Shephard) rekla je da sva preduzeća, uključujući i prodavnice hrane, mogu zahtevati od kupaca da pokažu pasoš (da su vakcinisani protiv Kovid-19) pre ulaska u radnju. Ovo je prva kanadska provincija koja je dozvolila zabranu ulaska u prodavnice prehrambenih proizvoda.\nAli sa ovom novom odredbom, ljudi koji žele da kupe hranu moraće da nađu nekoga da to uradi umesto njih ako odbiju da učestvuju u programu vakcinacije. Zvaničnici saopštavaju da je 77 odsto stanovnika Kanade koji ispunjavaju uslove za vakcinu protiv Kovida-19 u potpunosti vakcinisano. U Kanadi se vakcinišu i deca od 5 godina starosti.\nKanadska savezna vlada je već zabranila nevakcinisanim ljudima da putuju na domaćim, ali i na međunarodnim destinacijama (avionom, brodom ili vozom), a Fejsbuk je zabranio objavljivanje vesti i video snimaka sa protesta zbog ove nove odredbe, rekavši da su to dezinformacije. Međutim video snimci su se pojavili na Tik Tok-u.\nProtesti u subotu (11. decembra 2021.) su blokirali glavne ulice u Monktonu (Nju Brunsvik) na nekoliko sati. Učesnici su rekli da je to jedan od većih protesta koje su videli u gradu koji ima oko 85.000 stanovnika.\nPojedine neprofitne organizacije osporavaju tvrdnju da se nevakcinisani građani sprečavaju da kupuju namirnice u Nju Brunsviku. Ali u javnosti je „isplivao“ vladin dokument koji omogućava prodavnicama da diskriminišu one koji nisu primili vakcinu. Do danas, u svakom drugom velikom supermarketu, u Nju Brunsviku je potreban pasoš o vakcinaciji kako biste kupili hranu.\nNju Brunsvik je implementirao anonimnu liniju za dojavu komšija vlastima. Ukoliko vidite da komšija prelazi dozvoljene granice okupljanja možete ga prijaviti. (Linija je nazvana dojavljivanje za KOVID).\nInače pokrajina je od početka pandemije zabeležila 133 smrtna slučaja od kovida.


Čokoladni vikend u Beogradu – Specijaliteti\nOpet pišemo o čokoladi. A kako drugačije da se sklonimo od tužnih i ružnih okolnosti koje nas okružuju? Ovog vikenda smo pobegli u slatki svet ručno pravljenih proizvoda od čokolade i meda.\nProizvodi Lešnik Pro\nMuzej čokolade Beograd je organizovao “Čokoladni vikend” u TC Galerija, gde su se okupili vrhunski proizvođači slatkiša, pre svega onih čokoladnih. Ovaj događaj je trajao 21. i 22. novembra, od 10 – 18h. Posetioci ovog tržnog centra su mogli da vide, probaju i kupe kvalitetne proizvode sledećih zanatlija:\nAdore – čokoladne praline\nSvi mi, radoznali sladokusci, smo imali priliku da saznamo nešto više o čokoladi, ali i da se upoznamo sa nesvakidašnjim proizvodima, koji su kombinacija kakaa sa drugim sastojcima poput suvog voća, lešnika, badema… Poseta ovom događaju je bila pravi doživljaj za čokoljupce, jer su na jednom mestu imali priliku da vide odabrane proizvođače, porazgovaraju sa njima i kupe unikatne proizvode. Okruženi braon bojama, osim vizuelnog doživljaja, okupljeni su mogli i da uživaju i u fantastičnoj toploj čokoladi na štandu Muzeja čokolade. Sa razlogom tvrdimo da je to najbolja topla čokolada u gradu, jer verujte, mnogo smo ih do sad probali, ali ovakvu smo retko gde imali priliku da konzumiramo.\nProizvodi “Ukus ljubavi”\nOsim proizvoda poput čokoladnih tabli, pralina i kolačića, posetioci su mogli da uživaju i u pravim malim remek delima Jovane Aćimović (radionica “Ukus ljubavi”), koja nam je već poznata po izradi čokoladnog Hrama Svetog Save. Ovog vikenda je izložila čitav niz figurica i proizvoda, oslikanih i ispisanih čokoladom, gde je bilo teško odlučiti se koji je najlepši.\nLešnik Pro je izložio proizvode “Lešnik u teglici” sa dodacima ukusa: cejlonski cimet i kurkuma. Takođe je najavljeno da će uskoro u prodaji biti čokoladna varijanta ovih proizvoda, kao i kombinacija sa kikirikijem, bademima i orasima.\nNaš utisak o ovom događaju je pozitivan, uprkos tome što je bilo malo posetilaca. Sa jedne strane, to je možda i dobra stvar, jer su ljudi obazrivi zbog pandemije, ali sa druge strane, oni koji nisu došli su propustili pravu čaroliju ukusa i oblika. Mi se iskreno nadamo da će ovakvih događaja biti još više, ali i da će uslovi dozvoliti okupljanje većeg broja ljudi u opuštenijoj atmosferi. Do tada, pogledajte još nekoliko fotografija izlagača.\nJedinstvene čokolade “Chocollama”\nTezgica San Marina\nBeograd na vodi, čokolada, čokoladni vikend, Galerija, Lešnik Pro, Muzej čokolade, ukus ljubavi, utisci


Igra prestola - Game of Thrones: Samoubistvo serije i neoprostiv skandal! - Film - Svet - Vesti - Svet Plus\n09:29 20. MAJ 2019.\nOžalošćena višemilionska porodica želi ovim putem da kaže poslednje zbogom jer Game of Thrones nije zaslužio da izvrši samoubistvo, ali je bio prinuđen, jer nije postojao drugačiji način da se iščupa iz svih gluposti koje je napravio u osmoj sezoni. Neka ti je večna slava.\nNikada nije bilo potegnuto pitanje srećnog kraja ili finala koje će zadovoljiti lične kriterijume, već problematičan način na koji su se događaji odvijali. Neutemeljeni incidenti, lukavi, mudri i pametni likovi koji su iznenadno postali glupi i antiklimaktični kraj koji verovatno jedino ima smisla scenaristima su zakucali poslednji ekser u mrtvačkom sanduku "Game of Thrones".\nSa druge strane egzaltirana Deneris planira da nastavi da oslobađa zarobljene narode i da napravi novi svet i onda u roku od 15 minuta "Igra prestola" je pospremila haos u sobi, postavila stolicu, izvukla kajiš iz pojasa i obesila se.\nIgra prestolaGame of Thronesserijasamoubistvoskandalfilm