Do 10. jula mirno, a onda kreće ludilo: Slobodni Bikovi ulaze u vezu, Jarčevi se svađaju sa partnerom, Ribe u neverstvu - Smedia\nDo 10. jula mirno, a onda kreće ludilo: Slobodni Bikovi ulaze u vezu, Jarčevi se svađaju sa partnerom, Ribe u neverstvu\n01.07.2018 | 21:00\n01.07.2018 | 21:10\nKonačno – divni jul mesec nam je pred vratima. Jeste li primetili da kada je leto, nekako sve probleme lakše rešavamo? Ili je možda istinitije ono – na probleme manje obraćamo pažnju? Kao i u drugim mesecima – i u julu isto nas „bole“ i pare i ljubavi i teškoće i tegobe....ali kada je sunce iznad naših glava, sjajno i vrelo, kada miris reka i mora postaje opojan, kada su noći vruće, obasjane samo svetlošću svitaca – sve se lako i brzo prevazilazi....No, da ne bismo skrenuli u romantiku, hajmo mi da pogledamo šta nas čeka na nebu tokom ovog meseca, kakve nam je to sve zamke, začkoljice i uzbudljiva dešavanja pripremilo?\nU jul ulazimo sa konjukcijom Meseca i retrogradnog Marsa u znaku Vodolije, koji su u kvadratu sa Uranom iz Bika i opoziciji sa Merkurom iz Lava. Samo na osnovu ovoga, možemo da kažemo da jul definitivno neće biti jedan od onih...\nBURNO U STUDIJU ZBOG BARBARE! VUčIćEVIć: KAKVO TO IZVEšTAVANJE MOžE DA OPRAVDA NASILJE? ŠKORO: OVDE JE IZVRšENO NASILJE NAD ISTINOM!\nDISKRIMINACIJA, PORODIčNO NASILJE, MANJA PLATA... DA LI SKANDINAVKE žIVE BAš KAO U BAJCI?\nMILICA PAVLOVIć USKORO IZDAJE NOVI ALBUM, ALI STREPI OD SUDA JEDNE KOLEGINICE!\nRON IZ HARIJA POTERA NE ZNA KOLIKO PARA IMA: "BORIM SE DA SE SETIM žIVOTA PRE SLAVE"\nRaskidi nikada nisu lepi, ali oni ih shvataju kao smrtnu presudu\nRaskid sa ovim horoskopskim znacima pamtićete ceo život!. Nadate se da više nikada nećete biti sa njima u društvu i najverovatnije ih zaobilazite u ...\nČini se da ćemo danas svi biti nervozni, da raspoloženje neće biti na zavidnom nivou. Šta kažu zvezde da li će nam bar u popodnevnim časovima biti ...\nKad se zaljube, Bikovi zapostavljaju sve obaveze, Blizanci se smeju bez razloga... Ali, sa kojim znakovima se zaljubljenost može pretvoriti u pravu ljubav ...\nBlizanci danas šire zadovoljstvo na drage ljude, dok strelčevima iznenadna situacija kvari planove,\nŠta kažu zvezde, kakvim danom ćete započeti ovu novu nedelju? Pogledajte horoskop za 3. decembar...\nDevice se zaslađuju partnerom, Ribe se i dalje ne smiruju…\nŠta vas čeka ovog nedeljnog dana?\nJarčeve će ove nedelje prevesti žedne preko vode, upozorenje stiže za Bikove, a Device da se čuvaju čudnih odnosa\nDetaljna astro prognoza za period od 3-9. decembra!\nSubota je, Ribe upadaju u zamku“tajnog flerta”, Vage na udaru nepoželjnog udvarača\nIako vikend tek počinje, Device biraju osamu…\nSlika astro decembra: Vodolije su malo nervozne i teško im je udovoljiti, ali je idealan period da se zagrevate uz Škorpije\nEh taj decembar....mesec u kojem jesen prelazi u zimu, mesec u kojem se pripremamo za prelazak u sledeću godinu, mesec koji donosi sabiranje utisaka, mesec ...


Ima budala ovde (vrlo samouverenih i ubedljivih) koje tvrde da Tesla nije izmislio struju, a ni ne znaju da postoje jednosmerna i naizmenicna struja.\n(jj, 12. februar 2018 19:30)\nTesla nije "izmislio " struju kako ti kazes,ali je unapredio koncept dobijanja naizmenicne,kao i sistem prenosa,sto je dovelo do nagle elektrifikacije Amerike i sveta,sto je dalje uticalo na naglu industrijalizaciju,posto je konacno imala cime da se napoji.\nNjegovi pronalazsci su revolucionarni i koriste se i danas ,u manje ili vise,neizmenjenoj formi,ali struja (AC i DC),nisu njegov izum.\nJednosmernu je forsirao Edison,zato sto je bila manje opasna i zato sto je njeno dobijanje bilo skuplje,usled nemogucnosti da se salje na vece udaljenosti bez gubitaka,a nisu imali transformatore koji su u stanju da joj dovoljno podignu napon,kao sto to danas cine ,kada transportuju struju izmedju dve nekompatibilne mreze,gde je opet prevode u naizmenicnu.\n(Dimitrije Pantic, 13. februar 2018 14:31)\nKo æe glumiti njegovog ubicu iz FBI-a?\n(samo pitam, 13. februar 2018 13:28)\nobozavam Itana ...mislim da ce odlicno odglumiti,on izuzetno emotivno glumi sigurno ce i Teslu docarati kako treba,mozda fizicki nije bas najslicniji ali sigurna sam da ce docarati sve emocije koje je Tesla imao dok je trpeo neuspehe i nerazumevanje a sada je najveci...onaj ko ga je birao dobro je razumeo Teslu sigurna sam bice dobar film...\n(mina, 13. februar 2018 10:40)\n@abcdefg: "Ja sam za to da Novak Djokovic glumi Teslu." Ja sam za to da Tesla glumi Novaka Djokovica.\n(Dule, 13. februar 2018 10:15)\nZa ove što predlažu Novaka za Teslu - predlažem da pogledate nastup Geri Oldmana kod Kimela pod nazivom "actors against acting atheletes".\nÐokoviæ èak i da je prirodno nadaren za glumu, mislim da se ne bi uklopio jer ga niko ozbiljno ne bi shvatio.\n(turgidson, 13. februar 2018 08:03)\nNe mogu da verujem koliko ništa ne znate. Tesla nije izumeo struju niti AC, ali je opravdano bio ubeðen da je AC superioran u odnosu na DC, pa je izumeo prvi motor koji pokreæe AC i gomilu patenata za proizvodnju i prenos AC.\n(oki, 13. februar 2018 07:57)\nImate li bi internet pretraživaè preko koga možete da pronaðete sve informacije koje vas zanimaju, pa tako i ovo o naizmeniènoj struji?\nEvo reæi æu da je Tesla nije "izmislio" a niti je pravio prve ureðaje koji su radili sa njom... na vama je ostalo da istražite, ako vas zanima.\n(Sreten Žujkiæ, penzioner, 13. februar 2018 07:38)\nIma budala takodje koji ne znaju da je naizmenicna struja pronadjena 80 godina pre rodjenja tesle :) barem danas ima enciklopedija na netu, pa se edukujte.\n(pravnik, 13. februar 2018 07:35)\nKolko sam ja upucen bilo je reci pre oko godinu dana da su ulogu ponudili ðokoviæu .kako sad odjednom drugi glumac\n(Šone, 13. februar 2018 07:31)\nHouk je vrhunski glumac,ali nema ni malo slicnosti sa Teslom.Ne bih rekla da je dobar izbor.sanja\n(sanja, 13. februar 2018 07:28)\n"Ima budala ovde (vrlo samouverenih i ubedljivih) koje tvrde da Tesla nije izmislio struju, a ni ne znaju da postoje jednosmerna i naizmenicna struja."\nTesla nije mogao da izmisli nesto sto vec postoji u prirodi, a rec je o elektricnoj struji.I jednosmerna i naizmenicna struja su proizvedene uredjajima koje su stvorili ljudi davno pre Tesle.Bar je danas lako proveriti sta je kad izumljeno. Tesline zasluge su najvece u stvaranju visefaznih sistema struja i indukcionog, tj asinhronog motora zasnovanom na obrtnom magnetnom polju koje proistice iz sistema tih struja, bar kada je rec o pronalascima iz oblasti energetike.\n(Dejan, 13. februar 2018 06:44)\nSamo Joe Pesci može da odglumi Teslu.\n(Vuk iz Panèeva., 13. februar 2018 02:51)\nbez brige bice Jonah Hill hehe\n(bogidogi, 13. februar 2018 02:43)\nDaniel Day Lewis bi bio najbolji za ovu ulogu. Covek je ozbiljan, skolovan glumac a pritom je visok i pribliznog izgleda (samo bi trebao malo da smrsa). Ethan Hawke uglavnom igra toplo-hladno i cini mi se da ovaj film o Tesli nece biti neka ozbiljna produkcija. Iako su filmovi o zivotnim pricama istorijskih/poznatih licnosti postali dosta popularni u poslednje vreme, holivudu Tesla i dalje nije interesantan...\n(grim, 13. februar 2018 02:11)\nchristian bale ili adrian brody\n(nemirko, 13. februar 2018 01:32)\nA ima budala, isto vrlo samouvjerenih koji ne znaju da Tesla nije izumio ništa od tog dvoje!\n(Sine ratio, 13. februar 2018 00:57)\nDa je Tesla osto u Srbiji mogao bi biti samo pop ili uèitelj a nije èak ni živeo u Srbiji!\n(Nikola Popsavin, 13. februar 2018 00:49)\nTesko je naci u ovim operisanim licima slicnost sa likom Teslinim,pogledajte njegov profil,njegovo celo i nos,kosu to divno dolikocefalno lice a dati ulogu oljustenom Itanu,beznosom od pocetka,ruznog lica i visine,zar on da glumi Teslu?Ne daj Boze.\n(daj da se opamete, 13. februar 2018 00:26)\nNe možeš da izmisliš prirodnu pojavu. Samo da je otkriješ, objasniš i upotrebiš.\n(Mrki, 13. februar 2018 00:13)\nMogao bi da ga glumi Novak Ðokoviæ, ima sliènu fizionomiju lica, samo ne znam kako bi se snašao u ulozi glumca :)\n(Veliki brat, 12. februar 2018 22:03)\nTesla ponos srpski.\n(W, 12. februar 2018 19:40)\nSamo Ðokoviæ lièi na Teslu ali šteta nije glumac.\n(Delije Èikago, 12. februar 2018 19:24)\nKtistijan Bejl, i niko drugi!\n(Sanja, 12. februar 2018 19:09)\nJedini pravi Tesla je bio David Bowie (The Prestige)\n(Woody Woodpecker, 12. februar 2018 19:00)\nNije Tom Hardy? Pa dal je moguæe?!\n(fecalitades, 12. februar 2018 18:41)\nBozovic i David Bowie su odlicno odglumili Teslu.\n(Schaumburg Illinois, 12. februar 2018 18:31)\nJa sam za to da Novak Djokovic glumi Teslu\n(abcdefg, 12. februar 2018 18:20)\nTesla je izumeo naizmenicnu struju.\n(Nindza, 12. februar 2018 17:57)\n(king_of_the_north, 12. februar 2018 17:47)\n(zdoovc, 12. februar 2018 17:40)\n(Mita, 12. februar 2018 17:39)\njoj, prepadoh se biæe Ben Aflek!\n(samo ne ben, 12. februar 2018 17:30)\nTesli su na sahrani u Njujorku svirali "Tamo daleko".... toliko gospodo, mislim da je suvisno raspravljati se ciji je. I na engleskoj Vikipediji pise da je Serbian-American.\n(Roko Rene Ukic, 12. februar 2018 17:30)\nkarakterno apsolutna suprotnost Tesli\n(ne, 12. februar 2018 17:28)\nA da li æe film biti o srpskom ili hrvatskom nauèniku...\nBit æe o Amerièkom nauèniku.\n(Harwy, 12. februar 2018 17:20)\ndobar glumac...a da li ce mu "leci" uloga to je pitanje\n(srb, 12. februar 2018 17:15)\nFilm o Amerièkom nauèniku Nikoli Tesli.\n(Oliver Nedeljkoviæ, zapamtite to ime!, 12. februar 2018 17:06)\nСтрују,електричну енергију није изумео НИКО.То је природна појава.Муња је\nструја јако виског напона.\n(артиљерац, 12. februar 2018 17:04)\nAdrian Brodi više lièi.\n(Gong, 12. februar 2018 17:01)\nNadao sam se Christian Bale\n(Milosav, 12. februar 2018 17:00)\nNadam se da nece da oskrnave lik i delo velikog naucnika Srpskog porekla!\n(BoRa, 12. februar 2018 16:53)\nItane Hoèe, naš srpski pobro,\nTesla je jedan, odglumi ga dobro!\n(Oliver Nedeljkoviæ, zapamtite to ime!, 12. februar 2018 16:51)\nPostoji li glumac koji nema plave ili zelene oèi?\n(partizan voli Vuèiæa, 12. februar 2018 16:50)\nBaš bi mogli malo istražiti i proguglati ko je i šta je bio Tesla prije nego li poènete pisati besmislice, znate samo da mu je tata bio pravoslavni sveæenik.\nTesla nije izumio struju.\nPrvi je elektricitet otkrio Alessandro Volta, po njemu se zove jedinica za napon volt, Benjamin Franklin, Ampere(jakost struje), Ohm(otpor), pa Michael Faraday koji je izumio elektromotor decenijama prije nego li se Tesla uopæe rodio, veæ je legendaran onaj njegov eksperiment s kavezom i munjom, pa onda Edison i tek tada na scenu stupa Tesla!\n(Sine ratio, 12. februar 2018 16:47)\nPravi izbor!! Pun pogodak!!:)\n(Smuleco, 12. februar 2018 16:45)\nTesla, hrvatski izumitelj. :D\n(Kvante, 12. februar 2018 16:41)\n(Hope the best, 12. februar 2018 16:37)\nNašta lièi... K'o beskuænik.\n(Gaston, 12. februar 2018 16:33)\nTesla nije izumio struju!\n(Teslin kolega, 12. februar 2018 16:29)\n(Marvelous, 12. februar 2018 16:24)\njedini glumac sa slicnom kostanom gradjom vilice kao tesla:D\n(miro, 12. februar 2018 16:21)


Ovako se Zvezda oprostila od Le Taleka - Sportske.net\nOvako se Zvezda oprostila od Le Taleka\nFrancuski internacionalac napušta "Marakanu" kao slobodan igrač posle dve i po godine provedene u Crvenoj zvezdi.\nOglasio se Le Talek, ovo je njegova poruka na oproštaju od Zvezde!Radonjić rekao svoje, gde će igrati sledeće sezone?Milojević za Sportske: "Ovu igricu smo prešli, idemo na drugi nivo"Novi momenti posle požara - Fudbaleri Crvene zvezde vratili se na stadionŠampiona ne interesuju oduzeti i podeljeni bodovi: ''Osvojili smo 100 bodova!''\nJučerašnja utakmica 37. kola Super lige između Crvene zvezde i Voždovca bila je poslednja koju je francuski internacionalac Damjan Le Talek (28) odigrao u dresu šampiona Srbije.\nNakon dve i po godine provedene na stadionu "Rajko Mitić" i dve šampionske titule koje je osvojio sa crveno-belima, Le Talek je odlučio da napusti Zvezdu kao slobodan igrač.\nRanije danas on se na društvenim mrežama oprostio od kluba i navijača, a svoju oproštajnu poruku imala je i Crvena zvezda.\n"Hvala TEBI, Damjane! Beograd će uvek biti tvoj dom", poručeno je Le Taleku sa zvaničnog "Tviter" naloga Crvene zvezde.\nDamjan Le Talek je stigao u Zvezdu u januaru 2016. godine na insistiranje Miodraga Božovića. Francuz je doveden iz Mordovije a za dve i po godine upisao je 104 nastupa u crveno-belom dresu.\nFrancuz je samo jedan od igrača koji će ovog leta napustiti Crvenu zvezdu. Za sada je izvesno da će njegovim stopama Luka Ilić, Mičel Donald i Luka Adžić, dok Dušan Anđelković i Nenad Milijaš odlaze u penziju.\nThank YOU, Damien! Belgrade will always be your home. 👍https://t.co/gLDyoRIlIY pic.twitter.com/jwiAwf5EAH\n— FK Crvena zvezda (@crvenazvezdafk) May 20, 2018


Naissus generalni sponzor Naisa – Vaterpolo Klub Nais\nNaissus generalni sponzor Naisa\nBy VK Nais Vesti 23/09/2015\nVaterpolo klub Nais dobio je veliko pojačanje uoči početka Regionalne A2, reč je o JKP Naissu koje će ove godine biti generalni sponzor kluba.\nUgovor o sponzorstvu potpisali su direktor Vodovoda Dejan Andrejević i predsednik kluba Milan Krstić. Andrejević je ovom prilikom istakao da njegovo preduzeće sponzoriše samo najbolje te da je saradnja bila neizbežna.\nOvaj klub i nas povezuje jedna bitna spona, a to je – voda , takođe sa ponosom nosimo isto ime, ime grada Niša. Na kraju krajeva i jedni, i drugi volimo svoj grad, naš podmladak, našu decu i želimo im svetlu budućnost. Znamo da je naše društvo s pravo može da se nazove društvo vaterpola, jer imamo izvanredne rezultate na nivou države, tako da želimo, da i grad Niš vratimo na puteve stare slave, rekao je direktor Naissusa Dejan Andrejević i dodao.\nProgramom poslovanja koji je za ovu godinu usvojen, mi nemamo neka značajna sredstva koja bi mogli da uložimo u sport, kluturu, društvenu nadogradnju, ali smo mi cele godine pokazivali tu dozu društveno odgovornog ponašanja i pomagali smo svuda gde je to bilo moguće, zato smo i ovu priliku iskoristili i izašli njima u suret. Mi ćemo pomoći što kroz prevoz, što kroz druge mogućnosti kako možemo do kraja ove kalendarske godine. Nadamo se da će nam i društvena zajednica, i odgovorni u gradu, pomoći u tome i dozvoliti nam da za narednu godinu planiramo značajnija sredstva, zaključio je on.\nPredsednik Naisa Milan Krstić nije krio zadovoljstvo što je jedno preduzeće poput Naissusa prepoznalo da se na Čairu dobro radi i rešilo da pruži pruži podršku:\nČast nam je i zadovoljstvo što je Naissus je prepoznao naš klub kao sportski kolektiv u koji treba ulagati. Nas je za to kavlifikovao rad u prethodnom periodu, ali i dobri rezultati koje beležimo. Nais bio u drugoj ligi, a zatim ušao u prvu, prošle godine smo bili drugi, a ove godine igramo Jadransku ligu. Naš klub će biti jedini sportski kolektiv koji će predstavljati Niš u regionu. Ova saradnja je poziv za sve one ostale privatnike u ovom gradu, koji rade i kojima je interes da ulažu u niški sport da slede primer Naisusa, ne mora to biti Naisa, ali je dobro ulagati u sport i pokazati se društveno odgovornim. Mi ćemo se truditi da svojim rezultatima i zalaganjem u bazenu dostojno reprezentujemo grad i sponzora, rekao je Krstić.\nBlagojević: Počastvovani smo što igramo Jadransku ligu


najpopularnija-imena-u-2019-za-sada-u-svetu-koja-se-koriste-i-ob | Vesti | Zanimljivosti\nNajpopularnija imena u 2019. (za sada) u svetu, koriste se i obožavaju i u Srbiji 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nNajpopularnija imena u 2019. (za sada) u svetu, koriste se i obožavaju i u Srbiji\n28.06.2019. / 07:00\nMožda i vaši mališani nose neko od omiljenih imena u svetu.\nPrva polovina 2019. godine je iza nas, pa je portal BabyCenter sastavio listu najpopularnijih imena do sada. Analizirali su desetak hiljada registrovanih imena za bebe na svojim stranicama u poslednjih šest meseci, kako bi saznali šta se to roditeljima sviđa. Otkrili su neke prilično zanimljive trendove.\nNaime, zaključuju da Bregzit ima i te kako važan uticaj na potomke, jer su roditelji u Velikoj Britaniji najčešće birali "jaka i stabilna" imena, kao što su Džejson, Džon, Hana i Ema.\nPopularnost imena David je takođe u porastu, kao i Greta među devojčicama. Zabeleženo je i povećano interesovanje za imena povezana s prirodom, poput Ajvi (bršljan).\nNasuprot trendovima, imena koja prema popularnosti zauzimaju prva mesta nisu veliko iznenađenje. U 2018. najpopularnija imena za devojčice su bila Sofija, Olivija i Ema, od kojih su dva ostala među top tri i ove godine.\nNajpopularnija imena za devojčice u 2019. su: Olivija, Sofija, Lili, Ava, Mia, Isla, Amelija, Freja, Izabela, Emili, Arija, Evia, Grejs, Ela, Ajvi, Sofi, Vilou,Šarlot i Elsi.\nNajpopularnija imena za dečake u 2019. su: Muhamed, Noa, Džordž (Đorđe), Oliver, Čarli, Hari, Leo, Artur, Džek, Fredi, Džekson, Itan, Džejkob, Teo, Oskar, Alfi, Henri, Arči, Džošua i Tomas.\nImena beba Ženska imena Muška imena Kratka imena Značenje imena Dečaci Devojčice najnovije


Svetski dan životne sredine obeležen je u nedelju, 05.juna, u Beogradu, u okviru Evropske zelene nedelje 2022.\nManifestaciju na Kalemegdanu otvorila je ministarka životne sredine, Irena Vujović, koja je tom prilikom rekla da je otvaranjem Klastera 4 i Poglavlja 27, Srbija pokazala rešenost da se uskladi sa zakonima EU u pogledu očuvanja životne sredine i borbe protiv klimatskih promena. Istakla je da povećanje budžeta Ministarstva zaštite životne sredine za skoro 90 odsto u odnosu na 2020. godinu pokazuje da je ulaganje u zaštitu životne sredine prioritet i da će se u narednom periodu realizovati značajni infrastrukturni projekti, koji će unaprediti ekološku sliku Srbije. Takođe je dodala da država sistemski radi na rešavanju pitanja otpada u skladu sa evropskim standardima, i da će u naredne dve godine taj višedecenijski problem konačno biti rešen.\nPrisutnima su se na otvaranju obratili i šef Delegacije EU u Srbiji Emanul Žiofre, ministarka evropskih integracija Jadranka Joksimović i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović i vršilac dužnosti stalnog predstavnika Programa UN za razvoj (UNDP) u Srbiji Anas Karman.\nSvetski dan životne sredine obeležen je u nastavku zabavno-edukativnim programom.\n← Coca-Cola HBC Srbija: Inovacija u pakovanju koja doprinosi smanjenju upotrebe plastike\nKako aktivna ambalaža utiče na smanjenje otpada od hrane? →


U Gornjem Milanovcu nema novoobolelih od korona virusa – GM Press\nPredsednik opštine Gornji Milanovac, Dejan Kovačević / Foto: GM PRESS\nU Gornjem Milanovcu i dalje samo jedan registrovan slučaj korona virusa. Lice zaraženo ovim virusom na teritoriji naše Opštine nalazi se na kućnom lečenju, u samoizolaciji, i u dobrom je stanju.\n„Napominjem da je broj lica koja se nalaze u samoizolaciji i dalje 58, i da u toku jučerašnjeg dana nismo primetili da je dolazilo do kršenja mera samoizolacije. Što se tiče lica starijih od 65 godina imali smo jedan slučaj kršenja zabrane izlaska iz kuće. “ – rekao je predsednik Opštine Dejan Kovačević.\n„Takva lica se odmah sprovode kod sudije za prekršaje i izriče im se mandatna kazna plus kazna kućnog pritvora. Za pravna lica ta kazna iznosiće 500 hiljada do milion i po dinara“ – objasnio je Kovačević.\nTokom policijskog časa došlo je do privođenja jednog lica sa teritorije Čačka koje je zatečeno na teritoriji naše opštine i njemu je izrečena mandatna kazna od 50 hiljada dinara.\nPredsednik Opštine još jednom je naglasio da grašani naše Opštine nemaju razloga da stvaraju zalihe namirnica, jer će u narednom periodu, kao i do sada, sve prodavnice biti redovno snabdevene.\nOn je dodao da je juče formiran još jedan štab „Volonteri 65+“ u kome je i načelnik Vatrogasno spasilačke jedinice i načelnik MUP-a, te da je sada primarno da se izborimo sa situacijom koja nam preti zbog zaraze korona virusom, tako da su sada svi resursi usmereni u tom pravcu.


Galaksija objavila spisak 100 najvećih srpskih naučnika danas - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Galaksija objavila spisak 100 najvećih srpskih naučnika danas\nGalaksija objavila spisak 100 najvećih srpskih naučnika danas\nKo su trenutno najveći srpski naučnici? Lako pitanje, težak odgovor, odgovor koji podrazumeva veliko poznavanje spske naučne scene i još više, kompletan uvid u rad naših naučnika u svetu.\n1Piše: M.V. 17. maja 2019. 13.13 Izmenjeno: 19. maja 2019. 04.02\nTaj napor učinili su kreatori drugog broja Galaksije u kojoj je objavljena biografija sto vodećih srpskih naučnika. Može se komotno reći da je to veliki poduhvat i da će mnogima poslužiti kao reper, ali će i druge istraživače podstaći da taj spisak ažuriraju i prošruju.\nPored ovog kapitalnog teksta novi broj popularnog naučnog magazina donosi i druge zanimljive tekstove kao što su: „Čovek sa dva imuna sistema“, „Tesline nanonaočari“, „Šta se kuva u crnoj rupi, „Srbija na korak do kosmosa “ i mnoge druge.\nPrema rečima pokretača i urednika obnovljenog izdanja promocija drugog broja Galaksije biće 23. maja u 14 sati u Galeriji RTS. Dođite, imaćete šta da vidite i čujete.\nградимир цветковски kaže:\n18. maja 2019. u 11.22\nДобро је се неко најзас тога досетио. Знамо ко су најбољи фузбалери, па и бизмисмени са купљеним наградама, а не знамо ко су врхунски научници. Чотао сам Галаксију у младости, обрадовао сам се кад сам видео да је обновљена.


Pjesma „Dogodine u Prizrenu“ na udaru cenzure\nponedeljak, 08 oktobar 2018 16:17\nPjesma „Dogodine u Prizrenu“, koju izvodi grupa Beogradski sindikat i etno-grupa „Trag“, mogla bi biti uklonjena sa Jutjub kanala, iako je za samo jedan dan prikazivanja imala preko 150 hiljada pregleda, napisao je na svom Fejsbuk profilu Feđa Dimović.\nPjesma je posvećena svim nevinim žrtvama na Kosovu i Metohiji, sa porukom da ih nikada ne zaboravimo i ne osramotimo, u nadi da će Bog dati da nam se one ne ponove. U spotu su prikazani dokumentarni snimci o stradanju našeg naroda i svetinja na Kosovu i Metohiji.\n„Upravo smo dobili poruku od Jutjuba da je spot za pesmu „Dogodine u Prizrenu“ uznemirujućeg sadržaja, zbog čega Jutjub razmatra da ga ukloni. Kao posljedica toga, momentalno smo uklonjeni sa trendinga, gdje smo od sinoć bili na poziciji broj 1“, napisao je Dimović i dodao:\n„Svaka čast na proceni! Može tuča u rijalitiju, a ne može stradanje srpskog naroda. Može golotinja i prostakluk, a ne može spaljena crkva! Ovo je dokaz da smo pjesmom uzburkali mnoge duhove. Nastavljamo da se borimo!\nNema povlačenja, nema predaje! DOGODINE U PRIZRENU!“\nPjesma je o stradanju našeg naroda na Kosmetu, a u spotu su prikazane scene bombardovanja 1999. godine, kao i scene rušenja crkvi od strane Albanaca, navodi portal „Vidovdan“.\nViše iz ove kategorije « VIDEO - 'Beogradski sindikat' i etno grupa 'Trag' objavili pjesmu “Dogodine u Prizrenu” VIDEO - Zašto YouTube cenzuriše pjesmu "Dogodine u Prizrenu"? »


CePTOR na Andrevlju, mesto koje obavezno treba posetiti\nBack TURIZAM HOTELI CePTOR na Andrevlju, mesto koje obavezno treba posetiti\nFruška gora neiscrpna inspiracija svih onih koji su prolazili ovuda sa zapada na istok i obrnuto, drumskim ili dunavskim putem, imali su potrebu, želju ili nameru da se tu i zaustave i ostave za sobom neki trag. Najveći su ostavili srednjovekovni putnici, podižući tvrđavu, manastire, vinograde… Najviše vrhove Fruške nisu dirali. Ostavili su ih da štrče sa pogledom na reku, ravnicu…\nNa tim visovima vremenom su iznikla izletišta, najposećenija i najatraktivnija mesta na Fruškoj gori: Letenka, Osovlje, Crveni Čot, Jabuka, Popovica, Zmajevac, Testera, Andrevlje, pravi raj za mnogobrojne izletnike željne odmora i rekreacije. Na ovom poslednjem, na 300 metara nadmorske visine, na tridesetak kilometara od Novog Sada, u beočinskoj opštini, nekada je osim proplanaka oivičenih šumom, bilo odmaralište BFC-a (Beočinske fabrike cementa). Godinama je bilo van upotrebe, a 2008 godine Izvršno veće Vojvodine je na mestu starog objekta podiglo repezentativan CePTOR, Centar za privredno-tehnološki razvoj Vojvodine, specijalizovan za kongresni turizam, napravljen u cilju afirmacije kongresnog turizma, ali sa jasnim opredeljenjem da na neki način afirmiše i opštinu Beočin i ono što ona nudi.\n-Objekat radi tokom cele godine i mada najveći akcenat stavljamo na kongresni turizam, objekat je otvoren za sve posetioce koji žele da uživaju u onome što im priroda i mi ovde nudimo. Mi se trudimo da pružimo jedan ugodan boravak svakom turisti koji naiđe u ovaj deo Fruške gore. A to su, pre svega, čist vazduh, zdrava sredina, prirodno okruženje. Hotel raspolaže sa 31-om komfornom sobom, odnosno 55 ležajeva, fitness salom, saunom, stolom za stoni tenis, čitaonicom, bibliotekom, komjuterskom salom, ali i stazom zdravlja oko hotela, i do Letenke u dužini od 6 km, za one koji vole da šetaju. Naravno tu su i kulinarski specijaliteti, odličan izbor lokalnih vina. Trudimo se da reprezentujemo čitav ovaj kraj, i da ponudimo najbolje što ovaj kraj ima. Trudimo se da kao reprezantivini predstavnici ovog kraja goste upoznamo sa loklanim znamenitostima, da ih privučemo nekim autentičnim sadržajima. U skladu sa tim za naše goste organizujemo izlete do manastira u našoj opštini: manastira Beočin i Rakovac, i do čuvenih lokalne vinarija - obavestila je v.d. direktorka Vesna Hipik.\nIpak, najčešći korisnici usluga CePTOR-a su strana predstavništva, nevladine organizacije, kompanije, firme, zastupništva, pa tek onda privatna lica. To i ne čudi jer hotel raspolaže velikom kongresnom salom sa 120 mesta, sa video bimom, translator kabinom za simultano prevođenje, audio-video tehnikom, i još tri manje sale za održavanje seminara sa 20-25 mesta. Sve sale su tehnički opremljene, a tehničku podršku pruža oficijelno tehničko lice.\n-Mnogo polažemo na profesionalnost osoblja, na higijenu i iz razloga što smo uveli sve potrebne standarde koji su ovde prisutni već dve godine, moramo da poštujemo ono što se od nas traži - dodala je Vesna Hipik, podsećajući na to da su imali i ambiciozan plan vezan za izgradnju bazena, proširenje kapaciteta, ali da to ove godine neće biti spovedeno, već čeka neka bolja vremena.\nCeptor nije nikada bez gostiju, a nađu ga na razne načine: putem sajta\nwww.andrevlje.vojvodina.gov.rs, služba recepcije se trudi da afirmiše hotel putem društvenih mreža, prisutni su na sajmovima turizma, ali najčešće gosti dolaze na osnovu preporuke prijatelja koji su tu već boravili i koji su im iz prve ruke preneli svoje impresije i iskustva.\nNa osnovu onoga što smo videli, a zapisali ono što smo čuli, CePTOR je mesto koje obavezno treba posetiti. Ako nemate prevoz dovoljno je da kontaktirate nekog sa recepcije, da se obezbedi kombi prevoz, pogodan i za grupe od 10 do 12 osoba radi organizovanog prevoza do Andrevlja.


SLUČAJ KOJI JE ZBUNIO PRAVNIKE: Penzioner u Nemačkoj na sudu zbog držanja tenka iz Drugog svetskog rata u kući | Novosti.rs\nPenzioner u Nemačkoj na sudu zbog držanja tenka u kući\nTenk "Pantera" uklonjen je iz podruma kuće na severu Nemačke u gradu Hajkendof 2015. godine, piše Bi-bi-si.\nTužioci i advokati odbrane sada pregovaraju o mogućim kaznama, uključujući uslovnu kaznu i novčanu kaznu do 500.000 evra.\nPrema advokatu optuženog, američki muzej je zainteresovan za kupovinu "Pantera".\nMnogi istoričari tvrde da je to bilo najefikasnije vozilo koje je Nemačka koristila tokom Drugog svetskog rata.\nAdvokat je takođe rekao da je izvestan broj nemačkih kolekcionara kontaktirao optuženog zbog drugih predmeta, uključujući puške i pištolje.\nNa sudskom ročištu u ponedeljak u gradu Kil, oko 100 kilometara severno od Hamburga, advokati su pokušavali da utvrde da li je vojna kolekcija prekršila nemački Zakon o kontroli ratnog oružja.\nOdbrana tvrdi da mnoštvo oružja više nije funkcionalno i da je "Panter" kupljen kao otpad i razmišlja da prihvati manju kaznu od 50.000 evra.U julu 2015. oko 20 vojnika je devet sati izvlačilo "Pantera" sa imanja i gurnulo ga na niski utovarivač za prevoz.\nLokalne vlasti su o sadržaju podruma javile kolegama u Berlinu, koji su ranije pretraživali dom zbog umetničkih dela koja su ukrali nacisti.\nSledeće ročište zakazano je u sredu, a presuda se očekuje sledećeg meseca.\nNemačka tenk tenk iz Drugog svetskog rata penzioner čuva tenk u kući


PAPRENO! RAČUNARI I LAPTOPOVI POSKUPELI ČAK 50 ODSTO ZBOG BITKOINA: To nije jedina stvar kojoj je cena drastično skočila\nFoto: Viši sud Vranje\nAleksandra Kocić\t 09.06.2021. 08:07h\nOd izbijanja pandemije koronavirusa do sada računari i laptopovi na globalnom, kao i na srpskom tržištu poskupeli su i za čak 50 odsto, pa tako, pre svega, oni kvalitetniji kompjuteri, koji su u proseku koštali 1.000 evra, sada staju 1.500.\nGlavni razlog za ovu eksploziju cena je, kako navode IT stručnjaci, poskupljenje hard-diskova i grafičkih kartica uzrokovano globalnom nestašicom usled naglog skoka potražnje za ovim najvažnijim komponentama računara.\nPotražnju je, kako objašnjavaju, povećalo rudarenje kriptovaluta, pre svega bitkoina i eterijuma, jer im je cena u aprilu i maju ove godine oborila sve rekorde. Poznata je činjenica da se kriptorudarstvo obično oslanja na sirovu procesorsku snagu grafičkih kartica, tako da je sve veći rast kriptorudara povećao potražnju za grafičkim karticama.\nMN: Buknuo farming\n- Nije tajna da je rudarenje kriptovaluta na tržištu procvetalo, a broj investitora u njega raste iz dana u dan. Naročito je globalna pandemija kovida 19 podstakla više rudara da se pridruže tržištu. To je na kraju prouzrokovalo veliku potražnju za grafičkim karticama u 2020. godini - navode IT analitičari sa specijalizovanog portala HackerNoon.com.\nOvo za Kurir potvrđuje i Ivan Điković, sistem administrator i IT stručnjak, koji dodaje da je cena hard-diskova skočila i sa pojavom nove kriptovalute pod nazivom čija (chia) početkom ove godine, za čiju se proizvodnju (farming), umesto grafičkih kartica, koriste brzi diskovi i diskovi velikog kapaciteta. - Izlazak na tržište nove valute podstaklo je ljude u većem broju da se bave farmingom i tako je naglo povećana potražnja za brzim diskovima i onim sa većim kapacitetom.\nOtuda je i cena ovih komponenti u Srbiji samo za dva poslednja meseca povećana od 10 do 50 odsto - naveo je Điković i ponovio da je poskupljenju grafičkih kartica doprinelo rudarenje kriptovaluta, za koje je potrebno posedovati jednu ili više grafičkih kartica.\nMN: Ljudi samo žele da se igraju\n- Grafička karta kao obavezna i najskuplja komponenta kompjutera povećava cenu celog računara. Na cenu, naravno, najviše utiču mali trgovci koji uvek iskoriste priliku da zarade više - istakao je on i napomenuo da se ova poskupljenja odnose na kompjutere boljeg kvaliteta, namenjene gejmingu i rudarenju, dok slabijim, takozvanim ofis računarima, cena za sada nije menjana.\nIpak, za poskupljenje ovih glavnih komponenti računara delom su, kako navode upućeni, krivi i gejmeri.\n- Igranje na računaru doživelo je procvat tokom pandemije. Potražnja za hardverom za igre je eksplodirala, svima je bilo dosadno i ostali su kod kuće. U prvim danima zaključavanja u Sjedinjenim Američkim Državama i Kini konzole su se usijale. Ljudi samo žele da se igraju. Mnogo ljudi - čak i oni koji ranije nisu bili igrači - navode autori sa portala PCWorld.com.\nU njihovoj analizi se kao dodatni uzrok drastičnog skoka cena računarskih komponenti navodi otežano snabdevanje i usporena proizvodnja usled kovida, budući da se najveći proizvođači delova za ove komponente nalaze na Dalekom istoku - na Tajvanu i u Kini. Rastu cena su, navode, doprineli i preprodavci, koji su u želji da brzo zarade mahnito kupovali grafičke kartice i diskove i papreno ih preprodavali preko interneta.\nMN: Ulje na vatru Ulje na vatru je, barem što se tiče američkog tržišta, dolilo povećanje poreza.\n- Mnoge najpoznatije kompanije nisu uspele da otkupe nove grafičke kartice, a oni koji to hoće da urade moraće da izdvoje dosta više novca od cene koju proizvođač diktira. Nove cene se očekuju pre svega u Americi, gde je odlučeno da se porez na računarske komponente, odnosno hardver koji dolazi iz Kine, podigne sa 7,5 na 25 odsto, što je "Asus" već uradio i obavestio potrošače da će ih sačekati više cene od očekivanih. "Asus" u svojoj izjavi za javnost ne navodi samo to kao razlog rasta cena već se pominje i porast cena za komponente, troškovi produkcije i logističke aktivnosti.\nOvo ipak može značiti da povećanje cene za grafičke kartice očekuje čitav svet, s tim što će ono biti blaže u odnosu na SAD - preneo je nedavno domaći portal Smartlife.mondo.rs.\nOvo je doprinelo poskupljenju IT komponenti\n- Rudarenje i farming kriptovaluta\n- Povećan broj ljudi koji igraju igrice na kompjuterima\n- Otežano snabdevanje i proizvodnja delova za komponenete usled korone\n- Usporena međunarodna špedicija zbog pandemije\n- Preprodavci na internetu\n- Povećane uvozne tarife u SAD\nKako preživeti nestašicu i cenovni šok\n- Ako imate grafičku karticu koja radi, pokušajte da je overklokujete (podignite frekvenciju računarske komponente iznad njene fabričke vrednosti)\n- Podesite vizuelna podešavanja u igricama kako biste iscedili više života iz postojećeg hardvera\n- Pređite na konzolu sledeće generacije ako kupujete nove igre za igranje\n- Ako imate solidnu internet vezu, igrice možete da strimujete sa servera\nCene rastu do sledeće godine\nProcenjuje se da će potražnja za grafičkim karticama premašivati ponudu još najmanje godinu dana. Proizvođači delova za ovu komponentu se polako oporavljaju, ali stručnjaci predviđaju da će se nestašica verovatno nastaviti barem do četvrtog kvartala 2021, ako ne i do 2022. godine - navodi portal HackerNoon.com.\nSTIŽE DIGITALNA RUBLJA: Rusija lansira prototop kripto valute a evo u čemu će se razlikovati od bitkoina!\nSTRMOGLAVI PAD BITKOINA: Posle Maska i Kina dodala so na ranu! Dostigao duplo manju vrednost od one 14. aprila!\nGORE DOLE Bitkoin pao ispod 40.000 dolara, prvi put posle 14 nedelja


Prisutna lokalna transmisija, neće biti litija - Crnogorski Portal\nPrisutna lokalna transmisija, neće biti litija\nZadatak je sada da obuzdamo širenje virusa u opštinama u danima kada Crna Gora želi da otvori svoje granice, kazao je direktor Instituta za javno zdravlje (IJZ) Boban Mugoša na konferenciju za medije Nacionalnog koordinacionog tijela (NKT) za zarazne bolesti. On je naveo da su se predstavnici vjerskih zajednica saglasili sa novim mjerama koje je uvelo NKT.\nOn je poručio da moramo da vodimo računa o zdravlju, i kada je u pitanju virus, ali i o zdravlju ekonomije.\nOn je rekao da je prvi talas je prošao uspješno, ali da je ovo povratak u nazad, o čemu su i govorili iz IJZ, ali i svi koji su uključeni u proces.\nNaveo je da je u početku bilo 90 odsto importovanih slučajeva, a sada se dešava lokalna transisija.\n"Nalazimo se na nivou preko 75%, ali to i dalje govori da je taj korak koji se na početku desio uzokovao širenje infekcije širom Crne Gore i sada se maltene u svakoj opštini moramo boriti sa ovim virusom", kazao je Mugoša.\nPoručio je da ne sumnja da će borba biti uspješna.\n"Da će građani prihvatiti dio odgovornsti, posebno mislim dio koji se odnosi na počnašanje, koje nam je jedina nada da ovaj virus stavimo pod kontrolu. Moramo računati da će vrus biti prisutan. Porast broja zaraženih je u regoionu, u zemljama EU", naveo je Mugoša.\nOn je zamolio građane da vode računa.\nDogovoreno da ne bude litija\n"U našem donošenju odluka nema politike ne želimo njom da se bavimo. Danas smo imali otvorene i fer razgovore, i zaključili smo da nema u našim djelovanjima politike već se bavimo strukom. Iz stručnih razloga predlažemo mjere i naosnovu njih smo imali rezultate. Tako ćemo nastaviti'', kazao je Mugoša.\nLakše je kontrolisati ljude u unutra nego vani\nMugoša je pojasnio zašto su zabranjeni skupovi na otvorenim javnim mjestima, ali ne i u zatvorenim.\n"Sve što je u unutrašnjim prostorima je propisano i da se lakše kontrolisati. Kada su u pitanju spoljnji prostori situacija nije takva. U otvorenom prostoru je teže kontrolisati broj od 200 ljudi", kazao je direktor IJZ.\nŠto se svadbi tiče i sahrana ili saučešća, reako je da je problem u običajima. "\nEvo i sad imamo pokazatelje na sahranama i saučešćima se svi pozdravljaju rukovanjem, ljubljenjem svi koji dođu. Na svadbama je ograničen broj, ne može više od 200 i domaćini uvijek mogu da uspostave red u komunikaciji i tako smanjuju rizik dok se sa druge strane pokazalo da se ne može kontrolisati taj dio koji se odnosi na naša običajna ponašanja koja su takva da je fizički dodir jako izražen'', kazao je Mugoša.\nMeđu oboljelima nema djece\nDirektor Instituta za bolesti djece Saša Radović saopštio je da je hospitalizovano 18 pacijenata.\n"Šestoro u KCCG, gdje je jedan na respiratoru, Baru četiri, a u Beranama osam. Svi su stabilno", kazao je Radović.\nKako je istakao, nema pozitivnih slučajeva virusa među djecom.\nSaopštio je crnogorske zdravstvene ustanove imaju na raspolaganju 63 respiratora.\nRadović je istakao da treba da težimo tome da budemo "corona free" zemlja.\n''Ovaj osjećaj 'corona free' zemlje treba da bude cilj kojem težimo tako da apelujem na građane da poštuju opšte preporuke'', poručio je Radović.\nSimptomi isti, klinička slika blaža\nRadović je kazao da su, u odnosu na prvi talas, simptomi ostali isti, ali da je, možda, klinička slika malo blaža.\n"Dominantno respiratorni sintomi pračeni febrilnošću, otežano disanje...'', naveo je Radović.\ndr Boban Mugoša Institut za javno zdravlje


PRP - Vampirski tretman | Dr Marija Bošković\nKrvna plazma sadrži biološki aktivne proteine koji stimulišu i ubrzavaju regeneraciju tkiva. Kada dođe do povrede, naše telo upućuje proteine u povredjeno područje i stimuliše proces zarastanja koji pomaže u obnovi oštećenih tkiva. Isti princip se može primeniti i na kožu. Unoseći biološki aktivne proteine plazme, kao kod povrede, fibroblasti će stvarati novi kolagen i polako otpuštati hranljive sastojke u kožu. Koža će se obnavljati iznutra, istovremeno usporavajući proces starenja i popravljajući već nastale promene starenja.\nPRP (Platelet Rich Plasma) je deo krvne plazme obogaćene trombocitima, faktorima rasta i matičnim ćelijama. To suupravo elementi krvi odgovorni za zarastanje rana nakon povrede. Unoseći ih pod kožu mezoterapijom i microneedlingom podstičemo stvaranje novog kolagena, pa možemo očekivati da kožu dugoročno obnavljamo sastojcima sopstvene krvi.\nFaktori rasta (GF grow factor) iz sopstvene krvi predstavljaju idealnu formulu za podmladjivanje i lečenje kože. Osim u estetici, PRP tretman je našao veliku primenu u dermatologiji i stomatologiji za stimulaciju zarastanja rana, sportskoj medicini i ortopediji, za obnovu hrskavice i ubrzanje saniranja povreda mekih tkiva.\n• Podmladjivanja kože lica, vrata i dekoltea\n• Smanjenja bora\n• Vraćanja čvstine koži\n• Poboljšanja izgleda područja oko očiju\n• Poboljšanja ožiljaka od akni\n• Podmladjivanja kože šaka\n• U toku trudnoće i periodu dojenja\n• U slučaju poremećaja funkcije i broja trombocita\n• U slučaju hemodinamske nestabilnosti\n• Kod akutnih i hroničnih infektivnih bolesti\n• Kod autoimunih i malignih bolesti\nSledi centrifugiranje krvi po odredjenom protokolu kako bi se odvojila željena plazma sa trombocitima i faktorima rasta od belih i crvenih krvnih zrnaca, koje nećemo koristiti. Za to vreme vrši se priprema kože lica, vrata, dekoltea i šaka za sprovodjenje tretmana. Lice se detaljno čisti i nanosi se anestetik krema kako bi tretman bio ugodniji.\nPripremljena plazma uzima se iz epruvete špricem i unosi pod kožu intradermalnim injekcijama. Kod jako opuštene kože, tretman se izvodi u kombinaciji sa dermapen kolagen indukcionom terapijom. Ukoliko je lice već izgubilo deo potkožnog masnog tkiva, izgleda umorno i ima izražene bore, treba se odlučiti za proizvod Cellular matrix koji kombinuje plazmu sa hijaluronskom kiselinom. Više o Cellular matrix proizvodima pročitajte na www.cellularmatrix.info\nVećina pacijenata se odmah nakon tretmana podmladjivanja krvnom plazmom može vrati svojim uobičajenim aktivnostima. Neposredno nakon tretmana moguća je pojava crvenila i natečenosti uslovljenih količinom plazme koju smo uneli pod kožu. Nakon nekoliko dana, kada otok prodje i koža upije tečnost, lice će izgledati kao i pre tretmana.


5 stvari koje treba da znate o frižiderima! | Tech Lifestyle\nPočetna Home 5 stvari koje treba da znate o frižiderima!\nIz godine u godinu pronalaze se nova tehnološka rešenja, razvijaju se novi i unapređuju postojeći uređaji i to je činjenica koje smo svi mi svesni, međutim da li smo sigurni da znamo sve o stvarima koje nas okružuju? Jedna od tih stvari je svakako i frižider, koji čuva sve naše namirnice, a pored toga može posedovati i niz drugih karakteristika.\nU nastavku sledi pet činjenica o frižiderima sa kojima verovatno niste upoznati, a verujemo da mogu biti zanimljive i korisne.\nPre nego što je izmišljen frižider, nije bilo ni mogućnosti za postojanje nekih namirnica, poput sladoleda, pa su se ljudi uglavnom snalazili uz pomoć prirode i čuvali svoju hranu na hladnijim mestima gde bi ona ostala spremna za upotrebu.\nPreteča frižidera bio je pra-frižider koji je funkcionisao zahvaljujući korišćenju leda, da bi tek kasnije, 1913. godine, bila pronađena komponenta koja omogućava zadržavanje hladnoće bez prisustva leda.\nTek četrdesetih godina prošlog veka, izumljeni su frižideri kakve koristimo danas, a od tada se neprestano unapređuju brojnim inovacijama, pa su tako danas prerasli u prave kuhinjske pomoćnike sa pametnim karakteristikama koji hranu održavaju savršeno svežom, kao što je slučaj sa frižiderima kompanije LG.\nTemperatura vazduha je jedna od stvari o kojima se polemiše kada je reč o korišćenju frižidera, pa tako postoje mitovi o tome da pun frižider troši manje energije.\nTo je netačna tvrdnja, a ono na šta se zaista treba fokusirati jeste održavanje i kontrola temperature. Kompanija LG razvila je frižider sa tehnologijom Inverter Linear Compressor, i uz tehnologiju LINEARCooling i DoorCooling⁺, NatureFRESH održava hranu prirodno svežom zahvaljujući preciznoj kontroli temperature.\nDa li ste znali da frižider troši oko 12 odsto računa za struju?\nUkoliko želite da smanjite troškove, morate da imate u vidu da se vrata frižidera ne smeju često otvarati kako bi hladan vazduh ostao unutra i kako bi se održala idealna temperatura.\nJedan od načina za to je korišćenje LG Instaview Door-in-Door tehnologije, zahvaljujući kojoj frižider otkriva sadržaj svojih polica na dodir, čime se savršeno čuva svežina namirnica, štedi se vreme i energija, a nakon svega toga sledi uživanje u divnim ukusima.\nPoslednja, ali ne najmanje važna stavka jeste izgled i dizajn frižidera!\nUkoliko ste kreativni, svoj frižider možete ukrasiti različitim suvenirima i magnetima, kao što je to učinila Louise Greenfarb iz Nevade, koja se našla u Ginisovoj knjizi rekorda, zahvaljujući svojoj kolekciji od čak 32 hiljade magneta za frižider.\nUkoliko pak niste kreativni ili nemate vremena za dizajn frižidera, ne brinite jer LG frižideri imaju rešenje i za to, pa nude zadivljujući dizajn, lako uklopiv u svaki prostor i adekvatan za svačije potrebe.\nPrethodni članakMULTIFUNKCIONALNI NAVIGACIONI EKRANI – RAYMARINE AXIOM +\nSledeći članakTEST: Renault Megane za 2021. godinu – Čini da se osećate dobro za volanom


NAJAVA MANIFESTACIJE “VASKRŠNJI DANI U STUDENICI” | Kraljevo Online\nNASLOVNA DRUŠTVO NAJAVA MANIFESTACIJE “VASKRŠNJI DANI U STUDENICI”\nI OVE GODINE U STUDENICI ODRŽAĆE SE KULTURNO-SPORTSKO-TURISTIČKA MANIFESTACIJA “VASKRŠNJI DANI U STUDENICI”.\nU dane velikog hrišćanskog praznika Vaskrsa i ove godine u Studenici, po drugi put biće održana Kulturno-sportsko-turistička manifestacija “Vaskršnji dani u Studenici”. Manifestacija započeta prošle godine, sad već tradicionalno po drugi put biće održana na Vaskrsni ponedeljak 29. aprila 2019. godine.\nOsnovna ideja manifestacije je druženje i zabava, kako starih tako i mladog stanovništva studeničko – ibarskog kraja. Kako najavljuju organizatori, Udruženje građana “Studenica” i FK “Studen Vitez” i ove godine sve posetioce očekuje bogat kulturnio sportski program.\nOd ove godine, manifestacija će imati i humanitarni karakter tako će kompletan događaj imati još veći značaj.\nTim povodom danas je u Studenici održan sastanak organizacionog odbora manifestacije.\n“Danas smo imali sastanak organizacionog odbora i dogovarali smo oko organizacije predstojeće manifestacije. Predvideli smo sportski program, biće tu veterana biće pionira, biće seniora, takođe smo predvideli učešće folklora i na kraju glavni događaj takmičenje u tucanju jaja” – kaže za STUDENICA ONLINE, Slavoljub Mladenović iz organizacionog odbora.\nOrganizatori ističu da im je želja da naprave jedan prepoznatljiv događaj u ovom kraju, koji će postati tradicionalni i prepoznatljiv u ovom delu Srbije a i šire i pozivaju sve goste da posete Studenicu i uzmu učešće u manifestaciji.


Slovenija jedina u regionu sa suficitom u trgovini\nSlovenija je za deset mjeseci 2018. izvezla robe vrijedne 25,8, a uvezla robe vrijedne 25,4 milijarde eura\nLJUBLJANA - Slovenija je jedina zemlja u regionu koja ima suficit u vanjskotrgovinskoj razmjeni sa inostranstvom, odnosno više izvozi nego što uvozi, dok je Crna Gora ubjedljivo najgora i ne pokriva ni petinu izvoza s uvozom. Naime, Slovenija je za deset mjeseci 2018. izvezla robe vrijedne 25,8 milijardi eura, a uvezla 25,4 milijarde eura robe. Izvoz za deset mjeseci 2018. je bio za 9,8 posto viši u odnosu na isti period 2017, a uvoz za 11,7 posto. Pokrivenost uvoza s izvozom Slovenije u deset mjeseci prošle godine bila je 101,5 posto.\nPokrivenost uvoza s izvozom u Bosni i Hercegovini za jedanaest mjeseci prošle godine bila je na razini 61,84 posto. Tako je iz BiH izvezeno robe u vrijednosti 10.972.291 hiljada KM, a uvezeno 17.742.584 hiljada KM. Vanjskotrgovinski robni bilans, odnosno deficit iznosio je 6.770.293 hiljada KM. Makedonija je sa pokrivenosti uvoza izvozom od 76,6 posto za deset mjeseci 2018. godine bila druga u regionu. Tako je izvoz Makedonije iznosio 5.734.882 hiljada američkih dolara, a uvoz 7.490.571 hiljada američkih dolara, prenose agencije.\nUkupna vanjskotrgovinska robna razmjena Srbije za period januar - novembar 2018. godine iznosila je 41.574,7 miliona dolara, što je porast od 17,2 posto u odnosu na isti period prethodne godine, odnosno 35.087 miliona eura, što je porast od 11,2 posto u odnosu na isti period prethodne godine. Izvezeno je robe u vrijednosti od 17.840,3 miliona dolara, što čini rast od 14,4 posto u odnosu na isti period prethodne godine, a uvezeno je robe u vrijednosti od 23.734,4 miliona dolara, što je za 19,4 odsto više nego u istom periodu prethodne godine.\nIzvoz robe, izražen u eurima, imao je vrijednost od 15.054,6 miliona, i to je povećanje od 8,6 posto u poređenju sa istim periodom prethodne godine. Uvoz robe imao je vrijednost od 20.032,4 miliona, što predstavlja povećanje od 13,3 posto u odnosu na isti period prošle godine. Deficit iznosi 5.894,1 miliona dolara, što čini povećanje od 37,4 posto u odnosu na isti period prethodne godine. Izražen u eurima, deficit iznosi 4.977,7 miliona, što je povećanje od 30,7 posto u poređenju sa istim periodom prethodne godine. Pokrivenost uvoza izvozom je tako u prošloj godini bila 75,2 posto i manja je od pokrivenosti u istom periodu prethodne godine, kada je iznosila 78,4 posto.\nUkupan izvoz Republike Hrvatske od januara do oktobra 2018., prema prvim rezultatima, iznosio je 89,3 milijarde kuna, dok je uvoz iznosio 146,7 milijardi kuna. Vanjskotrgovinski deficit iznosio je 57,4 milijarde kuna. Time je pokrivenost uvoza izvozom, prema prvim rezultatima, od januara do oktobra 2018. bila 60,9 posto.\nUkupna vanjskotrgovinska robna razmjena Crne Gore za period januar - novembar 2018. godine, prema preliminarnim podacima iznosila je 2.701 miliona eura, što ukazuje na rast od 12,2 posto u odnosu na isti period prethodne godine. Izvoz robe imao je vrijednost od 363,9 miliona eura, a uvoz 2.336,8 miliona eura. U odnosu na isti period prethodne godine izvoz je bio veći za 8,6 posto, a uvoz veći za 12,8 posto. Pokrivenost uvoza izvozom iznosila je 15,6 posto i manja je u odnosu na isti period prethodne godine (bila 16,2 posto).


NE SMEMO DA ZABORAVIMO - Glas Podrinja\nČAS ISTORIJE PODSETIO NA ŽRTVE DRUGOG SVETSKOG RATA\nPrema razmerama terora i broju mrtvih koje je ostavio za sobom Koncentracioni logor na Savi je predstavljao četvrti logor na teritoriji Nemačke okupacione zone u Srbiji. Problematikom Šabačkog mosta više su se bavili sudovi rehabilitujući pojedince streljane na njemu nego istorijska nauka, ističe istoričar Sanja Petrović Todosijević\nNa poziv Nebojše Milikića, jednog od članova neformalne grupe građana Ne rehabilitaciji mr Sanja Petrović Todosijević nedavno je održala stručno vođenje na temu Čas istorije: Teror u Šapcu i okolini tokom Drugog svetskog rata. Tom prilikom zainteresovani građani bili su u prilici da zajedno sa grupom građana koja je pošla iz Beograda obiđu najznačajnija mesta stradanja Šapčana u Drugom svetskom ratu.\n-Čas je počeo u Benskoj bari gde je u sklopu nemačke kaznene ekspedicije, koja je ušla u Šabac nakon zajedničkog partizansko četničkog napada na Šabac 24. septembra 1941. godine, tokom 29. i 30. septembra došlo do streljanja više stotina, pre svega civila, iz okolnih mačvanskih sela ali i iz samog Šapca. Prema različitim izvorima brojka se kreće i do 1.200 streljanih ljudi. Obilazak je nastavljen posetom Starom gradu gde se tokom čitavog Drugog svetskog rata nalazio Koncentracioni logor, priča Sanja Petrović Todosijević.\nKako naša sagovornica navodi, Koncentracioni logor u Šapcu na Savi predstavljao je jednu od karika u sistemu nemačkih koncentracionih logora koji su postojali na teritoriji čitave okupirane Evrope tokom Drugog svetskog rata. Objašnjava da je Koncentracioni logor u Šapcu trebalo da posluži pre svega istrebljenju Jevreja i Roma, što je učinjeno do proleća 1942. a zatim i svih onih koji su se aktivno borili protiv terora okupatora i njegovih pomagača.\n-Prema razmerama terora i broju mrtvih koje je ostavio za sobom on je, nakon Logora na Sajmištu, Logora na Banjici i Logora na Crvenom krstu u Nišu, predstavljao četvrti logor na teritoriji nemačke okupacione zone u Srbiji. Komisija za utvrđivanje zločina okupatora i njegovih pomagača popisala je imenom i prezimenom preko 2.500 žrtava Koncentracionog logora na Savi, kaže Petrović Todosijević.\nKao član Projektnog tima Radne grupe Republike Srbije za obnovu bivšeg jugoslovenskog paviljona u Državnom muzeju Aušvic Birkenau naša istoričarka je bila u prilici da boravi u dva možda i najveća memorijala Holokausta na svetu. Jedan se nalazi u Jad Vašemu u Jerusalimu u Izraelu, a drugi se u Državnom muzeju Aušvic Birkenau u Poljskoj. Na mapama koncentracionih logora u oba muzeja nalazi se i šabački.\n-Da na zidinama stare Šabačke tvrđave ne postoji tabla podignuta još 1954. na desetogodišnjicu oslobođenja Šapca, na kojoj piše da se na mestu Tvrđave i Starog grada nalazio logor, Koncentracioni logor ne bi ni na koji način bio zastupljen u javnom prostoru Šapca. Dužnost je i profesionalna obaveza ljudi koji su zaduženi za memorije da skrenu pažnju na činjenicu da je tokom čitave četiri godine okupacije na teritoriji grada Šapca funkcionisala kako okupaciona, tako i kolaboracionistička uprava skoncentrisana u okviru Gradskog poglavarstva. Na njenom čelu se nalazio ratni gradonačelnik Šapca Branko Petrović za čije lične potrebe su 1943. godine izuzete iz prodaje jevrejske imovine dve jevrejske kuće koje je onda kupio on, navodi Sanja Petrović Todosijević.\nVođenje je nastavljeno do Starog železničkog mosta na kome su 27. oktobra 1944. godine, četiri dana posle oslobođenja grada, partizani streljali 36 građana Šapca. Naša sagovornica ističe da je njoj kao istoričarki, ali i autorki vođenja, bio cilj da prisutnim građanima ukaže na dve činjenice.\n-Pre svega pažnja javnosti na ovu temu skrenuta je tek pre nekih deset do petnaest godina, ali i na saznanje da je jedna veoma značajna tema otvorena kroz novinske članke i feljtone ali ne i u nauci. Ne postoji ni jedan relevantan istoriografski rad pisan kako na osnovu posleratne sudske građe tako i na osnovu nemačke policijske građe koji u svom fokusu ima pomenuta dešavanja. Pojedine kolege su se samo delimično u okviru daleko širih istraživanja bavile temom streljanja na Šabačkom mostu. Baš zbog toga me posebno brine činjenica što su streljanja na Šabačkom mostu posle oslobođenja grada danas postala paradigma stradanja Šapca i Šapčana u Drugom svetskom ratu, o čemu svedoči i nova stalna postavka Šabačkog muzeja, a ona to nikako ne mogu biti. Problematikom Šabačkog mosta više su se bavili sudovi rehabilitujući pojedince streljane na njemu nego istorijska nauka, ističe Petrović Todosijević.\nNa samom kraju časa posetili su Partizansko spomen groblje koje se nalazi u okviru Donjošorskog groblja. Istiričarka podseća da Partizansko spomen groblje predstavlja centralni gradski memorijal stradalim Šapčanima u Drugom svetskom ratu. Objašnjava da se u prvom delu nalazi zajednička grobnica u koju su sahranjeni posmrtni ostaci streljanih u Benskoj bari septembra 1944. a čija tela članovi porodica nakon ekshumacije i identifikacije nisu preneli u privatne, odnosno porodične grobnice kao i posmrtni ostaci streljanih na više lokacija u gradu i oko grada.\n-Tu su pre svega građani Šapca, Valjeva, Loznice i okoline koji su streljani na lokalitetu Šicara u sremskom selu Klenak. U drugom delu groblja se nalaze grobovi građana Šapca i okoline koji su najpre streljani, a zatim njihovi posmrtni ostaci obešeni u centru Šapca u noći 20. na 21. avgust 1941. Dakle Memorijal na Donjošorskom groblju je posebno značajan jer predstavlja spomenik žrtvama koje su ubijene na drugim mestima. U tom smislu moramo biti veoma oprezni kada donosimo zaključke da streljani u Bari nemaju svoj memorijal. Imaju ga, ali ne na mestu na kom su streljani, kaže Petrović Todosijević.\nTokom 29. i 30. septembra došlo do streljanja više stotina, pre svega civila, iz okolnih mačvanskih sela ali i iz samog Šapca. Prema različitim izvorima brojka se kreće i do 1.200 streljanih ljudi\nDa na zidinama stare Šabačke tvrđave ne postoji tabla podignuta još 1954. na desetogodišnjicu oslobođenja Šapca, na kojoj piše da se na mestu Tvrđave i Starog grada nalazio logor, Koncentracioni logor ne bi ni na koji način bio zastupljen u javnom prostoru Šapca\nMr Sanja Petrović Todosijević, rođena je u Šapcu. Istraživač saradnik je na Institutu za noviju istoriju Srbije i član Glavnog odbora Saveza antifašista Srbije. Aktivna je na očuvanju antifašističkih tekovina i očuvanju sećanja na žrtve fašizma kao autor izložbi i radnih grupa koje se bave ovom tematikom. Prošle godine na poziv Memorijala de la Šoa iz Pariza, držala je predavanje na seminaru za nastavnike istorije iz Srbije pod nazivom Holokaust u Srbiji 1941. “ 1942.\nŠabačke žrve rano dobile spomen obeležja\nU prvim godinama posle rata kada je žrtve oplakivalo društvo koje se i samo sećalo rata spomenici su bili manji, intimniji. Zbog toga u ovom periodu dominiraju spomen ploče i table. Već od početka šezdesetih akcenat je stavljen na generacije koje su rođene posle rata odnosno na one koji se rata nisu sećali. Tada su počeli da se dižu daleko monumentalniji spomenici, veliki spomen parkovi itd. Boračka organizacija koja je u socijalističkoj Jugoslaviji bila zadužena za memorije postarala se da skoro sve šabačke žrtve dobiju svoja spomen obeležja do sredine šezdesetih godina, ispričala je Sanja Petrović Todosijević.


EU nije projekat mira | Novi Plamen (Blog)\n”Annie Lacroix- Riz, historičarka, je profesor emeritus suvremene hostorije na Paris VII – St Denis Diderot. Autorica je mnogobrojnih djela, a posebno se bavila nastankom i kumstvima Evropske Zajednice (osobito je važno djelo: Evropska integracija Francuske: tutorstvo Njemačke i Sjedinjenih Država , Paris, Les temps des Cerises, 2007) . Kada je komisija za Nobelovu nagradu za mir ove godine istu dodijelila Evropskoj Unijii prošlog 12 oktobra, mjesečnik Bastille-République-Nations poželio je objaviti njeno mišljenje i njeno objašnjenje”.\nBRN: Evropskoj Uniji je ove godine dodijeljenjana Nobelova nagrada za mir. Kakva je bila vaša prva reakcija na odluku žirija u Oslu?\nALR: Vijest se mogla isprava uzeti kao poruga. U apsurdnom svijetu u kojem živimo takav izbor je sukladan s linijom dodijeljivanja Nobelove nagrade u posljednje vrijeme. Time ta vijest nije ništa manje smiješna s obzirom na aktualnu politiku, niti s obzirom na nastanak same EU.\nBRN – Aktualnu političku praksu smatrate ratnohuškačkom…\nART – Za sada je ona u ulozi malog poslušnog vojničića NATO pakta, kako je to uostalom EU činila od svog nastanka. Sama EU i veliki broj njenih članica upletene su gotovo sve u povremene ratove, već punih dvadeset godina.\nBRN – Ipak, kao historičarka vi neprestano inzistirate na nastanku, koji uopće nije bio mirotvorački, EU. Možete li precizirati ovu analizu?\nARL – Arhivi, koji su najbolji izvori historijskog istraživanja, jedini nam dozvoljavaju da se ogole istinski izvori i ciljevi te zajednice, a oni isključuju takve «pravce» i pobude, kakvi se odnedavna pripisuju EU i kojima nam probijaju uši.\nBRN – Vi neprestano podsjećate na takozvanu «deklaraciju Schumana» od 9. maja 1960, koja se često uzima za fundamentalni akt, od koje je počelo stvaranje «evropske avanture»…\nARL- Da, i te precizne okolnosti zaslužuju podrobno ispitivanje. Upravo sutradan nakon te Schumanove izjave – 10 maja 1950 – imala se održati u Londonu značajna konferencija još tada mladog NATO-a (Atlanske Alianse, koja će službeno biti osnovana tek za godinu dana). Na dnevnom redu bilo je službeno davanje zelenog svjetla, koje je dozvoljavalo ponovno naoružavanje Savezne Republike Njemačke (BRD), što je uporno već pune dvije godine zahtijevao Washington (od 1948 godine). Struktura i oficiri Wermachta bili su sačuvani u različitim organizacijama, koje su tada ustvari predstavljale fasadu iskorištenu za tu svrhu. No svega četiri godina nakon uništenja nacizma davanje zelenog svijetla za atlantski savez bilo je vrlo teško postići od evropske populacije, prvenstveno u Francuskoj. Stvaranje Zajednice za Ugljen i Čelik (ECSC engl. ili franc. CECA), koji je nagovijestio francuski ministar inostranih poslova Robert Schuman na taj je način dozvoljavalo eskiviranje odnosno odlaganje službene objave te odluke, koju su zahtijevali američki vođe, i prikrilo je ono što je stvarno bilo u toku.\nBRN- Što je motiviralo tu američku strategiju?\nARL – Od marta 1947, u svom slavnom «govoru u Kongresu» predsjednik Truman je zatražio kredite, da bi spasio Grčku i Tursku od «napadaja», naravno od strane SSSR-a (u tom govoru nije spomenut SSSR). Na taj način započeo je veliko političko-vojno zaokruživanje te zone. Ustvari, već od 1942 Washington je pripremao sučeljavanje s SSSR-om, koji je u tom času bio njegov vojni saveznik, kako bi zajedno vojno savladali Njemačku. Najveću ulogu u tom sučeljavanju trebala je dobiti Zapadna Evropa, koja je imala biti politički integrirana.\nBRN- Znači li to da su američki politički vođe zahtijevali evrosku integraciju?\nALR – Da. Washington je u tom času nametao ujedinjenu Evropu pod tutorstvom Savezne Republike Njemačke, zemlje čije su kapitalističke strukture bile najkoncentriranije, najsuvremenije i najtješnje povezane sa Sjedinjenim Državama (koje su u njih investirale milijarde dolara između dva svjetska rata) i najmanje razorene (80% industrijskog potencijala Njemačke bilo je netaknuto 1945!). Takva Evropa bila je potpuno bez obrane u odnosu na amarički izvoz i na američki kapital: motivi američkih političara nisu bili samo geostrateške prirode već isto toliko i ekonomske prirode.\nBNR – Kako su to evropski vođe i političari doživjeli?\nARL- Amerikanci su na to natjerali svoje saveznike u Zapadnoj Evtopi, koji zaista nisu bili nimalo oduševljeni da se tako brzo ujedine s dojučerašnjim neprijateljem. Amerikanci su se, bez imalo ustezanja, poslužili financijskom ucjenom, odnosno oktroirali su «Marshallov plan» tim uslovom; prisilili su ih da prihvate izvjesnu političku «zajednicu» integrirane Evrope, koja je jasno bila formulirana, kao nezaobilazan uvjet u govoru održanom na Harvardu 5 juna 1947.\nBRN – Kakvo je bilo stanje duha političkih vođa Zapadne Njemačke?\nALR- Od 1945 do 1948, čak i prije službenog stvaranja BRD – Savezne Republike Njemačke – oni su se u svakoj prilici pokazivali kao «najbolji učenici u Evropi», prema zrelo promišljenoj strategiji: svako napredovanje evropske integracije bilo je jednako postepenom brisanju pretrpljenog poraza, ono se pretvaralo u zalog kako će povratiti izgubljenu moć. Tako se ponovo pojavio termin «jednakih u pravima», koji je već prethodio poratnom razdoblju.\nBRN – To je vrlo smjela tvrdnja…\nALR – To proizlazi iz analiza tadašnjih francuskih diplomata, a to su oni lucidno postavljali kao problem još od predratnog razdoblja i to su osjećali kao opasnost, kao što to potvrđuju njihove diplomatske note i poluslužbena upozorenja. Jer, službeno, morali su pozdravljati sjajan evropski horizont.\nBRP- Možete li pojasniti kako je «postepeno brisanje poraza» bilo dočekano od političkih elita Bonna?\nALR- One su vrlo brzo postigle ukidanje ograničenja proizvodnje oružja, koje im je bilo nametnuto dogovorima na Jalti u Potsdamu: ustvari, već od 1945 ono je ukinuto u zapadnim zonama Njemačke, a pravno je počelo vrijediti od časa proglašavanja Marshallovog plana, u ljeto 1947. Njemački politički vođe počeli su govoriti jezikom kakvim su se služili između dva rata, jezikom Gustava Stresmanna (ministra vanjskih poslova od 1923 do 1929) i Kölnskog gradonačelnika Adenauera: «dogovori iz Locarna» (1925) garantirali su – na papiru – njemačke zapadne granice (ali ne i istočne), motivirajući ih time što je njihovo definiranje bilo pripisano Stresemannu, po dogovoru iz godine 1926, i njegovom francuskom kolegi, Briandu… dobitniku Nobelove nagrade za mir.\nBerlin je u tom slučaju zapjevao poznatu pjesmicu približavanja Evropi, izraženu uvjetom jednakosti u pravima («Glaicheberechtigung»). To je značilo odustajanje od teritorijalnih i vojnih klauzula Versajskog mira: povratak teritorija izgubljenih 1918 (i tobožnji «evropski» Anschlus Austrije), kao i odustajanje od zabrane obnove ratne industrije.\nBRN- Može li se dakle u tim pitanima povući paralela između BDR – Savezne Republike Njemačke – i Njemačke odmah nakon svjetskog rata?\nARL- Francuski diplomat Armand Bérard poslao je kablogram Schumanu u februaru 1952 tvrdeći da će Konrad Adenauer (prvi kancelar Savezne republike Njemačke od 1949-1963) moći, «računajući na nadmoć (postojećih) rasploživih snaga» Amerikanaca protiv SSSR-a, prisiliti Sovjete »na takvo poravnavanje računa po kojem će oni biti prisiljeni napustiti njemačku teritoriju u Centralnoj i IstočnojEvropi, koju sada drže pod kontrolom» (uključujući i Saveznu Republiku Njemačku i Austriju). Radi se o izvanrednom predviđanju, koje će biti ostvareno tek četrdeset godina kasnije…\nBRN- Ako bi se prihvatila vaša analiza, Evropska Unija je dakle nastala pod američkim pritiskom, a bila je odlučno podržavana od strane zapadnonjemačkih političara zbog njihovih vlastitih ciljeva…\nARL – Da, i ta nas konstatacija odvodi na udaljenost koja se može izreći godinama svjetlosti od današnjih ružičastih pričica, sada u velikoj modi, o «ocima Evrope», koje je neprestano progonila i šarafila misao «da se rat nikad više ne ponovi» i koji su bili isključivo opsjednuti pitanjem, kako da ostvare «prostor mira», a zbog čega su suci za dodjelu Nobela smatrali sve to vrijednom nagrade. Što se toga tiče, treba uzeti u obzir i ostale aktere na sceni, koji su imali presudnu ulogu u stvaranju evropskih integracija…\nBRN – Vatikan?\nARL- O geopolitičkoj ulozi Vatikana se malo govori kad je riječ o «evropskoj konstrukciji» u XX stoljeću, ali nakon Drugog svjetskog rata američki politički vođe su Vatikan, još više nego nakon Prvog svjetskog rata, smatrali svojim krucijalnim pomoćnikom. Osim toga, nakon XIX stoljeća i još više nakon Prvog svjetskog rata, s papom Benediktom XV (papom od 1914 do 1922) veze između Reicha i Vatikana dale su konačan oblik evropskom kontinentu ( i prvenstveno istoku Evrope) , kako sam to pokazala u knjizi Vatikan, Evropa i Reich. Globalno uzevši, sve se to događalo uz potvrdu i pristanak Sjedinjenih Država – osim kad su germano-američka (ekonomska) rivalstva bila isuviše jaka. I zaista, odnosi postaju jako komplicirani uvijek kada se interesi političkih vođa preko Atlantskog oceana i onih preko Rajne počinju jako razilaziti. U tim slučajevima Vatikan će se uvijek stavljati na stranu Reicha. Najveća je tenzija dakle bila dostignuta tokom dva svjetska rata.\nBRN- Precizno rekavši vi opisujete Evropu po žalji Washntona i Bonna (a zatim Berlina). No te dvije političke snage nemaju nužno istovjetne interese…\nARL – Apsolutno točno. A ta njihova razmimoilaženja, jako uočljiva u ratu na Balkanu od 1992 do 1999, intenzificiraju se, kad se kriza pojačava. To je još jedan razlog više da se posumnja u «pacifističke» efekte evropskih integracija.\nBRN – Ali Evropske integracije promoviraju i ostale zemlje, kao što to čini i Francuska.\nARL – François Bloch–Lainé visoki državni funkcioner u Francuskoj, koji je postao veliki bankar, grdio je 1974 krupnu buržoaziju, koja je uvijek spremna iskoristiti «nesreću domovine». Od Bečkog Kongresa 1815 pa sve do perioda Kolaboracije u Francuskoj, preko Versaillais-a i Versajaca, ona se bila povezivala sa pruskim kancelarom Bismarckom protiv Parišeke Komune, kao što se vezala s njemačkim predratnim i američkim poslijeratnim modelom, jer ta upravljačka klasa traga za «društveno političkom zaštitom» protiv svog vlastitog naroda.\nBRN- Da li je to jedna od funkcija Evropske Unije?\nALR- To je njena suštinska funkcija i iz te njezine potrebe proističe porijeklo zajednice. Za vrijeme stvaranja Zajednice za Ugljen i Čelik 1954 godine, jedan se francuski visoki funkcioner radovao što će «Evropa» konačno omogućiti Ministarstvu financija da se likvidiraju subvencije za reduciranje cijena neophodno potrebne robe. Ovo oduševljenje vrijedi citirati:»suštinska razlika krije se u činjenici da se evropska politika sada može oslanjati na alibi, koji nasuprot partikularističkih interesa, ima da predstavlja postojanje «nadnacionalnog» organa, dok tradicionalna politika pretendira da se vlade nameću i da one nameću vlastite interese putem nužne discipline. To je bilo jako teško sprovoditi, sve dok ministarstvo nije bilo u mogućnosti da odgovornost za to prebaci na neki nad-nacionalni organ, koje je u izvjesnoj mjeri nezavisan i u odnosu na samu vladu».\nI nakon 60 godina Evropa i dalje pruža «alibi» svojim tobože «nezavisnim» institucijama – kao što je to Centralna Evropska Banka – kako bi mogla svaku pojedinu nacionalnu odluku u cilju interesa krupnog kapitala izvući i udaljiti od kontrole i od gnijeva vlastitog naroda. Značajan kontinuitet, koji baš ne potiče na optimizam i ne daje neke velike «evropske» garancije za mir…\n← Afera Bo Xi lai i liberalizam u njedrima Komunističke partije Kine\nLimonov: život i doživljaji mangupa- lirika →


POPLAVE ZAHVATILE I BIH: ULICE U ŽEPČU NEPROHODNE, GRAĐANI OGORČENI | Hayat.ba\nPOPLAVE ZAHVATILE I BIH: ULICE U ŽEPČU NEPROHODNE, GRAĐANI OGORČENI\nPadavine koje su zahvatile BiH izazvale su velike probleme u mnogim bh. mjestima.\nFoto: Radio postaja Žepče\nMeđu gradovima čije su ulice danas poplavljene je i Žepče, čije su mnoge ulice danas bile gotovo neprohodne za vozila i pješake.\nMeđutim, stanovnici Žepča prstom upiru u lokalne vlasti tvrdeći kako su za poplave više krive loše urađene instalacije za odvodnju, nego kiša koja je padala.\nSvake godine rješavaju taj problem sa podvožnjakom i šahtama, a nikad nikakvog učinka nema uvijek isti problem. Treba se zapitati šta je važnije u Žepču, dal’ rješavanje problema ili tamo nečeg drugog.\nKada će se rješiti više pitanje odvoda u Žepču? Znaju postaviti 50 metara asfalta da se pare operu…\nOvo su samo neki od komentara ispod fotografija koje je poistavila Radi postaja Žepče.


Lukovska Banja - Avionom - informacije o putovanju avionom\nOvde ste: Home / Stavke / Banjski turizam / Lukovska Banja\nLukovska Banja se nalazi na jugu Srbije, na istočnim padinama Kopaonika. Smeštena je na 681 metar nadmorske visine, što je svrstava među „najviše“ ne samo u Srbiji već i u Evropi.\nLukovska Banja je poznata po brojnim izvorima termomineralne vode različitog sastava i temperature do 70 stepeni Celzijusovih. Lekovite vode Lukovske Banje su pogodne za lečenje svih oblika reumatizma, osteoporoze, osteopenije, stanja nakon sportskih povreda i preloma, kao i stanja nakon intervencija koštano-zglobnog sistema.\nŠta se leči u Lukovskoj banji?\nReumatska oboljenja, postoperativna stanja, zapaljenski procesi, razna ginekološka oboljenja, sterilitet, kožne bolesti kao što su ekcem i psorijaza, bolesti bubrega, čir na želucu, gorušica…\nU Lukovskoj banji možete uživati u šetnji prirodom, zabaviti se na mnogobrojnim rekreativnim sportskim terenima, upoznati planinu Kopaonik i obići mnoge kulturno-istorijske znamenitosti. U banji se nalazi crkva Svetih Apostola Petra i Pavla koju je podigao kralj Milutin.\nLukovska Banja, 18430 Kuršumlija\n027 385 990


BUGARI DANAS KUPILI “BELOREČKI PEŠČAR” – MEDIJA CENTAR BOR );\nPosle (neuspešne) privatizacije ili prodaje iz stečaja ( kako koje firme) gotovo celog “Sedmog kilometra”, “Centrositoka” ( sa gradskom pekarom, ogromnom hladnjačom, 60 prodavnica i gradskom Zelenom pijacom) , “Borprometa”, “Standarada”, Konfekcije Bor, Obuće “Boranka”, Društevnog standarada, “Ishrane”, Štamparije i još nekih firmi, danas je, u RTB Bor, potpisan ugovor o prodaji Rudnika i fabrike“Belorečki peščar”. Kupac je “Jugo-kaolin” iz Zaječara koji radi u sastavu bugarske firme “Kaolin” u čijem su sastavu i“Srbokvarc” iz Rgotine i Kopovi sa Uba.\nBlagoje Spaskovski, direktor Basena Bor rekao je da je prodaja rudnika kvarca dobar posao, jer ova sirovina u Srbiji nije imala tržište. – Nije mi lako što prodajemo “Peščar”, ali me raduje što odlazi u prave ruke, prokometarisao je Spaskovski.\n– Ovo je rudnik sa najvećom sirovinskom bazom kvarcnog staklarskog peska u regionu. Snadevaćemo celu staklarsku industriju Srbije, ali i deo Evrope. Narednih pet godina utrostručićemo proizvodnju i potvrditi istinu da ćemo i ubuduće biti najveći proizvođači kvarcnog peska u jugoistočnoj Evropi- izjavio je Nebojša Ilinčić, predsednik Upravnog odbora “Jugo-kaolina”.\nNakon današnjeg potisivanja ugovora o kupoprodaji, novi vlasnik platiće fabriku u Donjoj Beloj Reci milion evra, a biće u obavezi da investira još blizu toliko para, s tim što će, pored postojećih, zaposliti još 87 radnika. Celokupan iznos od uplate za „Belorečki peščar“ biće uložen u modernizaciju Fabrike kreča u Zagrađu.


03.04.2020 / 23:00 KORONAVIRUS - Pandemija koronavirusa\n-Nalazimo se u vanrednoj situaciji čiji su ishod i vrijeme okončanja još uvijek vrlo neizvjesni. Suočavamo\nIstiču da bez obzira na nesagledive ekonomske razmjere ove krize i po BiH, kao vodeći ekonomski fakultet, žele dobrim primjerom pokazati da se sve institucije, svaka iz svoje perspektive, mogu i trebaju uključiti u suzbijanje negativnih posljedica. -Ta borba se može voditi i na nivou pojedinca, i zbog toga pozivaju građane da se uključite u borbu protiv ekonomske krize i već sada daju vlastiti doprinos oporavku privrede.\n-A vaš doprinos je vrlo jednostavan. Sa ciljem što manjeg kretanja van kuće, preporuke stručnjaka su da se što rijeđe odlazi u kupovinu namirnica, te da se u tim prorijeđenim kupovinama nabave svi proizvodi koji će vam trebati do slijedeće kupovine. I upravo tu možete dati značajan doprinos. Naime, prilikom kupovine proizvoda u trgovinama pozivamo vas da vodite računa o kupovini proizvoda koji su proizvedeni na teritoriji BiH - apeliraju iz ove visokoškolske ustanove.\n-Kupovinom upravo tih proizvoda dajete dvostruk doprinos borbi protiv ekonomske krize. Prvo, kupovinom i potrošnjom domaćih proizvoda pomažete da se sačuvaju radna mjesta – naših članova porodice, prijatelja, komšija. Drugo, kupovinom domaćih proizvoda pomažete i punjenje državnog budžeta, te time osiguravate penzije ljudi koji su izgradili ovo što danas kao društvo imamo, školarine za mlade generacije, te plate među kojima su posebno značajne plate medicinskog osoblja koje ovih dana rizikuju svoje živote kako bi nas i naše najmilije zaštitili od opakog virusa - precizirali su iz Ekonomskog fakulteta u Sarajevu.\n-Borba protiv koronavirusa je dvojaka. Borba za zdravlje, kroz ostanak kući. I borba za radna mjesta, kroz kupovinu domaćih proizvoda! Ostanite što više kući, a kada kupujete, kupujte domaće - poručuju iz Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu.


ISPLIVALI KLJUČNI DETALJI LlKVlDACIJE Arkan ubljen zbog dila sa Đinđićem!\nŽeljko Ražnatović Arkan ubijen je 15. januara 2000. godine u hotelu "Interkontinental" zato što se na tom istom mestu nešto ranije tajno sastao sa Zoranom Đinđićem. Na ovo ukazuju operativna saznanja do kojih je nedugo nakon likvidacije došla Državna bezbednost, o čemu je sačinjena i službena beleška koju Srpski telegraf objavljuje.\n- Ražnatović je trebalo da pomogne Đinđiću da pridobije uticaj u podzemlju, kao i da eventualno mobilizuje određene vojne i policijske strukture koje bi se suprotstavile Miloševiću, jer mu je bilo jasno da bez te vrste pomoći nema prevrata. S druge strane, Arkan se zanimao za to dokle se stiglo sa optužbama protiv njega pred međunarodnim sudom u Hagu. On se kod Đinđića raspitivao i da li bi mu, ako mu pomogne da dođe na vlast, mogao obećati obustavu gonjenja i da neće biti izručenja - tvrdi sagovornik Srpskog telegrafa koji je te 2000. godine bio visokopozicioniran u DB.\n- Arkan je već u septembra-oktobru 1999. počeo da koketira sa strukturama iz Haga, dok se opozicija organizovala preko DOS da ruši Miloševićev režim. Pošto je Arkan bio vešt, gledao je kako to da iskoristi. On je imao veliku moć sa svojom Srpskom dobrovoljačkom gardom, kao i veliki uticaj u policiji i Državnoj bezbednosti. Samim tim, čim je počeo da razgovara sa Đinđićem i stranim službama, doneta je odluka da bude likvidiran - izričit je Nicović.


Da li Asteriksovo selo stvarno postoji? | Mozaik | DW | 31.08.2010\nDa li Asteriksovo selo stvarno postoji?\nGde se nalazi selo u kome je živeo Asteriks? Negde na severu Bretanje, ali ne zna se tačno gde. Jedna novinarska ekipa pokušala je da pronađe galsko selo koje Rimljani nisu mogli da osvoje…\nImamo sreću, na jednom rtu nailazimo na kolibe, Hinkelštajna i Gale. To bi moralo da bude Asteriksovo selo.\n„Asteriksovo selo ne postoji. Ne postoji mesto gde bi arheološkim iskopavanjem da dokažemo da je upravo tu živeo Asteriks“, kaže Žan Mark L Bej.\nAli mi nećemo odustati.\n„Tražimo selo u kome je živeo Asteriks. Mora da bude ovde negde.“\n„Da, to je kod Kap von Erki. To je ovde u blizini i tu se zaista nalazi jedno galsko selo.“\n„Ali Gali su otišli ili?“\n„Da, odavno su otišli.“\nAlbert Uderco sa likovima koje je stvorio\nDobro, idemo prema Erkiju. Tu su dakle, 50 godina pre Hrista mali Gali našli svoju domovinu. Ne primećujemo neku naročitu sličnost. I direktorka turističke agencije je skeptična:\n„Pa dobro, moglo bi se reći da postoje sličnosti.“\n„Sličnosti. Uvereni smo da fikcija na ovom mestu odgovara realnosti.“\nVidi se i iz aviona\nMeđutim, našli smo stručnjaka za Asteriksa – Žan Pjer Alena:\n„Erki je selo Rimljana i malih Gala, dakle i Asteriksa. Pokušaću to da vam dokažem. Evo, ovo mesto izgleda kao da ga gledate lupom Asteriksovih autora Uderca i Gošinija.“\nOvo mesto se na službenoj karti zove Rimski logor Cezar. Nekadašnji osvajači zaista su bili tu.\n„Rimski logor se nalazio na ovom mestu. Tri stene se nalaze iza nas. Iz aviona još možete videti kvadratne strukture na terenu.“\nDakle, našli smo pravi dokaz. Ali meštanima kao da nije pravo što je Asteriks živeo tu. Možda se samo brane od turističke najezde.\n„Uverena sam da živimo u selu Asteriksa i Obeliksa.“\n„Nisam to znala.“\n„Znamo to odavno.“\nNema sumnje, pronašli smo selo Asteriksa i Obeliksa. A i meštani Erkija su se uvek plašili samo jednog: da im nebo ne padne na glavu.\nScena iz filma "Asteriks na Olimpijskim igrama"\nAutori: Armin Visdorf / Željka Bašić-Savić\nTrajni link https://p.dw.com/p/OzPk


''Šta će biti protivusluga imenovanju Ćuluma za direktora SIPA-e i kome'' | N1 BA\n20.01.2020. |19:11 |\nĆulum: Slučaj "Krunić" rasvijetljen, motivi se ne znaju 04.07.2019.\nA sta je to sporno kod Osmana Mehmedovica da se izvrsi njegov reizbor za direktora OSA? NISTA. Covjek ima diplomu prvog stepena pravnog fakulteta koju je stekao na PF u Sarajevu, a ima i fakultetsku diplomu sa travnickog univerziteta. A sve da nema ni jedno ni drugo Zakon o OSA za imenovanje na poziciju direktora nije predvidio da kandidat mora imati visoku skolsku spremu,vec samo da ima odgovarajuce operativno iskustvo u struci. I tu je stvar jasna te za reizbor Mehmedovica nema nikakvih formalnih prepreka. Uostalom, prethodni direktor OSA, Almir Dzuvo je zavrsio samo gimnaziju i niko nije postavljao pitanje njegove skolske spreme, a na toj funkciji je ostao skoro tri mandata. Dakle, Mehmedagic ima zeleno svjetlo za reizbor.\nSvi oni koji su dali glas SDA,SBB,DF ,SNSD -u da li se sramite ?Bake i Milo dva dobra stara druga.Žao mi je ljudi koji su "slijepi"\nNarod glasao Bosnjaci za SDA srbi za SNSD.Prema tome nisu Bake i Mile jarani nego moraju saradjivati zbog glasova koje su dobili.


Aleksandar Mladenović – Letnja umetnička škola 2017.\nDr um. Aleksandar Mladenović (1967)\nredovni profesor, Grafički odsek\nFakultet likovnih umetnosti, Univerzitet umetnosti u Beogradu\nDiplomirao je 1989., a magistrirao 1994. godine na Grafičkom odseku Fakulteta likovnih umetnosti u Beogradu, u klasi profesora Emira Dragulja. Od 1999. radi na FLU u Beogradu, od 2016. godine je u zvanju redovnog profesora.\nIzlagao je na više samostalnih (Beograd, Subotica, Niš, Lion, Šamalijer, Šeneken, Turku, Troa Rivjer, Tajpei, Hjuston) i grupnih izložbi (Krakov, Varna, Lođ, Troa Rivjer, Užice, Mastriht, Guanlan). Dela mu se nalaze u kolekcijama u Srbiji (Narodni muzej u Beogradu, Matica srpska, Novi Sad, Galerija „Nadežda Petrović“ u Čačku, Skupština grada, Beograd) i inostranstvu (Muzej grafike, Bruniko, Italija; Gradski muzej, Gelzenkirhen, Nemačka; Nacionalna bibioteka, Madrid; Gradski muzej umetnosti, Muzej savremene i moderne umetnosti „Veino Altonen“, Turku, Finska; Gradska skupština, Sibruk, SAD). Bio je selektor na izložbama: „Grafika i savremeni mediji“ (Subotica, Skoplje, Podgorica 2009. god.) i „Savremena srpska grafika“, Kulturni centar Srbije, Pariz, 2010. god. Kao stipendista Asocijacije „Coimbra“ , boravio je na Univerzitetu „Obo Akademi“, Turku, Finska, 2001. godine. Bio je član međunarodnog žirija na „Visual Art Scholastic Event“-u, Univerzitet Hjustona u Klier Lejku (UHCL), SAD, aprila 2010. godine. U statusu gostujućeg profesora boravio je na UHCL, aprila 2012. godine.\nDobitnik je više nagrada za grafiku („Povelja časti za doprinos savremenoj svetskoj grafici“, Šamalijer, 1997, Nagrada „Caixa Ourense“, Ourense, 1998, Nagrada „Kleine Galerie“, Beč, na Međunarodnom Bijenalu grafike „Suva igla“, Užice, 1999, „Mali pečat“, Galerija „Grafički kolektiv, Beograd, 2004, „Srebrna igla“, Užice, 2010, II nagrada na „IV Ex Yu konkursu za grafiku“, Beograd, 2010 , akvizicija „Special Edition“ na 19. Međunarodnom Trijenalu grafike, Grenhen, Švajcarska, 2012.)


Internetski protokol – Wikipedija\n(Preusmjereno s IP)\nInternetski protokol (skr. IP od engl. Internet Protocol) mrežni je protokol za prijenos podataka kojeg koriste izvorišna i odredišna računala za uspostavu podatkovne komunikacije preko računalne mreže.\nPodatci u IP mreži se šalju u blokovima koji se nazivaju paketi ili datagrami. Specifično je da se prilikom slanja paketa između izvorišta i odredišta unaprijed ne određuje točan put preko mreže kojim će podatci prijeći, te u tom smislu govorimo o IP mreži kao o paketskoj mreži.\nIP protokol osigurava relativno nepouzdanu uslugu prijenosa podataka na modelu usluge koji se često naziva najboljom mogućom (ili u engleskom originalu best effort), što znači da nema gotovo nikave garancije da će poslani paket ili datagram zaista i doći do odredišta nakon što je poslan. Sam paket se u procesu prijenosa može promijeniti, može se promijeniti redoslijed paketa u odnosu na ona redoslijed kojim su poslani s izvorišta, može se duplicirati ili potpuno izgubiti tijekom prijenosa. Ako aplikacija zahtijeva pouzdanost, koriste se drugi mehanizmi ili protokoli, najčešće na sloju iznad samog IP protokola.\nUređaji koji usmjeravaju pakete na njihovom putu kroz računalnu mrežu nazivaju se usmjerivači (eng. router). S obzirom na to da je sam koncept IP protokola oslobođen mehanizama koji osiguravaju pouzdanost, i sam proces usmjeravanja paketa je relativno brz i jednostavan. To znači da usmjerivači povremeno mogu presložiti redoslijed, promijeniti ili čak izgubiti pakete, što se dobro slaže s modelom najbolje moguće, ali da u konačnici to ne utječe previše na samu uslugu.\nIP protokol je standard na najvećoj računaloj mreži danas - Internetu. Najraširenija verzija protokola koja je de facto standard Interneta je IP verzija 4 (IPv4), dok je najizglednija sljedeća verzija IP verzija 6 (IPv6). Pojedine verzije se razlikuju u načinu adresiranja, ali i brojnim drugim detaljima. Tako npr. IPv4 koristi 32-bitnu IP adresu, dok recimo IPv6 koristi 128-bitnu adresu. Ostale verzije također postoje, ali nisu u široj uporabi: verzije od 0 do 3 su uglavnom bile rezervirane za posebne namjene ili nekorištene, verzija 5 je eksperimentalna verzija tzv. stream protokola, itd.\nIP grupa protokola - TCP/IPUredi\nSam IP protokol definira samo osnovne parametre razmjene paketa u IP mrežama, kao što su adresiranje, izgled paketa i drugo. Za specifične namjene pojedinih aplikacija ili drugih potreba koriste se brojni drugi protokoli, koji se jednim imenom često nazivaju IP grupa protokola (engl. Internet Protocol suite) odnosno označavaju kraticom TCP/IP, i to prema dva najvažnija protokola iz te skupine: TCP (od engleskog Transmission Control Protocol) i sam IP protokol.\nDobavljeno iz "https://hr.wikipedia.org/w/index.php?title=Internetski_protokol&oldid=6390753"


ŽALI LI SE ILI: Leandre Tavamba o ceni koju je odredio Partizan... - Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of»ŽALI LI SE ILI: Leandre Tavamba o ceni koju je odredio Partizan…\nŽALI LI SE ILI: Leandre Tavamba o ceni koju je odredio Partizan…\nDarko Noveski| 2018-01-27T10:39:05+01:00\t27. jan 2018. 10:39|0 komentara|HotSport\nLeandre Tavamba je jedan od najtraženijih fudbalera Partizana ove zime, a Kamerunac smatra da su crno-beli zacepili visoku cenu.\nPartizan vredno radi na Kipru, sa saigračima je tu i snažni napadač Leandre Tavamba o čijem odlasku se iz dana u dan priča. Cena nije mala, 2,5 miliona evra, a njome je začuđen i sam fudbaler iz Kameruna.\n– Da se razumemo, ne bih svoja osećanja okarakterisao kao razočaranost, više je reč o iznenađenosti. Došao sam u Partizan kao slobodan igrač, potpisao ugovor na tri godine, i tada je bila aktuelna priča da bi u slučaju moje skorije prodaje obeštećenje moglo da iznosi 500-600.000 evra. Sada, posle godinu dana, suma je dva i po miliona evra. Vredim li ja baš toliko? – pitao se Kamerunac u razgovoru za Novosti.\nLeandre Tavamba je u jedno siguran, a to je da je cena ona prošlogodišnja, on ne bi sedeo u Humskoj.\n– Nije u celoj priči u pitanju samo moj igrački kvalitet. Prilikom transfera se u obzir uzima i to da li klub uzima igrača koji je projekat, tačnije da li računa da kasnije zaradi od njegove prodaje. Imam 28 godina i svestan sam da se to prilično gleda. Takođe, gleda se i zemlja iz koje dolaziš. Sve u svemu, da je prošlogodišnja cena bila na snazi ili bar približna, verovatno ne bih sedeo ovde i razgovarao sa vama kao igrač Partizana. Ovako…\nA, evo do kada će Kamerunac znati da li ide iz Partizana ili ne.\n– Ukoliko budem otišao iz Partizana, to može da se dogodi do 2. februara, kada je rok za prijavljivanje novih igrača za eliminacionu fazu Lige Evrope. Zasada ima dosta šuškanja, ali ništa konkretno, a fudbal je takav da nikad ne znaš šta nosi dan a šta noć – rekao je za Novosti, Tavamba.\nGrobari, procenite sami šta je snažni napadač želeo da kaže…


Zavala | Apartmani Lenka | Privatni smještaj\nZavala se nalazi na južnoj strani otoka Hvara (6 km udaljena od Jelse), sa najljepšim plažama na otoku i kristalno čistim morem, te je pravi biser i ekološka oaza. Kuća se nalazi 100 m od mora, u potpuno mirnom dijelu Zavale, okružena vinogradima i maslinicima. Nudimo vam za boravak 3 apar...\nZavala se nalazi na južnoj strani otoka Hvara (6 km udaljena od Jelse), sa najljepšim plažama na otoku i kristalno čistim morem, te je pravi biser i ekološka oaza. Kuća se nalazi 100 m od mora, u potpuno mirnom dijelu Zavale, okružena vinogradima i maslinicima. Nudimo vam za boravak 3 apartmana. Dva troležajna i jedan VIP apartman superluksuzno uređen 4+2 ležajni apartman. Dva troležajna apartmana se nalaze na prvom katu (gledajući sa juga, a gledajući sa sjevera na prizemlju). Oba imaju velike lođe sa južne strane sa prekrasnim pogledom na more i velike terase sa sjevera u hladovini. Četveroležajni apartman se nalazi na drugom katu, ima 2 spavaće sobe, 2 kupatila, veliki dnevni boravak sa kuhinjom i blagovaonom, veliku terasu sa južne strane sa predivnim pogledom i terasu sa sjeverne strane. Iz svakog apartmana je prekrasan pogled na more i otok Šćedro, Korčulu i poluotok Pelješac, te sa sjeverne terase na brdo iznad Zavale i obližnje vinograde. Svi apartmani imaju osiguran parking, klima uređaj, SAT TV, internet, i sve drugo što je potrebno za ugodan boravak.\nPovršina: 36m2, 1. kat, Broj soba: 1, Broj kupaonica: 1, Terasa, Kuhinja, More: 100m\nPovršina: 36m2, 1. kat, Broj soba: 2, Broj kupaonica: 1, Terasa, Kuhinja, More: 100m\nPovršina: 86m2, 2. kat, Broj soba: 2, Broj kupaonica: 2, Terasa, Kuhinja, More: 100m


Festival KRUŠKA 2018. od 3. do 9. februara | RTK\nFestival KRUŠKA 2018. od 3. do 9. februara\nU Kruševačkom pozorištu, 10. Festival predstava za decu KRUŠKA 2018. počinje u subotu 3.februara i trajeće do petka 9. februara, rečeno je na konferenciji za medije.\nFestival otvara predstava PINOKIO domaćeg ansambla po tekstu Spasoja Ž. Milovanovića u režiji Zorana Lozančića, najavio je upravnik Kruševačkog pozoršta Branislav Nedić. Za sedam dana festivala biće izvedeno sedam predstava, prva je od 17 sati , a ostalih šest u dva termina od 17 i 19.\nFestival Kruška poklapa se sa školskim raspustom, rekao je Nedić naglasivši da će najmlađa publika moći da pogleda prdstave: MALI PRINC Teatar 21 Aleksinac, U CARA TROJANA KOZJE UŠI Narodno pozorište Užice ,CRVENKAPA I ZBUNJENI VUK Pozorište za decu Kragujevac, MOGLI Lutkarsko pozorište Niš, CRNO JAGNJE Puls teatar Lazarevac, i NESREĆNA KAFINA Centar za kulturu Valjevo i Šabačko pozorište.\nCena ulaznice je 200 dinara, a za organizovane posete 150.dinara.\nPrethodno : Likovna radionica povodom Nacionalnog dana bez duvanskog dima\nSledeće : U Mesecu borbe protiv raka tribine, stručna predavanja i sistematski pregledi


Postrojenje za vodu u Kambodži obezbeđuje 15% uštede energije i vode | Grundfos\nPostrojenje za vodu u Kambo...\nU kambodžanskoj provinciji Takéo, kompanija za vodosnabdevanje učinila je sve u svojoj moći sa dostupnom tehnologijom kojom je trebalo da obezbedi pitku vodu malom gradu Doun Kaev i za okolnih 45 sela, u kojima živi oko 44.000 ljudi. Kompanija Takéo Safe Water Supply, osnovana je 1995. godine i raste iz godine u godinu. Danas njena mreža doseže oko 140 kilometara (87 milja).\nSa snabdevanjem iz jezera Roka Khnong, fabrika je koristila starije modele pumpi iz Italije ili Kine za distribuciju tretirane vode u mrežu, kaže menadžer Sok Por. "Ove pumpe su proveravane samo pomoću merača pritiska", kaže on. „Tim koji je u pripravnosti bi proverio i izmerio na osnovu ovog merača.“\nSve se obavljalo ručno. Upotrebom kombinacije merača pritiska i tabele dnevne potrošnje vode tim bi dodavao ili oduzimao pumpe iz mreže tekom svakog dnevnog ciklusa. „Ako je pritisak porastao i premašio četiri bara, morali smo smanjiti jednu pumpu da bi stabilizovali pritisak da vodovodne cevi ne puknu. Standby tim morao je redovno da ga proverava."\nUprkos svojim najboljim naporima, tim je ponekad precenio potreban pritisak, što je rezultiralo oštećenjem cevi, gubicima vode (NRW) i gubitkom energije. Takéo Safe Water Supply doživeo je visoku NRW od procenjenih 26%, velike troškove zamene rezervnih delova pumpe, a takođe i nezadovoljne korisnike u selima udaljenijim od fabrike.\nSela bez vode\nNa primer, selo Prek Pha-Aov udaljeno je oko 10 km (6,2 milje) od postrojenja. Ranije, voda iz slavina tekla je samo nekoliko sati dnevno, što je otežavalo život i stanovnicima i lokalnim preduzećima.\n"Pre kada nije bilo vode, bilo mi je jako teško", kaže meštanin Nab Orn. „Želela sam da je koristim, ali nije bilo vode. Ništa. "\nKaže, kao rezultat toga, je ili plaćala da joj voda bude isporučena u kuću njene porodice ili je ponekad kupovala vodu od drugih meštana. „Potrošila sam mnogo novca na vodu“, kaže ona.\nTakéo Safe Water Supply se udružio sa Grundfosom kako bi implementirao dobro testiranu tehnologiju - distribuciju zasnovanu na potražnji (demand-driven distribution DDD) - sa novim modelom finansiranja koji se zove „Ugovor na osnovu performansi“.\nZa DDD, Grundfos je prvo izvršio reviziju pumpnog sistema postrojenja Takéo, uključujući glavne podatke kao što su pritisak, protok i potrošnja energije, kaže Aloysius Chan, Manager of Grundfos Water Utility u Južnoj Aziji. „Ovi podaci zapravo daju vrlo precizne indikacije o finansijskim podacima vezanim za potrošnju vode i energije - što su dva ključna parametra kada planiramo njihovu uštedu.“\nNa osnovu rezultata revizije, Grundfos je instalirao DDD sistem, uključujući pumpe visoke efikasnosti za distribuciju vode, kontrolne panele i senzore pritiska. Grundfos je instalirao senzore na kritične tačke u mreži. U ovom slučaju, jedan od njih u selu Prek Pha-Aov. Senzor meri pritisak i protok na osnovu lokalne potrošnje vode i šalje te informacije do kontrolnog panela u postrojenju za vodu. Vremenom, sistem uči da predviđa obrasce potrošnje sela iz sata u sat. Prilagođava ukupni pritisak u sistemu - ili uključuje pumpe ili ih uključuje radi kompenzacije - u skladu sa tim, kaže Chan.\nRadnicima stanice bilo je u početku teško da poveruju da će sistem raditi automatski. Nakon godina ručnih prilagođavanja i nagađanja, u početku je bilo teško verovati sistemu.\n"Pre nego što sam instalirao, bojao sam se da će vodovodna cev pući", kaže Sok Por. „Ako je pumpa koja noću dovodi vodu pod visokim pritiskom, ali je manji broj kupaca koristi, nisam očekivao da će se sama prilagođavati. Zaista nisam toliko očekivao. Ali, sve je bilo savršeno, pokazujući da će se proizvoditi u skladu sa potrebama. To je potpuna suprotnost onome što sam mislio. "\nUgovor na osnovu performansi\nUmesto plaćanja za ceo DDD sistem unapred, Takéo će plaćati u godišnjim ratama, na osnovu uštede koju je postigao nadogradnjom. Dakle, ako se predviđa da će sistem uštedeti X dolara u narednih pet godina potrošnje energije i NRW, Takéo pristaje da plati 50% tog novca Grundfosu za opremu, a Takéo zadržava ostatak.\n„Za ugovore zasnovane na performansama, operateri postrojenja moraju samo da pronađu način za minimalan iznos ulaganja kako bi dobili najsavremeniju tehnologiju u pogledu pumpi“, kaže Chan. "Drugo, oni mogu opravdati performanse brojčanim podacima." Sistem prikuplja digitalne podatke u realnom vremenu, omogućujući svakodnevni i dugoročni nadzor: Da li se pritisak održava stabilnim u kritičnim tačkama? Da li pumpe rade na najbolji mogući način?\n"Kvantitativno, merljivo nedostaje u postrojenjima za prečišćavanje vode, a upravo pomoću toga se može kvantifikovati i opravdati rad pumpi", kaže Chan. „Oni mogu opravdati protok, potrošnju energije, mogu čak i opravdati pritisak koji pumpaju. I videće se kompletan trend tokom vremena. "\nSela koja okružuju postrojenje za vodu sada imaju vodu 24 sata dnevno. Stanovnici više ne moraju kupovati dodatnu vodu. Treba samo da odvrnu slavinu.\n"Sada imamo vode, mojoj porodici i meni sad je ugodno", kaže Nab Orn. „Ako vodu koristimo za kuvanje, nije komplikovano kao pre. Možemo posaditi bilo šta oko kuće, čak i u letnoj sezoni. Takođe, neki seljani žele pokrenuti posao prodaje Kuy Teav (supe) ili kafe. Sad imaju dovoljno vode za upotrebu. "\nSistem je dao uštede u mnogim oblastima - i novi način rada.\nNakon godinu dana, postrojenje je postiglo sledeće: 20% uštede u korišćenju energije, 13% smanjenje NRW zbog gubitaka vode usled isticanja i 29% smanjenje pucanja cevi.\n„Veoma sam zadovoljan ugradnjom ovog novog sistema“, kaže Sok Por. „Prvo, štedimo na električnoj energiji. Drugo, štedimo na sirovinama - hemijskim supstancama potrebnim za tretman vode. I na kraju, smanjili smo gubitke. Snabdevanje vodom se realizuje na osnovu potrebnog pritiska potrošača. Teče tačno onoliko vode koliko treba. Potpuno je drugačije nego pre. "\nPored toga, DDD sistem je omogućio da postrojenje "značajno" smanji radnu snagu, kaže on, jer njegovo osoblje više ne treba da prati pumpe u svakom trenutku tokom dana.\nTehnički direktor fabrike, g-din. Sila kaže, „Prešli smo na novu tehnologiju kako bismo mogli ostvariti profit. Profit koji smo izgubili na struji, hemikalijama, pucanju ili curenju vode iz cevi. Uštedeli smo puno nakon što smo instalirali novu tehnologiju. “\nG-din Sila dodaje, „Učinili smo cenu proizvodnje vode znatno jeftinijom i stekli više dobiti, a u mogućnosti smo da obezbedimo konstantno snabdevanje vodom, što naše kupce čini srećnim.“


Fashion Police: American Music Awards 2013. - WANNABE MAGAZINE\nFashion Police: American Music Awards 2013.\nOve godine se na svečanoj dodeli AMA nagrada, više nego ikad pre, istakao zanimljiv modni trend. Naime, poznate ličnosti nosile su na crvenom tepihu što je moguće izrezanije, otvorenije, uže. Rezovi na haljinama su slavnim lepoticama poslužili za isticanje figure, nekima dobro, drugima pomalo nespretno. Dame su se usudile da pokažu više i pritom su uspele da svoje odevne kombinacije ponesu dostojanstveno i otmeno, ne dozvolivši da deluju neukusno ili vulgarno. Preovladale su klasične boje poput crne i bele, koje ne mogu da budu pogrešne kada je u pitanju elegancija. Kao i svake godine, talentovane lepotice nose odeću najpoznatijih modnih dizajnera. Uživajte i procenite sami ko nosi titulu najlepše odevene na ovom događaju!\nKristina Agilera se u protekloj godini potrudila da izgubi na težini, a priznaćete da je vredelo truda. Izgleda divno u haljini Maria Lucia Hohan\nHaljinu od interesantnog materijala ponela je Sijera. Na prvi pogled ne otkriva mnogo. A na drugi?\nSestra Kim Kardašijan sebi može da dozvoli ovakav minimalizam jer je sjajno građena i izgleda profinjeno\nKeša je “igrala na sigurno” u crnoj haljini Michael Costello\nZanosna crnka izgleda privlačno i zavodljivo u haljini Michael Kors\nEkscentrična Rijana u izvanrednoj kombinaciji koju je osmislio i dizajnirao Žan Pol Gotje\nSvoje tanano telo Nikol je obukla u belu haljinu Emilio Pucci\nIako je prekratka, priznaćemo da je Tejlor dobro ponela ovu šljašteću haljinicu\nDevojka divnog glasa nema kompleks kada je u pitanju težina. Zrači u haljini Jovani Couture\nIzbor pevačice bio je Dior, a da li joj dužina ove haljine pristaje? To joj nećemo uzimati za zlo zbog zanosnog osmeha i jarke boje koja je bila osveženje na crvenom tepihu\nKljučne reči American Music AwardsAmerican Music Awards 2013.crveni tepihDiorEmilio Puccifashion policeFashion Police: American Music Awards 2013.Kristina AgileraMichael Korsmodamoda na crvenom tepihuNikolRijanaSijeraTara ĐukićŽan Pol Gotje


DODIKOVCI ŽESTOKO UDARILI PO GORDANI KATANI, NOVINARKI 'OSLOBOĐENJA': 'Njene izjave su fašisoidne...' | Slobodna Bosna\nDODIKOVCI ŽESTOKO UDARILI PO GORDANI KATANI, NOVINARKI "OSLOBOĐENJA": "Njene izjave su fašisoidne..."\n– Nadam se da stav gospođe Katane ne predstavlja stav lista za koji radi ili organizacije kojoj pripada i bilo bi odgovorno da se oni ograde od ovoga. Gospođa Katana se na ovaj način diskreditovala i kao novinar i kao bilo kakav aktivista i sav njen prethodni i budući rad treba posmatrati kroz prizmu ove fašisoidne izjave – zaključio je Kovačević.\nPortparol SNSD Radovan Kovačaveić izjavio je Srni da je zgrožen stavom novinarke sarajevskog Oslobođenja Gordane Katane da poslanik SNSD Srđan Mazalica, kako ona kaže, “treba da se ubije i planetu spasi od mogućnosti da se razmnožava”.\n– Gospođa Katana, koja se osim kao novinarka, predstavlja i kao aktivista nevladinih organizacija, iznošenjem ovakvog stava, potvrdila je činjenicu da borba protiv fašizma nikada ne smije prestati, jer kako drugačije nazvati ovakav stav osim fašističkog – istakao je Kovačević.


stranci Archives - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nOznači Archives: stranci\nVi ste ovde: Home / stranci\nSrpski turizam među najgorim u Evropi\nIstraživanje koje je sproveo Svetski ekonomski forum o konkurentnosti svetskih i evropskih zemalja kada su u pitanju turizam i…\nIz godine u godinu sve više mladih stranaca dolazi u Srbiju. Interesantni su im muzički festivali, neprestana zabava, ali i burna istorija naše zemlje. Sve…\nStrancima u Švajcarskoj od petka, 12. decembra, više nisu biti potrebne vize za putovanja po evropskim državama, članicama Šengenskog sporazuma. To…