25.02.2015. 08:49h Ažurirano: 25.02.2015. 08:49h\nSporazum potpisan u petak definitivno je uspjeli pokušaj ponižavanja političke snage (ne baš mnogo moćne, doduše) koja se drznula da misli alternative kao konkretne politike i, što je bio utisak velikog dijela građana Evrope, ponudi nadu kao politički program. Komotno bi se, međutim, moglo reći da je sporazum ravan i poniženju same Grčke. Čitajući tekst dogovora, a svakako imajući u vidu i način na koji je do njega došlo, pa i estetiku jezika kojim je napisan, teško je reći da je u pitanju bilo išta drugo do planirano ponižavanje. Ustupci koje je izborio pregovarački tim sa juga Evrope su sitni, politike vraćanja nerazumnih dugova - pereat mundus su opstale, pa davljenje sirotinje može da se nastavi mirne savjesti.\nDoduše, posljedice po ekonomiju južnoevropske države neće biti baš katastrofalne; naprosto će nastaviti istim putem zacrtanim prije nekoliko godina, doduše uz malo više prostora za disanje (nešto je ipak iskamčeno). Međutim, posljedice po Evropu biće katastrofalne, jer bojim se da politika vajmarizacije Grčke ne može da se završi nikako drugačije nego što se završava bilo koja slična praksa. Ako bilo ko ima nekome nešto da objašnjava, prije bih rekao da će Volfgang Šojble jednog dana morati da crveni pred Klio i držim mu plačeve - moraće da iznese argumente-kao-zemlja. Jer ako se evropskoj administraciji nije dopalo što preko puta sebe mora da gleda maštovitog (i daleko bolje obučenog) Varufakisa, mora biti da će im se više dopasti sljedeći tim pregovarača koji se ovih dana obučava u kampovima Zlatne zore. Ali ne sumnjam da evropska birokratija misli da „njih može da kontroliše“. Doduše, baš ih briga - nije kao da „planiraju da žive tamo“.\nOni koji su pomislili da se grčka jogunasta vlada u petak sudarila sa realnošću, propustili su u jezik još jednu stvar: Grčka nije bila (usamljena) za pregovaračkim stolom sa „realnošću“, već sa 18 naoštrenih i bijesnih protivnika, a na kraju je odlučila sila. Drugim riječima, oni koji su rekli da se Grčka sudarila sa stvarnošću, zapravo su rekli da je sila postala stvarnost Evrope. U suštini, Trojci (pardon, „institucijama“) je svejedno da li će Grčka izaći ili pristati da vraća dugove; važno je samo da se uspostavi pravilo: kazna za zamišljanje drugačije budućnosti je oštra.\nTako će fiskalno ograničene ćate bankarske diktature definitivno kumovati povampirenju fašizma, pa bismo mogli parafrazirati i Benjamina: svaki uspon fašizma svjedočanstvo je uspjelog konzervativizma. Nije na odmet podsjetiti da evropska birokratija već nema problem sa desnim autokratima: reakcije na gafove ovih guja-u-njedrima poput Orbana i sličnih su mlake. Njihovo očijukanje se tako materijalizuje i na lokalnoj političkoj sceni: evropski komesar Han je pre neki dan pokazao da ima istu onu slijepu tačku koju ima i premijer Srbije i da cenzuru u domaćim medijima, je l’ te, ne vidi.\nGreška pregovaračkog tima Sirize je bila u tome što su izigravali dobre Evropljane, mada je to razumljivo, i s obzirom na to da su ih protivnici proglašavali ekstremnom ljevicom (sic!), i s obzirom na unutrašnji zahtjev građana Grčke da se ostane u eurozoni. Ali u tom se grmu krije zec. Čini mi se da Grčku od dobrovoljnog izlaska iz eurozone dijeli samo jezičak i da uvreda u vidu ponižavajućeg „dogovora“ može biti baš to. Zapravo, sporazum gotovo garantuje izlazak Grčke iz evrozone za nekoliko mjeseci (pretpostavljam do kraja godine). Ovo se može pokazati ključnim nusproizvodom na unutrašnjem planu u Grčkoj, pa sporazum može čak i ojačati poziciju Sirize: srazmjerno poniženju, rašće i podrška građana Grčke eventualnom izlasku iz eurozone, pa on sljedeći put možda i neće biti samo prazna prijetnja. Grci ionako već duže vrijeme na usnama imaju jedno „fuck off“.\n19.01. 07:30 h\t7777\n19.01. 11:44 h\t2910\n19.01. 10:00 h\t2580


Super Obrok PLUS « TINKTURE DR ŠULCA\nOznaka: Super Obrok PLUS\nDragi dr. Šulc, moji bubrezi sada rade 9% i dogovorena mi je ugradnja katetera za 2 sedmice. Provela sam poslednja četiri dana čitajući i beležeći informacije koje ste napisali o ovoj temi. Ja uzimam puno lekova i ne znam šta od toga može da ima...\nSaveti dr Šulca: Rak, super hrana i sveže ceđeni sokovi\nPitanje: Dragi doktore Šulc, Moj otac ima leukemiju. Želim znati može li uzimati SUPER HRANU? On je anemičan i ima veoma nizak broj crvenih krvnih ćelija. Pitao sam njegovog lekara o njegovoj ishrani u bolnici, i on je samo slegnuo ramenima. ...


Aleksandra Ličanin – Die touristische Gemeinschaft der G. Nedelišće\nKazališne večeri u Nedelišću održane su po šesti put u organizaciji KUU ‘Seljačka sloga’ uz potporu Općine Nedelišće i TZO Nedelišće 5. i 6. 9.2020. Terasa nekadašnjeg NM kluba postala je mjesto…\nJoš jedna jesenska biciklijada Stazama Općine Nedelišće održana u nedjelju, 6. rujna, je iza nas. Prva ovogodišnja i po odazivu iznimno uspješna biciklijada okupila je gotovo 400 biciklista svih dobi, koji su…\n6. KAZALIŠNE VEČERI U NEDELIŠĆU\nKazališna družina “Seljačka sloga” Nedelišće organizira i poziva sve zainteresirane na 6. kazališne večeri u Nedelišću ove subote i nedjelje, 5. i 6. rujna 2020. godine, na terasi nekadašnjeg NM kluba s…\nMažoretkinje Nedelišća su osmu godinu zaredom uspješno provele svoj najveći projekt – Mažoret kamp Nedelišće 2020. uz prilagodbu novonastaloj situaciji i provedbu svih propisanih epidemioloških mjera. Na najvećem mažoret kampu u Hrvatskoj,…\nU nedjelju, 6. rujna 2020. godine., u organizaciji Turističke zajednice Općine Nedelišće, očekuje vas jesensko izdanje biciklijade „Stazama Općine Nedelišće”. Pozivamo sve zainteresirane bicikliste, male i velike, da nam se pridruže na…\nNAJAVA / POZIV Mažoretkinje Nedelišća pozivaju sve djevojčice i djevojke da kraj ljetnih praznika provedu u zabavnoj atmosferi na 8. mažoret kampu u Nedelišću! Kamp će se održavati od ponedjeljka 24. kolovoza…\nU subotu, 18. srpnja 2020.godine, na asfaltiranom igralištu u Pretetincu održana je organizacijski najzahtjevnija sportsko-rekreativna manifestacija Udruge žena Pretetinec – 7. dječja biciklijada – Pretetinec 2020. U ovom biciklističkom natjecanju spretnost, snagu…\nZbog loše vremenske prognoze, program je odgođen i umjesto 11-og biti će održan 18. srpnja 2020. Dragi roditelji, draga djeco, sudjelujte i ove godine na 7. dječjoj biciklijadi Pretetinec 2020. u organizaciji…\nSvim žiteljima Općine Nedelišće i Međimurske županije želimo svako dobro povodom Uskrsa. Provedite blagdansko vrijeme u miru i zadovoljstvu, brinući o vlastitom i zdravlju drugih. Sretan Uskrs!


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 14.Jan.2020, 12:12\nKosovska policija zadržala je dvoje ruskih državljana, muškarca i ženu, na severu Kosova, pod sumnjom da su iz Srbije ilegalno ušli na teritoriju Kosova i Metohije.\nSlobodan Bakić, dežurni tužilac Osnovnog tužilaštva u Kosovskoj Mitrovici izjavio je za Radio Slobodna Evropa da su oni juče prvobitno pokušali da pređu administrativni prelaz Jarinje kako bi ušli na Kosovo, ali da su usled nedostatka vize bili >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << vraćeni. U pitanju su, kako je naveo tužilac, Egor Igorević (Igor Krasikov) i Marina Vladimirovna Krasikova.\n"Dvoje državljana Rusije su se legitimisali i pokušali na redovan način da uđu na teritoriju Kosova na Jarinju, u 10,26. Međutim, kako nisu ispunjavali uslove za to, nisu imali vizu i boravišnu dozvolu, odnosno mogućnost da borave na Kosovu, oni su vraćeni", izjavio je Bakić.\nBakić je rekao da su bili u vozilu cetinjskih tablica, odnosno rent-a-car vozilu iz Budve.\nRTS: Ruski državljani uhapšeni na severu Kosova\nB92: Ko su Rusi uhapšeni zbog ilegalnog ulaska na KiM?


Dnevni horoskop za ponedeljak, 30. Avgust - Ozon Media\nDnevni horoskop za ponedeljak, 30. Avgust\nOd strane Ozon 29.08.2021.\nOd strane Ozon 29.08.2021. 0 komentar\nPre nego što pokušate da menjate druge ljude, krenite od sebe, preporučuje dnevni horoskop. Nesporazume rešavate tako što pokušavate da budete ljubazni prema svima koji imaju nekakve zahteve od vas. Zaboravljate da udovoljavanje široj okolini nikad nije zahvalno.\nDan je obeležen neprijatnostima kojima će vas izložiti službena lica, bez obzira na to da li ste krivi ili ne. Budite pažljivi, upozorava dnevni horoskop, sve što radite neka to bude pošteno. Svaki pokušaj vaše manipulacije biće sankcionisan u vidu novčane kazne.\nNeprijatne vesti vam mogu potpuno pomutiti koncentraciju, konstatuje dnevni horoskop. Vaša potpuna posvećenost određenoj temi može vas ovih dana mnogo koštati ukoliko dozvolite da vam promaknu važni detalji vezani za posao koji svakodnevno obavljate.\nKako na ljubavnom, tako i na poslovnom planu, pred vama je dan pun rizičnih situacija, napominje dnevni horoskop. Ovo vam iziskuje dosta energije, koja vam, inače, manjka. Razgovori koje ćete voditi sa određenim osobama neće dati velike rezultate.\nFinansijska pitanja su u prvom planu jer su izostali rezultati na koje ste bezrezervno računali. Ovo je uvod u period stagnacije, pa je za vas bolje da se pravovremeno pripremite. Strpljenje i upornost vam nisu jača strana, a danas su tako neophodni, konstatuje dnevni horoskop.\nKakvo nas vreme očekuje u narednom periodu


problemi u rafineriji\nDetektovano je da se ti ljudi žale na određene simptome\nObjavljeno: 24.04.2018. 11:33h\nProtekle nedelje, tačnije u četvrtak i petak, 13 radnika zatražilo je lekarsku pomoć zbog simptoma sličnih trovanju, i to nakon što se desio kvar u jednom od postrojenja u Rafineriji.\nMinistar Antić je rekao da su radnici bili izloženi snažnom neprijatnom mirisu, koji je kod njih izazvao mučninu.\n- Pre više od nedelju dana je došlo do poremećaja u rafinerijskoj proizvodnji na jednom segmentu rafinerijskog postrojenja koji je u jednom trenutku bio ugašen i sada je proces restartovanja u toku - rekao je Antić jutros za TV Prva.\n"Proces restartovanja je u toku"foto: Fonet\nKako je naveo, paralelno sa tim, na susednom gradilištu u okviru Rafinerije, gde se gradi postojenje za duboku preradu, jedan broj radnika se požalio na određene probleme, a na teren su izašli svi nadležni državni organi, od pokrajinskog Sekretarijata za zaštitu životne sredine, Inspekcije rada i ostalih.\n- Detektovano je da se ti ljudi žale na određene simptome, i medicinskim pregledima je utvrđeno da nije došlo do trovanja, ali da su po svemu sudeći bili izloženi snažnom neprijatnom mirisu koji je kod njih izazvao mučninu. Nisu zadržani na lečenju, već je nekoliko njih u jednom periodu zadržano u medicinskim ustanovama da bi se izvršilo dijagnostikovanje, ali su vraćeni svojim kućama i redovnim aktivnostima - kazao je on.\nAntić je dodao da nadležni organi prate taj slučaj i da će javnost o njemu biti obaveštena\nKako je "Blic" prethodnih dana pisao, od prošlog četvrtka, kada se desio kvar na jednom od postrojenja NIS-a u Rafineriji nafte u Pančevu, niko nije objasnio šta se tačno dogodilo u toj fabrici, kao ni šta se desilo sa čak 13 radnika koji su zatražili lekarsku pomoć zbog stomačnih problema, mučnine i glavobolje.\nNeki od njih su pregledani ambulantno i pušteni na kućno lečenje, ali su neki imali ozbiljnije posledice, zbog čega su upućivani na Vojno medicinsku akademiju (VMA) na posmatranje u trajanju od 24 sata i medicinske pretrage.\nJedna od pretpostavki je bila da su se radnici otrovali od sumpora, jer su radili oko postrojenja gde se upravo ova materija proizvodi.\nBonus video: DUHOVI GA IZVLAČE IZ KREVETA! Jezivi snimak dokazuje da postoje natprirodna bića!


Makler Invest a.d. - Berzanski posrednik brokerskog i dilersko načina trgovanja\nObaveštenje klijentima i drugim zainteresovanim licima o prestanku obavljanja delatnosti\nObaveštenje klijentima i drugim zainteresovanim licima o prestanku obavljanja delatnosti BDD MAKLER INVEST AD BEOGRAD\nObaveštenje klijenata o izmeni Pravila i procedura poslovanja i Pravilnika o tarifi\nNedić Agrar a.d. - Izveštaj o reviziji godišnjeg izveštaja o poslovanju\nProspekt Glas Podrinja a.d 2010 Prospekt Feromont Oprema a.d Prospekt Zlatibor Gradnja a.d Prospekt Nedic Agrar a.d Prospekt Globos Osiguranje a.do 02.12.2013 - Obaveštenje klijentima i drugim zainteresovanim licima o prestanku obavljanja delatnosti Obaveštenje klijentima i drugim zainteresovanim licima o prestanku obavljanja delatnosti BDD MAKLER INVEST AD BEOGRAD\n01.08.2012 - OBAVEŠTENJE KLIJENTIMA OBAVEŠTENJE KLIJENTIMAObaveštavamo Vas da je brokersko - dilersko društvo MAKLER INVEST AD Beograd (u daljem tekstu: Društvo) u postupku usklađivanja sa Zakonom o tržištu kapitala („Službeni glasnik RS“; br. 31/2011) i Pravilnikom o pravilima ponašanja investicionog društva prilikom pružanja usluga („Službeni glasnik RS“; br. 89/2011 i 44/2012), izvršilo izmene svojih Pravila poslovanja.Rešenjem Komisije za hartije od vrednosti o davanju dozvole za obavljanje delatnostiinvesticionog društva Broj: 5/0-03-1751/7-12 od 27.07.2012. godine, Društvo je dobilo saglasnost na opšta akta i procedure zajedno sa novim Pravilnikom o tarifi.Navedena akta počinju da se primenjuju 8 dana nakon objavljivanja na sajtu Društva.Primena usklađenih opštih akata podrazumeva i inoviranje ugovora koji definišu međusobne poslovne odnose, u skladu sa novom zakonskom regulativom.Za sve informacije molimo Vas da nas kontaktirate.S poštovanjem,Beograd, 01.08.2012. godine Makler Invest ad s.r. Dragoljub Perišić, direktor\n22.07.2008 - Nedić Agrar a.d. - Izveštaj o reviziji godišnjeg izveštaja o poslovanju Nedić Agrar a.d. - Izveštaj o reviziji godišnjeg izveštaja o poslovanju\n15.07.2008 - Nedić Agrar a.d. - Izveštaj o održanoj godišnjoj Skupštini akcionara Nedić Agrar a.d. - Izveštaj o održanoj godišnjoj Skupštini akcionara\n26.06.2008 - Izjava o šestomesečnom planu poslovanja "Nedić Agrar" za prvo polugodište 2008. godine Izjava o šestomesečnom planu poslovanja "Nedić Agrar" za prvo polugodište 2008. godine\n14.05.2008 - Izjava o šestomesečnom planu poslovanja akcionarskog društva za prvo polugodište 2008. godine Izjava o šestomesečnom planu poslovanja akcionarskog društva za prvo polugodište 2008. godine\n22.04.2008 - Odluka o raspodeli dividende za 2007. godinu Odluka o raspodeli dividende za 2007. godinu\n04.03.2008 - Globos osiguranje a.d.o. - Bilans stanja na dan 31.12.2007. godine Globos osiguranje a.d.o. - Bilans stanja na dan 31.12.2007. godine\n04.03.2008 - Globos osiguranje a.d.o. - Bilans uspeha na dan 31.12.2007. godine Globos osiguranje a.d.o. - Bilans uspeha na dan 31.12.2007. godine\n27.12.2007 - Potens perforacija - Izveštaj sa održane vanredne Skupštine akcionara dana: 24.12.2007. godine Potens perforacija - Izveštaj sa održane skupštine akcionara dana:24.12.2007.\n18.12.2007 - Radna Žena - Izveštaj sa održane redovne skupštine akcionara Radna Žena - Izveštaj sa održane redovne skupštine akcionara\n15.11.2007 - Izjava o šestomesečnom planu poslovanja preduzeća Zlatibor gradnja a.d. Užice Izjava Zlatibor gradnja a.d. Užice\n14.11.2007 - IZJAVA O ŠESTOMESEČNOM PLANU POSLOVANJA AKCIONARSKOG DRUŠTVA BIGZ PUBLISHING ZA DRUGO POLUGODIŠTE 2007. GODINE oglaspress\n13.11.2007 - POGLEDAJTE U OKVIRU PROSPEKATA OBJAVLJENE PODATKE O BILANSU STANJA I BILANSU USPEHA ZA PRVIH 9 MESECI OVE GODINE GLOBOS OSIGURANJA A.D.O. GLOBOS OSIGURANJE A.D.O. BILANS STANJA I USPEHA ZA PRVIH 9 MESECI 2007. GODINE Bilans uspeha Bilans stanja\n01.10.2007 - POTENS PERFORACIJA - IZVESTAJ O BITNOM DOGAĐAJU Detaljne informacije možete pronaci na: http://www.maklerinvest.co.yu/data/pdf/izvestaj%20o%20bitnom%20dogadjaju.pdf\n02.03.2007 - OD 12. MARTA SVE AKCIJE NA BERZANSKOM KANTARU Za nešto više od nedelju dana, od drugog martovskog ponedeljka, sva srpska preduzeća, organizovana kao otvorena akcionarska društva, moraće da se uključe na Beogradsku berzu. Iako se ni približno ne zna koliko će se firmi uskoro naći na berzi zbog primene novog zakona, mali akcionari, kojih po nekim procenama ima više od milion, konačno će dobiti priliku da saznaju čime zapravo raspolažu, jer se do sada akcijama njihovih firmi nije trgovalo. Mnogi će, verovatno, biti razočarani kada shvate da im svaka akcija ne vredi stotine evra, kao što je to bio slučaj sa vlasničkim papirima nekih atraktivnih firmi. Iako je svaka prognoza nezahvalna, može se naslutiti da se investitori baš i neće “otimati” za akcije mnogih firmi, koje će se prvi put naći na berzanskom “kantaru”. A, po definiciji, manja tražnja znači i manju cenu.Upravo imajući u vidu ovo pravilo, sitni akcionari, uprkos sve većoj nervozi, ne bi trebalo da srljaju i žure sa prodajom svojih vrednosnih papira. Na takav zaključak ukazuju i brojni primeri, a poslednji među njima svakako je Beogradska industrija piva (BIP). Posle niza odlaganja i neuspelih pokušaja države da proda većinski paket, sitni akcionari uspeli su da izdejstvuju izlazak na berzu. Iako su to, možda, krili, mnogi su se potajno nadali da će zaraditi bar peti ili deseti deo novca koji su inkasirale njihove kolege iz Apatina i Čelareva. Umesto toga, tokom prve nedelje trgovanja, od 16. do 23. februara ove godine, cena akcija BIP-a, čija je nominalna vrednost 600 dinara, skliznula je sa 419 najpre na 400, potom 320, pa na “dno”, odnosno 300 dinara. Nestrpljenje je, međutim, skupo koštalo sve koji su žurili da unovče svoje akcije, a nešto slično često se i ranije dešavalo. Nedugo potom, akcije BIP-a počele su da se “oporavljaju” i to još brže nego što je njihova vrednost padala. Za samo tri dana cena se vratila na početni nivo od 419 dinara, gde je bila i juče, kada je od ponuđenih 127.881 prodato 14.497 akcija. Poređenja radi, prvog dana na berzi tražnja je bila 9.241, a ponuda čak 195.869 akcija BIP-a. Slična je bila sudbina i akcionara “Progresa”, čije su akcije pred kraj 2005. pale na samo 242 dinara. Pre godinu dana jedna akcija mogla je da se proda za 270, a juče za 642 dinara, što je za 113 dinara manje od najviše berzanske cene, dostignute pre nešto više od mesec dana. Mnogo više od akcionara “Progresa”, vlasnici akcija Pivare Bečej mogli su da se uvere da se ni čekanje ne isplati uvek, već da je veoma važno izabrati pravi trenutak za prodaju. Priliku za najveću zaradu, bar do sada, akcionari ove pivare propustili su još 4. novembra 2004. kada je jedna akcija nominalne vrednosti od 60 dinara mogla da se proda za 337 dinara. Posle toga cena je stalno klizila na dole i trenutno je 140 dinara za akciju, s tim što uglavnom nema zainteresovanih za kupovinu, a na prodaju se nudi skoro 90.000 akcija.Za razliku od “Hemofarma” i “Knjaza Miloša”, koji su se u međuvremenu povukli sa berze čim su prešli u većinsko vlasništvo stranaca, “Palanački kiseljak” je potpuno suprotan primer. Ova punionica mineralne vode, u kojoj slovenačka “Droga Kolinska” ima skoro 80 odsto vlasništva, ponovo je postala veoma aktivna na berzi u poslednjih desetak dana. Dugo je cena jedne akcije “kiseljaka” stajala na nivou od oko 2.000 dinara, a onda je za samo četiri dana, dogurala na 3.600 dinara, koliko je bila i juče. Ko je, dakle, imao dovoljno strpljenja mogao je da na svakih 100 inkasira 180 evra od prodatih akcija. Šta tek reći za novosadsku BB “Minakva”, u kojoj Konstantin Bogićević ima 51,3 odsto, Jaroslava Bogićević 10,9 i Branislav Bogićević 8,57 odsto akcija. Pre četiri godine jedna akcija “Minakve” mogla je da se kupi za samo 236 dinara, lane u ovo vreme za 8.000, a već nekoliko dana za 24.000 dinara, što znači da se sada za 100 akcija “Minakve” može dobiti 29.705 evra više nego 10. marta 2003. godine!? Drugim rečima, kada bi neko hteo da kupi sve akcije “Minakve” morao bi po jučerašnjoj ceni da izbroji oko 3,5 milijarde dinara, ili oko 44 miliona evra.Potpuno drugačija je situacija sa “Agrohemom”, čija je tržišna kapitalizacija samo 190 miliona dinara, ili nešto manje od 2,4 miliona evra. Za akcijama te firme tražnje nema već tri meseca tako da cena stoji na 450 dinara po akciji. Najveću vrednost od 820 dinara akcija “Agrohema” imala je 24. marta 2005. a samo četiri meseca ranije koštala je svega 48 dinara. Svi navedeni primeri svedoče da se na berzi može puno i zaraditi i izgubiti. Na prvi pogled sve je veoma lako i jednostavno. Treba samo kupovati kada je cena bliska minimumu, a prodavati kada dostigne zenit. Sve ostalo svodi se na brojanje zarade, na koju država zaračunava 20 odsto poreza na kapitalnu dobit.Ostaje da se vidi kako će pojava novih preduzeća na berzi delovati na cene. Po definiciji bi veća ponuda mogla da utiče na obaranje cena. No, ima i onih koji misle da će veća ponuda privući i nove investitore, pa u tom slučaju ne bi trebalo očekivati veće poremećaje. Svi se, ipak, slažu da je novac plašljiva “zverka”, koja beži od svakog rizika. S druge strane, svi bi bili bogati kada bi mogla da se predvide buduća kretanja na tržištu. M. Ćulibrk 26.02.2007 - Putevi i stranputice indeksa Indeksi Berze - BELEXFM i BELEX15 su u toku prethodne nedelje zabeležili suprotne tendencije, tako da indeks BELEX15 beleži pad vrednosti, dok indeks svih akcija koje se nalaze na vanberzanskom tržištu BELEXFM beleži porast vrednosti. Poslednja vrednost indeksa BELEX15 zabeležena petak, 23. februara, iznosila 2.127,60 indeksnih poena, što je za 6,99 poena, odnosno 0,33 odsto niže u odnosu na prethodni petak. Indeks BELEXFM nedelju završava na nivou od 2.238,42 poena, što predstavlja nedeljni rast od 5,14 poena, odnosno 0,23 odsto. Zabeležena je i nova istorijski maksimalna vrednost indeksa BELEXFM - 2.240,47 indeksnih poena, koliko je indeks iznosio u utorak, 20. februara. Pored značajnog obima prometa u ukupnom trgovanju obveznicama RS u prethodnoj nedelji, za obveznice koje dospevaju 2007-2009. godine, kao i one koje dospevaju 2016. zabeležen je i porast cena na nedeljnom nivou, dok ostale serije obveznica beleže pad cena. Najveći nedeljni promet, veći od 5,8 miliona evra, zabeležile su obveznice serije A2016, dok najveći porast cene beleže obveznice A2008, sa poslednjom nedeljnom cenom od 92,85 odsto nominalne vrednosti. Godišnja stopa prinosa na obveznice RS se u petak, 23. februara kretala u rasponu od 5,88 odsto za obveznice A2016 do 7,07 odsto za obveznice A2007.\n26.02.2007 - Najatraktivnije akcije Telekoma Srpske Prošlonedeljlno trgovanje na Banjalučkoj berzi, obeležio je promet od oko 25,11 miliona KM ostvaren kroz 6.969 transakcija. Od ukupnog prometa sa akcijama na berzanskoj kotaciji PIF-ova ostvareno je oko 5,9 miliona KM ili 23,72 odsto. Berzanski indeks Republike Srpske BIRS porastao je za 2,43 odsto, dok je indeks fondova FIRS ostvario rast vrednosti od 3,64 odsto. Indeks za preduzeća iz sistema Elektroprivrede RS ERS10 skočio je za 3,63 odsto.Od akcija na berzanskoj kotaciji najveći promet imale su akcije Telekoma Srpske - zabeležen je promet veći od 3,3 miliona KM. Prosečna cena akcija Telekoma Srpske na trgovanju u petak bila je 3,15 KM, dok je najviša cena u toku sedmice bila 3,20 KM po akciji. Promet veći od 1,7 miliona KM ostvarile su akcije Invest Nova Fonda, a došlo je i do rasta cene akcija Invest Nova Fonda za 5,78 odsto, koje su na trgovanju u petak imale prosečnu cenu od 0,421 KM po akciji.Ovonedeljni dobitnik među fondovima su akcije PIF VB Fond kod kojih je cena akcija porasla za 13,85 odsto i u petak njima se trgovalo po prosečnoj ceni od 12,00 KM po akciji. Gubitnik sedmice kod akcija fondova su akcije PIF Balkan Investment Fond, koje su u toku ove sedmice izgubile na vrijednosti za -5,22 odsto i ovu sedmicu su završile sa prosečnom cenom od 14,17 KM po akciji. Od akcija na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet ostvarile su akcije Željeznice RS a.d. Doboj, čije su akcije dobile na vrednosti za 17,05 odsto, i na trgovanju u petak dostigla su cenu od 0,707 KM po akciji.Na prošlonedeljnom trgovanju prijavljena su tri bloka posla akcijama tri emitenta (Nova Banjalučka Banka, Banjalučka Pivara, Željeznice RS) u ukupnoj vrednosti od 2,5 miliona KM.www.blberza.com e-mail: BLBERZAŽBLIC.net\n19.02.2007 - Investitorima najinteresantnije akcije banaka Značajanom obimu prometa zabeleženom u trgovanju obveznicama RS svakako je najviše doprinelo trgovanje ovim hartijama početkom nedelje, kada su na dnevnom nivou zabeleženi obim prometa od 3,1 miliona evra n Iako su obveznice A2012 u utorak zabeležile dnevni promet veći od milion evra, najviše se trgovalo obveznicama serije A2016, čiji je promet premašio 1,3 miliona evraNove istorijski maksimalne vrednosti indeksa Beogradske berze, kao i značajan obim prometa u trgovanju obveznicama RS obeležilli su nedelju iza nas na Beogradskoj berzi. Ukupni promet ostvaren od 12. do 16. februara iznosio je 2,6 milijardi dinara i realizovan je kroz 5,2 hiljade transakcija. Učeće akcija u nedeljnom prometu iznosilo je 81 odsto, dok su obveznice zabeležile učešće od 19 odsto. U toku prethodne nedelje istrgovano je 185 različitih emisija akcija, od kojih 85 beleži porast cene na nedeljnom nivou. Interesantno je pomenuti da je u utorak, 13. februara na Berzi istrgovano 127 različitih emisija akcija, čime je zabeležen rekord u broju akcija kojima se trgovalo u toku jednog dana.Suprotne tendencije Nedeljne promene indeksa Beogradske berze - BELEXFM i BELEX15 pokazale su suprotne tendencije. Uprkos dostignutom istorijskom maksimumu (u utorak, 13. februara), na nivou od 2.185,78 indeksnih poena, indeks BELEX15 na nedeljnom nivou beleži pad vrednosti za 1,04 odsto i petak završava na nivou od 2.134,59 poena. S druge strane, indeks BELEXFM zabeležio je porast vrednosti od 34,14 indeksih poena, odnosno 1,55 odsto i u petak je postigao maksimalnu vrednost od 2.233,28 indeksnih poena. Posmatrano po obimu prometa, investitorima su u toku prethodne nedelje ponovo bile najinteresantnije akcije banaka kojima se trguje na vanberzanskom tržištu Beogradske berze. Akcije Agrobanke iz Beograda, Metals banke iz Novog Sada, AIK banke iz Niša i Privredne banke Beograd pojedinačno su ostvarile obim prometa veći od 100 miliona dinara, tako da su sa više od 40 odsto učestvovale u ukupnom nedeljnom trgovanju akcijama. S druge strane, posmatrano po promeni cena, dva preduzeća iz sektora građevinarstva - Antikor a.d. Beograd i Komgrad a.d. Subotica nalaze se među pet najvećih cenovnih dobitnika u prethodnoj nedelji. Značajan rast cene na nedeljnom nivou zabeležile su i akcije preduzeća Remont a.d. Kragujevac, Sojaprotein - Kinđa a.d. Kikinda i Industrija kotrljajućih ležaja a.d. Beograd, koje beleže skok cena veći od 50 odsto. Najveći pad cena, od 48,7 odsto u prethodnoj nedelji zabeležile su akcije preduzeća Beogradšped iz Beograda. Učešće stranih investitora u nedeljnom trgovanju akcijama iznosilo je 44,04 odsto, i za nekoliko procenata je više u odnosu na prvih deset dana februara.Berzanska edukacija Prethodna nedelja na Berzi bila je obeležena i održavanjem još jednog Osnovnog kursa o Berzi na kom su polaznici imali prilike da se upoznaju sa poslovanjem Berze kao i da se okušaju u simulaciji trgovanja u BELEX sistemu. Još jedan Osnovni kurs o Berzi biće održan od 19. do 21. februara, dok će nakon toga, u skladu sa zainteresovanošću polaznika biti organizovani viši kursevi Beogradske berze. Značajanom obimu prometa zabeleženom u trgovanju obveznicama RS svakako je najviše doprinelo trgovanje ovim hartijama početkom nedelje, kada su na dnevnom nivou zabeleženi obim prometa od 3,1 miliona evra, koliko je zabeleženo u ponedeljak, 12. februara i 2,1 milion evra, koliko je istrgovano u utorak, 13. februara. Iako su obveznice A2012 u utorak zabeležile dnevni promet veći od milion evra, najviše se trgovalo obveznicama serije A2016, čiji je promet premašio 1,3 miliona evra. Osim serija A2016 i A2010, sve ostale obveznice RS na nedeljnom nivou beleže porast cene na tržištu Beogradske berze, a najveći skok zabeležile su obveznice iz serije A2008, koje su nedelju završile na tržišnoj ceni od 92,45 procenata nominalne vrednosti. U ukupnom trgovanju obveznicama RS strani investitori su u toku prethodne nedelje učestvovali sa 3,26 odsto, što je nešto niže u odnosu na prvih deset radnih dana ovog meseca. 13.02.2007 - U AGENCIJI ZA PRIVREDNE REGISTRE UPOZORAVAJU Agencija za privredne registre Srbije primila je do sada 39.000 zahteva za registraciju promena u preduzećima. Ovaj silni materijal poslala su privredna društva, a odnose se na usklađivanje opštih akata, osnivačkih ugovora, prijava imenovanja novih organa upravljanja, podatke o osnovnom kapitalu, akcionarima i njihovom udelu, promenu poslovnog imena i memoranduma. Broj je prilično veliki, a sem tekućih promena, Agenciji se još uvek javljaju privredna društva koja nisu ispunila svoju obavezu i svoje poslove uskladila sa Zakonom o privrednim društvima iako je rok za to istekao koncem prošle godine. Vremena da se sve ovo što se Zakonom o privrednim društvima Srbije traži da se prijavi je bilo, jer ne treba zaboraviti da je pomenuti zakon stupio na snagu još na samom početku 2004. i ostavio svim firmama na koje se promene odnose rok od dve godine da to učine. Inače, u Srbiji, prema podacima Agencije, trenutno posluje 86.000 aktivnih preduzeća. Šta će se dogoditi s kompanijama koje su propustile da se usklade sa zakonom? One imaju još dva meseca da ispune ono što su morale po zakonu, ali sada će ih prijava promena koštati 5.000 dinara. Taj trošak im je svakako bolji od druge varijante: da se protiv njih zbog neblagovremene prijave pokrene postupak likvidacije. Tako je izvesno da će Srbija do kraja proleća imati jasniju sliku o privrednim društvima i tačne podatke o njima.Trgovina, pa prevozČime se ovih 86.000 preduzeća u Srbiji najčešće bave? Podaci Agencije govore da se u rubrici “delatnost” najčešće upisuje “trgovina”. Gotovo 80 odsto prijavljenih se bavi tim biznisom. Međutim, privrednici su dužni da u rubriku “delatnost” upišu ono što im je pretežni posao, pa je stoga sasvim izvesno da se veliki deo trgovaca bavi i drugim poslovima. Top-lista poslova u Srbiji je sledeća: na prvom mestu je trgovina na veliko, sledi prevoz u drumskom saobraćaju, zatim poslovi vezani za inženjering, pa građevinska delatnost. Tek na petom mestu su preduzeća iz oblasti trgovine na malo, a ovaj biznis, koji je nekada bio ubedljivo u vrhu, beleži odnedavno stagnaciju. S druge strane, poslovi u oblasti konsaltinga beleže porast. Slično je i s drugim uslugama. Prema podacima Agencije, proizvodnjom kao preovlađujućom delatnošću bavi se deset odsto upisanih. Geografski gledano, najviše preduzeća radi i otvara se u Beogradu i Novom Sadu. Posao oko prijava će time biti završen, ali sva preduzeća koja su uskladila svoje poslovanje sa Zakonom o privrednim društvima imaju obavezu da i ubuduće prijavljuju promene koje se odnose na iste one podatke koje je trebalo prijaviti i sada. D. Vujošević\n12.02.2007 - Privatizacija bankarskog sektora pri kraju „Komercijalna“ i „Poštanska“ ostaju državne Do kraja ove godine, u Srbiji će umesto 38 banaka poslovati tridesetak, što će biti rezultat brojnih pripajanja banaka. Očekuje se i prodaja „Kredi banke“ iz Kragujevca i „Privredne banke“ Pančevo, gde država ima većinsko vlasništvo, čime će proces privatizacije u bankarskom sektoru biti završen. Od prodaje „Jubanke“, „Kontinental banke“, „Novosadske banke“, „Niške banke“, „Vojvođanske banke“ i „Panonske banke“ država je ostvarila prihod od 795,9 miliona evra. U toku ove godine biće završena i prodaja većinskog vlasništva Republike Srbije u „Kredi banci“ i „Privrednoj banci“ Pančevo. - Ostaju banke gde država ima manjinske pakete kao što su „Agrobanka“, „Privredna banka“ Beograd i „Jubmes“, gde treba da se i formalno definiše koliko je vlasništvo države posle sukcesije. S obzirom na to da se u Srbiji zbog povlačenja brojnih preduzeća i banaka sa finansijskog tržišta usled preuzimanja novih većinskih vlasnika polako sužava tržište kvalitetnih akcija, bankarske akcije na berzi su već izvesno vreme vrlo atraktivne - kaže za „Blic“ Vladislav Cvetković, vodeći savetnik za privatizaciju Agencije za osiguranje depozita. On ističe da ulazimo u fazu zrelijeg i zasićenijeg bankarskog tržišta gde predstoji borba za klijente i tržišno učešće, a time i stvaranje dugoročne i održive vrednosti za vlasnike, a ne samo očekivanja od brze prodaje - ističe Cvetković. Ono što je izvesno jeste da u vlasništvu države ostaju dve banke - „Komercijalna banka“ i „Poštanska štedionica“ koja bi trebalo da se spoji sa „Srpskom bankom“. - Iskustva drugih zemalja ukazuju na brojne razloge da pojedine banke ostanu u državnom ili suštinski nacionalnom vlasništvu. Ali one moraju biti spremne da tržišno posluju. U „Komercijalnoj banci“ država će planski izlaziti iz vlasništva, a akcije će biti ponuđene na tržištu hartija od vrednosti i moći će da ih kupe zainteresovani investitori, građani, investicioni fondovi. No, ovaj proces se ne očekuje pre 2009. godine. U tom smislu, „Komercijalna banka“ će ostati nacionalna finansijska institucija, banka koja može da ima regionalnu snagu i čije će akcije sasvim izvesno imati karakter prvoklasnih hartija od vrednosti. Slično je i sa „Poštanskom štedionicom“ - naglašava Vladislav Cvetković. U toku godine, po njegovim rečima, očekuje se i nekoliko spajanja banaka, čime će se njihov broj smanjiti. Tako se može očekivati pripajanje „Vojvođanske banke“ i Nacionalne banke Grčke, spajanje EFG-a i „Nacionalne štedionice“ praktično je već završeno, dok je spajanje „Banke Inteza“ i „Panonske banke“ takođe očekivano u narednim godinama. Proces spajanja otpočele su i „Poštanska štedionica“ i „Srpska banka“, a očekuje se i konsolidovanje banaka u vlasništvu mađarskog OTP - „Niške banke“, „Cepter banke“ i „Kulske banke“, što bi takođe mogao biti slučaj i kod LHB i „Kontinental banke“ koje imaju isto vlasništvo. Ne očekuje se da će neke grčke ili austrijske bankena srpskom tržištu biti spajane ili preuzete. Danijela Nišavić --------------------------------------------------------------------------------Najveće penzije u Beogradu Više od 700.000 penzionera, korisnika Fonda PIO, primilo je za decembar penziju manju od 14. 285 dinara. To je prosek za ovaj mesec. Među njima je i 312.000 najstarijih, čiji je decembarski ček bio tanji od 8.857 dinara (oko 110 evra). Sume između prosečne penzije i 21.500 dinara dobilo je oko 330.000 penzionera, a između 21.500 i 35.000 dinara oko 150.000 korisnika ovog fonda. Primanjima većim od 35.000 dinara moglo se pohvaliti tek nešto više od 25.000 ljudi sa platnog spiska Fonda koji je u decembru brojao 1.267.574 imena. Svaki četvrti penzioner sa ovog spiska živi u Beogradu, gde je, inače, u poređenju sa drugim gradovima prosečna penzija i najveća - 17.579 dinara. Sledeći po proseku primanja su Novosađani - 16.552 dinara, zatim Pančevci - 14.965, dok su na začelju penzioneri u Gnjilanu i Novom Pazaru sa decembarskim prosecima od 9.534, odnosno 10.410 dinara (niskom proseku u Novom Pazaru najviše doprinosi činjenica da je u ovom gradu veliki broj invalidskih penzionera). Inače, penzioner sa prosečnim primanjima lane je mesečno dobijao 13.406 dinara, što je za 8.300 manje od prosečnih radničkih primanja. I povećanje koje su najstariji dobili tokom prošle godine bilo je znatno manje od povećanja plata zaposlenih. Naime, prosečna decembarska penzija bila je veća od januarske za samo 1.871 dinar, dok su decembarske plate nadmašile januarske za 10.076 dinara. 20.12.2006 - Dinar ne posustaje Evro se u protekla dva dana spustio na nivo od pre dve godine. Boljitak od jačanja dinara najviše su osetili i osetiće građani koji su zaduženi u moneti EU, ali i uvoznici. Srednji kurs dinara juče ujutru iznosio je 78,375 dinara, a dan ranije 78,4 dinara, što je nivo crnog kursa iz oktobra 2000. godine. Dinar je u ovoj godini u odnosu na evro nominalno ojačao za 8,7 odsto i trenutno vredi 7,1 dinar više nego prvog dana januara. Proteklih meseci Narodna banka Srbije intervenisala je na međubankarskom tržištu kako dinar još dodatno ne bi ojačao. S obzirom na to da se sezonski, krajem godine više menjaju devize iz slamarica, može se očekivati je da na kratak vremenski rok kurs evra neće ići na gore. Stav pojedinih ekonomista jeste da je domaća valuta sada veštački jaka, a da ta jačina ne proističe iz popravljanja kvaliteta srpske privrede, već je uzrokovana velikom ponudom deviza. Takođe, sadašnji kurs dinara prema evru neće moći da bude održiv na duže vreme jer iza njega ne stoje moćna privreda koja izvozi i uravnotežen platni bilans zemlje. U jeku predizborne trke i obećanja mogle su se čuti i javne tvrdnje struke da evro zapravo vredi 100 dinara, kao i da će se promenom vlasti, promeniti i trend jačanja nacionalne valute. S druge strane, Radovan Jelašić, guverner Narodne banke Srbije, stalno podseća da devizni kurs niko ne može da predvidi i da će se se on kretati u skladu sa ponudom i tražnjom deviza. D. Nišavić 07.12.2006 - Deo akcija NIS i Telekoma treba izneti na berzu Beograd - Sva javna preduzeća u državnom vlasništvu, sa delatnošću u investitorima atraktivnim granama, trebalo bi da se pojave i na Beogradskoj berzi, ocenila je direktor Beogradske berze Gordana Dostanić. Ona je u intervjuu agenciji Beta istakla da bi to bilo značajno za razvoj poslovanja hartijama od vrednosti i berzanskih poslova u Srbiji. "Naše su težnje u pogledu velikih javnih preduzeća da se ta preduzeća delimično nađu na berzi, pri čemu se podrazumeva da većinski paketi NIS ili Telekoma nikada neće biti dostupni preko berze, jer će te, za državu strateški važne kompanije, u većoj meri ostati u vlasništvu države i strateškog partnera. Uključivanjem do 20 odsto akcijskog kapitala NIS, Jat ervejza ili Telekoma pruža se mogućnost građanima Srbije da svoju ušteđevinu ulože u najatraktivnije hartije od vrednosti. To je šansa i za penzijske i investicione fondove da ulože novac i da ga oplode, a razvoja tih fondova ne može biti ukoliko im se ne omogući da ulažu u široku lepezu različitih, ali atraktivnih hartija od vrednosti. U tom smislu od države se očekuje da pruži veći doprinos razvoju tržišta kapitala kako se ne bi domaći kapital odlivao kroz kupovinu stranih hartija od vrednosti - naglašava direktor Beogradske berze.Listing atraktivnih kompanija kao impulsBez listinga najatraktivnijih kompanija iz Srbije poput NIS, Telekoma, preduzeća iz oblasti gasovoda, energetike i akcija preduzeća koja su razvila domaće brendove ne možemo govoriti o razvoju Beogradske berze po ugledu na slične razvijene institucije u svetu. Izlazak na berzu podrazumeva i da kompanije transparentno prikažu sve informacije koje mogu uticati na cenu akcija tog preduzeća na berzi i to je ono što domaćim kompanijama najteže pada i od toga najviše zaziru - ističe Gordana Dostanić. Beta Uz konstataciju da je ukupna tržišna kapitalizacija Beogradske berze u novembru bila oko 817 milijardi dinara, odnosno 10,4 milijarde evra, što predstavlja rast od 4,5 odsto u odnosu na oktobar, ona je objasnila da postoji mogućnost da neke kompanije, čijim akcijama sada trguje na Beogradskoj berzi, u budućnosti, voljom vlasnika, promene oblik organizovanja i kao zatvorena akcionarska društva ili društva sa ograničenom odgovornošću isključe svoje akcije sa berze. "Sve kompanije koje su sada na Beogradskoj berzi, uključile su se po sili zakona, odnosno nemamo nijednu kompaniju koja je dobrovoljno izašla na berzu i time prihvatila sve obaveze prema investitorima koje pred njom stoje", precizirala je Dostanić.Povodom prodaje akcija velikih preduzeća, Dostanić je objasnila da su akcionari iz procesa privatizacije izneli akcije na prodaju i time doveli do promene vlasničke strukture, koja sada kod nekih kompanija dominira kao vlasništvo jednog ili dva većinska akcionara. Kompanije koje, međutim ostaji u obliku organizacije akcionarskog društva, saveza, investiciona sredstva mogu obezbediti i putem dokapitalizacije, to jest prodajom nove emisije akcija neodređenom broju nepoznatih investitora. "Kapital ide tamo gde može brže i bolje da se oplodi, a barijere državnih granica kapital prelazi na ovaj ili onaj način", kazala je Dostanić. U tom smislu, kako je navela, trebalo bi stvoriti ambijent za lakši protok kapitala, pre svega u regionu ili bar među bivšim jugoslovenskim republikama. Razna povezivanja u drugim privrednim oblastima, kao trgovinsko povezivanje hrvatskog Agrokora i srpske Delte, samo početak procesa privrednih povezivanja koji je neminovan proces i nužna aktivnost u bližoj budućnosti, zaključila je Dostanić. Beta\n25.10.2006 - Paradoks drugog stuba penzijskog osiguranja - Ulaganja privatnih penzijskih fondova su uglavnom konzervativna zbog rigorozne kontrole koju vrši država. S druge strane, nisam pristalica uvođenja drugog stuba penzijskog osiguranja jer se ono nije pokazalo kao najbolje rešenje ni u drugim zemljama. Imajući u vidu da je reč o obaveznom dopunskom osiguranju, to bi stvorilo deficit u prvom osnovnom stubu jer bi deo doprinosa bio transferisan u drugi stub. To znači da će država morati ili da poveća stope doprinosa i optereti privredu ili smanji penzije. Prednosti mogu da budu vezane samo za stvaranje konkurencije ali imajući u vidu njihov konzervativan odnos prema ulaganjima, onda to i nisu neke velike prednosti. Administartivni troškovi su veliki jer fondovi počinju da se takmiče na tržištu a država vas obavezuje da im uplaćujete doprinose. To znači da osiguranici finansiraju i njihove marketinške kampanje usmerene na privlačenje klijenata. Paradoks je u činjenici da vas država tera da izdvajate za nešto što nije u njenom već u privatnom vlasništvu - kaže Gordana Matković, saradnik Centra za liberalno - demokratske studije i bivši ministar za socijalna pitanja. Kako smo saznali u Komisiji za hartije od vrednosti koja je zadužen za "propitivanje" odnosno izdavanje licenci budućim menadžerima, ovih dana su odobrene još četiri licence ali kandidata ima još, i oni će danas polagati ispit pred članovima te komisije. Sada je na potezu NBS. U centralnoj banci kažu za Danas da je od četiri lica koja poseduju dozvole za obavljanje poslova portfolio menadžera, dvoje već zaposleno u brokersko-dilerskim društvima, pa zbog toga ne mogu istovremeno da budu zaposleni i u Društvima za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima. "Jedan portfolio menadžer već radi u društvu za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom Delta Đenerali a drugi je angažovan od strane osnivača drugog društva za upravljanje čiji je zahtev za izdavanje dozvole za rad u proceduri, i očekujemo da će ubrzo biti rešen. To da su licencirani portfolio menadžeri jedan od preduslova da bi neki dobrovoljni penzijski fond dobio dozvolu za rad", kažu u NBS i podsećaju da centralna banka trenutno rešava pet zahteva za izdavanje dozvole za rad i dozvole za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom.Zakon o dobrovoljnim penzijskim fondovima donet je krajem septembra 2005. godine (stupio na snagu 14. oktobra), a u primeni je od 1. aprila ove godine. U dobrovoljno penzijsko osiguranje, pre stupanja na snagu novog Zakona, uključilo se oko 80 hiljada građana, najviše ih je u Dunav TBI osiguranju (oko 60.000), dok je Delta penzijskih fond okupio 20.000 osiguranika. Uplate se baziraju na mesečnim, periodičnim, godišnjim, jednokratnim uplatama doprinosa, a svaki osiguranik ima svoj lični račun na kome se nalaze akumulisana sredstva, koji čini osnovicu za obračun penzije. Iznos penzije zavisi od visine uplaćivanog doprinosa, od dužine članstva i od efikasnosti upravljanja sredstvima.Reforma obaveznog penzijskog osiguranja započeta je pomeranjem starosne granice za odlazak u penziju na 58 godina za žene i 63 za muškarce. U zemljama u okruženju takođe je prisutna tendencija podizanja starosne granice za odlazak u penziju: u Norveškoj i Danskoj ta granica je 67 godina i za muškarce i za žene, u Nemačkoj - 63 godine, u Francuskoj - 60 godina, u Mađarskoj - 62 godine. U Hrvatskoj je 60 godina za žene i 65 za muškarce, a u Sloveniji 61, odnosno 63 godine. Kada je reč o modelu obračuna penzija, u Srbiji je uveden švajcarski model obračuna rasta penzija, kojim se njihov rast usporava u odnosu na zarade. U 2001. godini prosečna penzija u Srbiji je bila 80 odsto vrednosti prosečne plate, a sada se kreće oko 60 odsto. U razvijenim zemljama ta diskrepancija je mnogo izraženija - u Grčkoj je penzija u odnosu na platu samo 33 odsto, u Velikoj Britaniji 38 odsto, u Austriji 37, u Španiji 41, u Nemačkoj 45 odsto, a u Sloveniji 54 odsto. Kako bi se rasteretio pritisak na fond, 2003. godine regulisano je da osnovicu za obračun penzija čine doprinosi iz celog radnog staža (umesto deset najboljih godina), čime je praktično smanjena prosečna penzija budućih penzionera. Da bi se otvorila mogućnost dodatnih prihoda u starosti uvodi se mogućnost dopunskog obaveznog (drugi stub)i dopunskog dobrovoljnog penzijskog osiguranja (treći stub). Zemlje u tranziciji najčešće startuju sa trećim stubom pa tek onda sledi drugi stub koji nije na dobrovoljnoj već na obaveznoj bazi.Gordana Matković, saradnik Centra za liberalno - demokratske studije i bivši ministar za socijalna pitanja, kaže za Danas da je prilikom osnivanja dobrovoljnih penzijskih fondova najbitnija kontrola njihovog rada jer oni raspolažu tzv. zarobljenim parama klinjenata. Ona ističe njihovu važnost s obzirom na to da omogućuju razvoj tržišta kapitala. S. Čongradi\n09.10.2006 - Akcije finansijskog sektora napravile bum na tržištu kapitala Natalija NedeljkovićZa devet meseci promet na Beogradskoj berzi premašio je 61,4 milijardi dinara, odnosno 717,2 miliona evra. Već u avgustu premašen je ukupan dinarski promet ostvaren cele 2005. godine, a zaključno sa 30. septembrom promet ostvaren u 2006. godini iznosi 127 odsto prometa iz 2005. Broj transakcija u periodu od januara do septembra 2006. godine iznosi 104,4 hiljade, što je nešto niže u odnosu na isti prethodne godine.Pozitivan trend indeksaIndeksi BELEXFM, koji daje prikaz kretanja cena svih običnih akcija uključenih na slobodno tržište i BELEX15, koji prikazuje kretanje cena do 15 najtrgovanijih akcija u metodu kontinuiranog trgovanja i koji u posmatranom periodu beleže pozitivan trend. Porast vrednosti indeksa BELEXFM u prvih devet meseci iznosi 198,2 indeksnih poena, odnosno 12,5 odsto, dok u istom periodu BELEX15 beleži rast od 257,8 indeksnih poena, odnosno 24 odsto. Može se reći da oba indeksa imaju slična kretanja tokom godine, pri čemu indeks BELEX15 drastičnije reaguje na iskazane kratkoročne trendove, što je i logično obzirom na metodologiju izračunavanja. U ukupnom prometu akcije su učestvovale sa 85,7 odsto, dok je 14,3 odsto prometa ostvareno trgovanjem obveznicama RS. Posmatrano po broju transakcija, u trgovanju akcijama ostvareno je 79,8 odsto transakcija obavljenih na Berzi, dok je 20,2 odsto transakcija ostvareno kroz trgovanje obveznicama RS.Atraktivne akcije AIK bankeNajveći obim prometa zabeležile su obične akcije AIK banke iz Niša - 11,3 milijardi dinara. Ukupan promet akcijama AIK banke, uključujući tu i prioritetne akcije bez prava glasa i prioritetne konvertibilne akcije ovog izdavaoca, premašio je 12,8 milijardi dinara. Od nešto više od 1.000 kotiranih akcionarskih društava na slobodnom berzanskom tržištu, promet akcijama kreće se oko 52,5 milijardi dinara i za 34,2 odsto je veći od prometa ostvarenog u toku cele 2005. godine.Na tržištu kapitala dominira sektor finansijskog posredovanja (banke, brokersko-dilerska društva i osiguravajuće kompanije). Krajem septembra na slobodnom berzanskom tržištu našlo se 49 različitih emisija akcija kompanija iz ovog sektora, od čega je njih 13 uključeno u metod kontinuiranog trgovanja. Promet koji je ostvaren trgovanjem akcijama kompanija iz sektora finansijskog posredovanja na Berzi premašio je 20,5 milijardi dinara, što predstavlja čak 39 odsto ukupno ostvarenog prometa akcijama. Tokom avgusta, ovaj sektor izbija na prvo mesto po veličini tržišne kapitalizacije, preuzimajući tako vođstvo od sektora "Proizvodnja prehrambenih proizvoda, pića i duvana", koji je po veličini apsolutno dominirao u prethodnom periodu.U trgovanju obveznicama RS na Beogradskoj berzi u toku prvih devet meseci ostvaren je obim prometa od oko 102,5 miliona evra, odnosno oko devet milijardi dinara, kroz 21,1 hiljade transakcija. Rekordan mesečni obim trgovanja od 18,6 miliona evra postignut je u avgustu, dok se odmah iza ovog meseca nalazi maj, sa prometom od 18,5 miliona evra i apsolutnim rekordom u dnevnom obimu trgovanja koji je postignut 25. maja u iznosu više od 10,5 miliona evra.\n27.09.2006 - KOLIKO SE ISPLATI REFINANSIRANJE KREDITA? Bankari kažu da se za refinansiranje, sem onih kojima je rata prevelika, najviše interesuju komitenti banaka koje su, koristeći pravo iz ugovora, podigle kamate za kredite koji se već otplaćuju. Refinansiranje privlači ljude jer im omogućava duži rok otplate, nižu ratu Pre nekoliko godina građani Srbije razmišljali su u stilu “da li da uzmem potrošački kredit?” Poslednjih nekoliko meseci muči ih druga, ali slična nedoumica: “Da li da kredit koji otplaćujem refinansiram kod druge banke, koja, izgleda, nudi povoljnije uslove?” O kakvoj hamletovskoj dilemi se radi govori i podatak da se građani veoma često javljaju Kol-centru NBS-a s molbom da im se objasni šta je za njih povoljnije. Pitanja će svakako biti još, jer se broj banaka koje nude ovu uslugu stalno širi. Trenutno ih je 16, a Findomestik banka ovih dana se priprema da ponudi svoj paket za zamenu kredita. Poslovne banke kao da se utrkuju koja će ponuditi nove mogućnosti refinansiranja. Tako Inteza priprema ovaj program vezan za stambene kredite, a HVB ga već ima. Sosijete ženeral nudi svojim klijentima da refinansiraju kredite uzete kod njih, sprečavajući ih tako da zbog povoljnijih uslova odu u drugu banku. Ovaj proizvod je nov, pa u ovoj kući nisu mogli da kažu koliko ga građani koriste. Uopšte, teško je reći koliko je klijenata do sada iskoristilo mogućnost da stari kredit pretvori u novi, jer ni NBS ni Udruženje banaka ne vode podatke o tome. Kako da građani razreše ovu dilemu?– Treba pažljivo uporediti stare i nove uslove – kaže docent na Megatrend univerzitetu u Beogradu dr Predag Kapor. – Takođe, treba sabrati sve obaveze koje klijent ima prema staroj banci, uključujući i sve troškove koje će imati zbog eventualnog premeštanja kredita. Zatim, treba uporediti efektivne kamatne stope za stari i novi zajam, pa onda pogledati rate. Onda ove podatke treba uporediti s potrebama i mogućnostima kućnog budžeta, pa doneti odluku o eventualnoj selidbi ili drugoj zameni kredita.Većinu građana refinansiranje privlači jer im omogućava duži rok otplate, nižu ratu, a često su i refinansirajuće kamate niže. Međutim, nije teško zaključiti da će se uz duži rok kredit otplaćivati u više rata, te da celokupan trošak na kraju i ne mora da bude manji. Bankari kažu da se za refinansiranje, sem onih kojima je rata prevelika, najviše interesuju komitenti banaka koje su, koristeći pravo iz ugovora, podigle kamate za kredite koji se već otplaćuju. Loš utisak na klijente su ostavile i kuće koje nisu rate kredita uskladile s padom evra kada je dinar ojačao, mada su u suprotnom slučaju ratu redovno povećavale. Kada zbog ovako nekorektnog ponašanja bankara sele kredite, građani bi sebi učinili dobro da pogledaju u ugovorima da im i nova banke ne nudi zamka uslove na koje su s već upecali. Kod kamata je bitno i dobro proveriti da li one niže važe za sve ili samo za komitente koji primaju platu preko te nove banke. Jer deo banka nudi pogodnosti niže stope samo uz platu. Šta građanin može da sazna kada krene da upoređuje uslove refinansiranja od banke do banke? Za zajam od 5.000 evra, uz 20 odsto depozita, a na rok otplate do pet godina Pireus banka nudi efektivnu godišnju kamatu od 11,52 posto, rata je 105,71 evra, a banci se vraća 6.342 evra. Vojvođanska banka nudi stopu od 12,58 posto godišnje, rata je 107,31 evra, a ukupan dug 6.439 evra. Komercijalna banka nudi efektivnu kamatnu stopu od 13,84 posto, rata je 109 evra, a otplati se 6.540. Za Erste banku brojke su: kamata 14,24, rata 114,21 i otplatna suma 6.852 evra. Razlika između prve i poslednje je 510 evra, što je oko dve prosečne srpske plate, i suma koja nikako nije za bacanje.D. Vujošević ZAPISI TREZORA BELEX\nCHF 0 »\nEUR 0 »\nGBP 0 »\nUSD 0 KALKULATOR ZA OBVEZNICE STARE DEVIZNE TEDNJE Početak | O Nama | Usluge | Prospekti | Trgovanje | Klijenti | Kontakt © SmartWebArt 2011 ?????


jovana tipsin porodica majka | Lifestyle | Poznati\nSLAVILE SMO USKRS ZAJEDNO, IŠČUPANI SU MI SRCE I DUŠA POSLE NJENE SMRTI: Jovana Tipšin o preminuloj majci 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nJovana Tipišin nedavno je ostala bez životnog oslonca. Njena majka, s kojom je i živela i za koju je bila izuzetno vezana, preminula je. Pevačica je njen odlazak jako teško podnela.\n"Mnogo smo bile vezane, nekako se tešim svaki dan, verujem u Boga i radujem se što ćemo se jednog dana sresti na nekom drugom i lepšem mestu. Ima vremena, nek' bude volja Božija... Trudim se da idem napred i stvarno je mnogo teško, nekad plačem satima - iskreno priča Jovana. Bila sam sama sa mojom mamom i sve bih isto proživela, kada znaš da je tvoja mama pored tebe, živa... Vratila bih to vreme da mogu. Iščupani su mi i srce i duša posle majčine smrti", rekla je nedavno a sada je i majci posvetila posebnu pesmu.\n"Pesma je snimljena u oktobru, tekst je radila majka 11 dece, jedna divna sestra. Ta saradnja je nastala kada sam išla u hodočašće, pa sam u Jerusalemu upoznala monaha, pozvala me njegova sestra, pa sam snimila pesmu. Osetila sam božju ruku koja me vodi. Svi treba da budemo ljubazni i dobri", dodaje pevačica.\n"Mama je bila živa kada sam ja pevala to. Posvetila sam mami ovu pesmu. Teško jeste, bila sam mnogo vezana, poslednjih godina je bila sa mnom. Slavile smo Uskrs zajedno, uvek sam koristila svaki trenutak kao da je poslednji. Zagrlila sam je sa leđa, moja mama je imala puderast miris kože i dan danas ga osećam ustanu. Znam da ćemo se sresti jednog dana", zaključila je Jovana Tipšin za Kurir TV.\n"Vreme brzo prolazi, zato treba da uživamo u svakoj sekundi, ne treba da se osvrćemo, već drugima da mislimo dobro. Svako polazi od sebe. Moja karijera je odlična, nemam skandale i to mi je najvažnije. Išla sam svojim glasom, a da sam uvek prisutna. Nisam od onih što moraju da budu na naslovnim stranama, to je malo i naporno. Sada intenzivno gostujem jer imam novu pesmu", priznala je Jovana.


Ljubić pozvao Hrvate iz BiH da ne nasjedaju na manipulacije - www.vecernji.ba\n28. 09. 2018. u 16:46 0 komentara 485 prikaza\nUpozorava i da određeni velikobošnjački krugovi u BiH vode kampanju protiv Hrvatskog narodnog sabora i njegova predsjednika Dragana Ćovića, ali i protiv Hrvatske i hrvatskih dužnosnika i institucija.


Putin s azvaničnicima Srbije | Info | Srbija\nNikolić: Brate Putine, ponosni smo! 27 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nNikolić: Brate Putine, ponosni smo!\n16.10.2014. / 13:41\nTomislav Nikolić odlikovao je predsednika Rusije Vladimira Putina Ordenom Republike Srbije na velikoj ogrlici.\nOrdenom Republike Srbije na velikoj ogrlici odlikovao je predsednik Srbije Tomislav Nikolić predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina.\nUručujući orden Nikolić je na ruskom jeziku rekao:\n"Dragi brate Vladimire srpski narod se ponosi što ti nosiš srpki orden."\nPredsenik Rusije potom se zahvalio na ordenu i istakao da će Rusija uvek prihvatiti Srbe kao svoje najbliže savetnike i saradnike.\nNikolić dodelio orden prvog reda Vladimiru Putinu\nOrdenom Republike Srbije na velikoj ogrlici odlikovao je predsednik Srbije Tomislav Nikolić predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina. Uručujući orden Nikolić je na ruskom jeziku rekao: "Dragi brate Vladimire srpski narod se ponosi\nVladimir Vladimirovič u Beogradu\nOdata pošta stradalim vojnicima\nSpremite se za Putina i paradu\n“Uvek ćemo vas prihvatiti kao naše najbliže savetnike i saradnike”, rekao je Putin.\nOn je izrazio duboku zahvalnost na odlikovanju koje mu je uručio predsednik Srbije i istakao da se nada dobroj saradnji Srbije i Rusije i u budućnosti.\nZahvalivši se na dodeli najvišeg odlikovanja, Putin je rekao da ne misli da je učinio nešto da bi zaslužio ovu najvišu nagradu i da je shvata pre svega kao izraz poštovanja i ljubavi srpskog naroda prema Rusiji i ruskom narodu.\nNa početku sastanka sa Putin je podsetio da su pre 70 godina vođene borbe za oslobođenje Beograda ocenivši da je to bila "zajednička borba za ispravnu stvar".\n"To je principijelan stav koji neće podleći nikakvoj promeni. Podržavamo Srbiju i nameravamo da je podržavamo i dalje", rekao je Putin.\nNikolić je rekao da Srbija i Rusija sazrevaju u bratstvo.\n“Srbija i Rusija sazrevaju u bratstvo, s tim što Srbija ima svoj evropski put”, dodao je Nikolić.\nPredsednici Rusije i Srbije Vladimir Putin i Tomislav Nikolić "otvorili" su seriju sastanaka dve delegacije koji će se danas održati u Palati Srbija.\nNakon kratkog sastanka sa Nikolićem u Palati Srbija, Putin se sastao i sa Vučićem.\nU pozdravnoj reči premijer Srbije se Putinu naipre obratio na ruskom, a onda je prešao na srpski jezik.\nPremijer je zamolio ruskog predsednika da prihvati uvoz Fijatovih vozila u Rusiju iz Kragujevca.\n“Mi bi hteli da prihvatite naša vozila koja proizvodimo u Kragujevcu”, istakao je Vučić.\nVučić se zahvalio Putinu na tome što je Srbija skoro jedina evropska zemlja koje može da izvozi svinjsko meso u Rusiju. “Mi ćemo gledati da još povećamo ponudu ruskoj federaciji”, dodao je Vučić.\n“Ono što je dobra vest za obojicu je što je zabeležen rast od 29,6 odsto u našoj razmeni i mislim da ćemo u mnogo većem broju prevazići 2013. godinu kad smo imali najveću robnu razmenu”, dodao je Vučić.\nVučić i Putin i Palati Srbija\nPremijer je na kratkom sastanku obavestio Putina da će ga na paradi koja sledi nakon sastanaka sačekati više od 100.000 građana Srbije.\nPutin je izjavio da postoji mogućnost za dogovor o izvozu određene kvote Fiatovih vozila iz fabrike u Kragujevcu u Rusiju.\nNa početku tet-e-tet razgovora sa premijerom Srbije on je istakao da se trgovinske i ekonomske veze dve zemlje razvijaju veoma uspešno i naveo da je po ruskoj statistici rast trgovinske razmere iznosi 17 odsto, u prvoj polovini godine.\n"Tempo rasta je dobar, kao i rast investiicija", rekao je Putin i naveo primer NIS-a, koji je, kako je istakao, jedna od najvećih kompanija u Srbiji.\nPutin je podsetio da su ruske investiicije u tu kompaniju dve milijarde dolara i dodao da su spremni da ulože još milijardu, ukazujući da su oblasti za dalji razvoj saradnje, između ostalog, visoke tehnologije i poljoprivreda.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević uručio je danas predsedniku Rusije Vladimiru Putinu, koji boravi u Beogradu u okviru zvanične posete Srbiji, Povelju kojom je proglašen za počasnog građanina Novog Sada.Odbornici Skupštine Novog Sada odlučili su na sednici održanoj 25. januara 2008. godine da predsedniku Putinu dodele priznanje počasnog građanina, navodi se u saopštenju iz Vučevićevog kabineta.\n"Mislim da je za Srbiju povoljan momenat da zauzme mesto na ruskom trižištu. Štaviše, možemo da razgovaramo o saradnji u organizaciji investicionog procesa sa naše strane i kreditiranju srpskih poljoprivrednih preduzeća", rekao je Putin.\nDodao je da veruje da da bi proizvođači iz evropskih zemlja došli u Srbiju i zajedno s Rusima ulagali u proizvodnju za rusko tržište.\n"Imamo o čemu da razgovaramo, uključujući i isporuku srpskih automobila. Mogli bismo da se dogovorimo o određenoj kvoti isporuka (fiatovih vozila)", zaključio je Putin.\nU Palati "Srbija" potom je održan radni ručak kojem je prisustvovao i predsednik Republike Srpske Milorad Dodik.\nOsim Tomislava Nikolića i Aleksandra Vučića, radnom ručku sa Putinom prisustvovali i predsednica Narodne skupštine Srbije Maja Gojković i šest ministara u Vladi Srbije, među kojima je šef diplomatije Ivica Dačić.\nPo završetku svečanog ručka pristupilo se potpisivanju međudržavnih sporazuma: Sporazum sa Ruskim železnicama o rekonstrukciji severnih delova železnice u Srbiji, Memorandum u oblasti energoefikasnosti i električnom snabdevanjuž, Sporazum o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, Sporazum o vojno-tehničkoj saradnji, Protokol o razmeni podataka koji karakterišu cenu carine robe, Protokol između Gaspromeksporta i Vlade Srbije, Sporazum o uslovima prebivanja, privilegijama i imunitetu rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu i Sporazum o readmisiji.\nUsledila je kratka konferencija za novinare. Obraćanje premijera Aleksandra Vučića i Vladimira Putina pročitajte OVDE.\nČlanovi obe delegacije potom su se uputili na plato ispred Palate Srbija gde je održana parada "Korak pobednika".\nPo završetku parade Aleksandar Vučić otpratio je ruskog predsednika na aerodrom.\nDvojica predsednika, Nikolić i Putin, stigli su u Palatu "Srbija" nešto posle 13 časova, pošti su prethodno dva predsednika položila venac na spomenik Oslobodiocima Beograda.\nUz zvuke zvona sa Crkve svetog Velikomučenika Dimitrija ispred palate "Srbija" intonirane su himne dve zemlje, podnet raport, a potom su predsednika Rusije pozdravili visoki srpski zvaničnici na čelu sa premijerom Aleksandrom Vučićem i ministrom spoljnih poslova Ivicom Dačićem, sa kojima se predsednik Putin i izgrlio.\n16.10.2014. / 18:29\nKom je smešno,neka se smeje,al Srbsko i Rusko Sunce opet nas spaja i greje.Putin je Srpska ponos i Dika i neka zapad vidi koliko je SRBIJA VELIKA! Toliko se radujem poseti Predsednika Putina Srbiji.DOBRO DOŠAO UVEK SRPSKI BRATE PUTINE!\nБања Лука 1987\n16.10.2014. / 17:42\nОвакав нама треба један као Путин.\n16.10.2014. / 15:50\nKako su samo smesni ovi nasi pajaci pored Putina... Posebno ovaj nas predsednik.


09/06/2015 - Ozonpress :: internet portal\n//9 juna, 2015\nKraljevski par bio domaćin večeri međunarodne kuhinje u Kraljevskom Dvoru Njihova Kraljevska Visočanstva Prestolonaslednik Aleksandar i Princeza Katarina ugostili su večeras predstavnike diplomatskog kora na večeri međunarodne kuhinje u Kraljevskom Dvoru. Na ovom tradicionalnom...\nVladi Srbije i ministarstvima trojka za kvalitet poslovnog okruženja Od 57 zakona usvojenih prošle godine u cilju unapređenja poslovnog okruženja čak 46 je doneto po hitnom postupku, svaki treći nikada nije objavljen na sajtovima ministarstava u vidu nacrta ili predloga dok za...\nPoštovani gospodine premijeru, Nije nam promakla vest da Vlada Srbije nastoji da racionalizuje i modernizuje državnu upravu i smanji troškove, te da zato pridaje veliki značaj uvođenju najnovijih informatičkih tehnologija. Svakako smo zadovoljni takvim načinom razmišljanja, jer...\nЗлатибор је од 4. до 6. јуна 2015. године био место одржавања IX научно-стручне конференције Библионет у организацији Заједнице матичних библиотека Србије и домаћина скупа Народне библиотеке из Ужица. Градску библиотеку „Владислав Петковић Дис“ су представљали директор установ...\nПОСЛОДАВАЦ: ДОО „FORMA IDEALE“ КРАГУЈЕВАЦ АДРЕСА: Складишни центар 13, 34000 Крагујевац Телефон: 034/308-100 лок. 1231 Е-маил: vera.radovanovic@formaideale.rs Лице за контакт: Вера Радовановић Назив посла: ШЕФ САЛОНА НАМЕШТАЈА У ЧАЧКУ Број тражених извршилаца: 1 (је...\nСајам финансирања у Чачку, 10. јун 2015. године, у периоду између 12,00 и 16,00 часова, у Дому културе Чачак, Трг устанка 2-6. Организатори овог догађаја су USAID Пројекат за боље услове пословања, Регионална привредна комора Краљево – Организациона јединица у Чачку, Град Чача...\nUsavršite znanje stranih jezika\nКАНЦЕЛАРИЈА ЗА МЛАДЕ вас позива да усавршите знање енглеског језика, дружите се, сазнате нешто ново о култури и традицији Турске и Грчкe. Студентска организација AIESEC у сарадњи са образовним центром „Свети Сава“ овог лета организује бесплатне радионице турског и ...\nVlada Srbije otvara vrata „Ikei“\nПотпредседница Владе Србије и министарка грађевинарства, саобраћаја и инфраструктуре проф. др Зорана Михајловић уручиће у среду, 10. јуна грађевинску дозволу шведској компанији „Икеа“. Дозволу ће уручити директору за некретнине и развој компаније ,,Икеа” за ...\nPotpredsednik Evropske komisije zadužen za energetsku uniju Maroš Šefčović boraviće 10. i 11. juna u poseti Srbiji tokom koje će se sastati sa najvišim zvaničnicima, učestvovati na konferenciji o klimatskim promenama i obići Termoelektranu „Nikola Tesla“ (TENT) u Obrenovcu u čiju...\nČačanska firma među najboljim brendovima Srbije\nAvioprevoznik „Er Srbija“ i Naftna industrija Srbije (NIS) dobitnici su nagrade za najbolji korporativni brend u 2014. godini, a čačanska firma P…S….Fashion se nalazi među najboljim robnim brendovima Srbije, koju dodeljuju Privredna komora Srbije,...\nOlimpijsko druženje na Gradskom trgu\nVojvođanska bankai Olimpijski komitet Srbije nastavljaju dobru tradiciju organizovanja edukativno-sportskih takmičenja širom zemlje, pod nazivom „Olimpijsko druženje sa Vojvođanskom bankom“. Danas smo u prisustvu mnogobrojinih zvanica i građanaČačka na centralnom gradskom trgu...\nU okviru regionalne manifestacije „Noć knjige“, koja se održava po 12. put, 12. juna od 17 do 24 sata svoja vrata ljubiteljima knjige otvoriće knjižare Delfi i Lagunini klubovi čitalaca. Manifestaciju će obeležiti svetski i domaći bestseleri, veliki popusti, brojni...\nVozači koji upravljaju vozilom sa više od dva promila alkohola u krvi ostaće bez vozila, prema predloženim izmenama Zakona o bezbednosti u saobraćaju. Ova zaštitna mera oduzimanja vozila će se, prema rečima načelnika Uprave saobraćajne policije Vladimira Rebića, odnositi i na one...\nDanas je na sednici Skupštine grada, kao vanredna tačka dnevnog reda uvršćen predlog gradonačelnika Vojislava Ilića, da se sa mesta člana Gradskog veća smeni Milijan Minić, a da umesto Minića novi član GV bude Igor Trifunović. Stvarni inicijator ove kadrovske promene u stvari su...\nSpremite čepove za humanitarnu akciju\nSaopštenje Pokreta srpske omladine Покрет српске омладине, позива вас да опет, по ко зна који пут уз нас, покажете своју хуманост на делу! Oрганизујемо ХУМАНИТАРНУ АКЦИЈУ за децу са посебним потребама из школе за основно и средње образовање 1. новембар, а ...


Sve što bi trebalo da znate o Erasmus razmeni – Časopis InterFON\nESN (Erasmus Student Network) je neprofitna, nevladina, međunarodna organizacija podržana od strane Asocijacije za mobilnost i Programa Evropske Unije. ESN je zastupljen u 36 evropskih zemalja sa sedištem u Briselu i broji oko 12.000 članova u 433 kancelarije širom Evrope.\nESN BelUPgrade je najmlađa sekcija u mreži, osnovana sa ciljem da pruži pomoć stranim studentima tokom boravka i studija u Beogradu i u njihovoj integraciji u naše društvo. ESN BelUPgrade se pretežno brine o socijalnom aspektu života inostranih studenata trudeći se da ih upozna sa našom kulturom i običajima, organizujući različite aktivnosti sportskog, kulturnog i edukativnog karaktera, ali naravno da studentima izlazi u susret i na akademskom polju. Sa druge strane, ESN BelUPgrade pomaže domaćim studentima koji žele da odu na razmenu u inostranstvo. Članovi organizacije funkcionišu po principu “Student pomaže studentu” i na taj način odlazećim studentima prenose svoja iskustva i povezuju ih sa lokalnim ESN sekcijama u zemljama gde odlaze na razmenu.\nInicijativu za osnivanje ESN grane u Beogradu pokrenula je Jovana Stanković, studentkinja – apsolvent Ekonomskog fakulteta u Beogradu, koja je danas i predsednik ove organizacije. Aktivne članove čine mladi, harizmatični, druželjubivi, komunikativni i ambiciozni studenti sa različitih fakulteta u Beogradu, a najviše sa EKOF-a. Oni su raspoređeni po različitim timovima, tako da svaki čini jedan deo organizacije i svi međusobno sarađuju na ispunjenju zadatih ciljeva, funkcionišući kao mini preduzeće.\nU avgustu ove godine je predstavljen projekat „Ride for Your Rights“ čija je misija promovisanje mobilnosti studenata. Učesnici ovog programa, članovi ESN International, vozeći bicikle na putu od Beča do Ankare, teže da u svim gradovima kroz koje prolaze ukažu na probleme mobilnosti, koji u većoj ili manjoj meri utiču na ostvarivanje vizije o raznovrsnosti Evrope, punoj tolerancije i interakcija.\nUskoro će biti započeta i realizacija projekta „Social Erasmus“ koji ima humanitarni i ekološki karakter, kao i „Erasmus in School“ čija je ideja da se učenici srednjih škola upoznaju sa razmenom i mogućnošću studiranja u inostranstvu i da se podstaknu da već sada razmišljaju u tom smeru.\nOno što nas očekuje krajem septembra jeste „Welcome Week“ – nedelja dobrodošlice za inostrane studente kada će biti organizovana različita dešavanja i druženja sa ciljem upoznavanja studenata sa srpskom kulturom i ostvarivanja njihovih međusobnih kontakata, ali i sa studentima iz Srbije.\nUspostavljen je i „Buddy system“ koji funkcioniše tako što se svakom inostranom studentu dodeljuje po jedan član organizacije koji mu stoji na usluzi za sva pitanja i pomoć u prvim nedeljama boravka u Beogradu.\nESN kartica je jedan od projekata ESN-a koji se sprovodi na internacionalnom nivou još od 2004. godine. Ona predstavlja člansku kartu Erasmus studentske mreže i dokaz je pripadnosti nekoj od ESN sekcija. Međutim, ESN kartica se koristi i kao kartica koja omogućava brojne popuste u mnogim gradovima i zemljama Evrope, a od skoro je dostupna i u Beogradu.\nKorisnici ESN kartice mogu da budu: osobe koje su bile internacionalni student (preko Erasmus ili nekog drugog programa razmene), osobe koje su trenutno student na razmeni, članovi ESN sekcije, ali i studenti koji žele da ubiraju koristi pomenutih popusta.\nKartice su personalizovane i važe 12 meseci od datuma izdavanja.\nOtvorena vrata ESN BelUPgrade\nJedan od osnovnih ciljeva ESN-a jeste promovisanje studentske razmene, kao i davanje saveta i informacija o životu i studiranju u inostranstvu. Kako biste čuli iskustva iz prve ruke, pozivamo vas da nas posetite i raspitate se o mogućnostima odlaska na razmene, kako biste se vratili u Srbiju bogatiji za još jedno životno iskustvo.\nESN BelUPgrade možete naći u pomoćnoj prostoriji Info room-a, u ul. 1300 kaplara br. 2, utorkom i četvrtkom od 14h do 18h kada su otvorena vrata.\nSvi zainteresovani studenti su dobrodošli, uz molbu da dolazak najave na sledeću e-mail adresu: esnbelupgrade@gmail.com\nZa sve dodatne informacije o radu organizacije, prijemu novih članova i za još mnogo toga, možete nam se obratiti putem Facebook stranice: ESN BelUPgrade ili na navedenu e-mail adresu.


U čast najuspešnijih učenika opštine Gornji Milanovac u školskoj 2018/2019. godini, predsednik opštine Dejan Kovačević upriličio je svečani prijem u velikoj sali Kulturnog centra, na kom su najboljima dodeljene prigodne nagrade.\nPredsednik opštine Dejan Kovačević obratio se nagrađenima i istakao da su oni nešto najbolje što opština Gornji Milanovac ima:\n„Ova sala danas je puna ponosa, ponosni su nastavnici, roditelji, a ponosni smo i mi, vaše komšije, sugrađani, ceo Milanovac. Znanje je najveća moć. Opština Gornji Milanovac i njeno rukovodstvo pokušavaju da svakim danom naše obrazovanje podignu na viši nivo. Svi ste svedoci i rekonstrukcija škola, i boljih učila za nastavni program, svi ste svedoci da plaćamo iz lokalnog budžeta i dosta takmičenja i ja sam ponosan kada vi dođete sa takmičenja sa osvojenim nagradama. Treba da nastavite školovanje i usavršavanje, ali uvek treba Milanovac da vam bude u mislima i da težite da se u njega vratite. Na nama je danas da vam omogućimo što bolje uslove za rad, zaposlenje, da kada završite školu imate gde da se vratite. Vi ste ti koji u budućnosti treba da predvode društvo, da neko od vas stoji na mom mestu i da zajedno sa nekim budućim generacijama gradi bolji Gornji Milanovac.“\nOsamnaest učenika nagrađeno je pohvalom i Sabranim delima Jovana Dučića za osvojanje nekog od prva tri mesta na republičkim takmičenjima.\nVukovci osnovnih škola, njih dvadeset i četvoro, kao nagradu za svoj uspeh dobili su pohvalu i Enciklopediju za mlade, dok je vukovcima srednjih škola, kojih je u školskoj 2018/2019. godini sedamnaest, predsednik uručio pohvalu i Sabrana dela Bore Stankovića.\nIvani Gutić, Nikoli Jovićeviću, Tijani Radovanović, Ani Joksimović, Lenki Vujanić, Sari Ivanović, Anđeli Damljanović, Jovani Vuksanović, Aleksandri Vesković, Bojanu Kovačeviću, najboljima među najboljima, đacima generacije osnovnih i srednjih škola, kao nagradu za zalaganje, trud i postignute uspehe, predsednik je uručio pohvalu, plaketu i Istoriju Srba, autora Vladimira Ćorovića.\nU saradnji opštine Gornji Milanovac i Sportsko-rekreativnog centra Breza, svi nagrađeni učenici dobili su propusnicu za sezonsku kartu na gradskom bazenu.


SUĐENJE NASERU KELJMENDIJU: U raljama stranaca – Monitor\nDugo iščekivana i od javnosti skrivana optužnica protiv Nasera Keljmendija konačno je pročitana na suđenju koje je počelo u Prištini. Pročitao je specijalni tužilac EULEKS-a na Kosovu, Amerikanac Endrju Hjuz. Pred sudskim vijećem kojim predsjedava sudija iz Češke Ana Adamska Galante.\nStranci su desetak godina ranije započeli da istražuju kriminalne aktivnosti ovog narkobosa, i sada čitav posao privode kraju. Odavno je njima jasno da su tužilaštva i sudovi na Balkanu instrumenti vladajućih elita. I zato su stvari uzeli u svoje ruke.\n„ Tu više nište ne može da se desi nepredviđeno. Stranci će taj postupak voditi zakonski ispravno”, kaže Monitorov dobro obaviješteni izvor.\nSpecijalni tužilac Euleksa je, kako se saznaje, u listu nekretnina koje je kosovski bos stekao nelegalnim radnjama uvrstio i hotel Kasa grande u Ulcinju, a najavio je da će u nastavku suđenja biti predstavljeni novi dokazi o Keljmendijevim poslovima u Crnoj Gori. Iz dnevnog lista Dan su pitali tužioca da prokomentariše čime tužilaštvo Euleksa raspolaže kada su u pitanju dokazi o nelegalnim Keljmendijevim poslovima u Crnoj Gori, ali je on za sada kazao samo da će sve biti poznato u daljem toku suđenja.\n,,Nijesam u poziciji da govorim o slučaju, ali detalji će biti poznati kako se suđenje bude nastavljalo”, rekao je kratko Hjuz.\nAmerički tužilac je prethodno obrazložio deset tačaka optužnice, od kojih se tri odnose na osnivanje organizovane kriminalne grupe i ubistvo Ramiza Delalića Ćela, 2007. godine u Sarajevu, a sedam tačaka na organizovani šverc droge.\n,,Nevin sam, i to ću i dokazati pred ovim sudom. Ovaj proces je montiran iz Bosne i Hercegovine”, izjasnio se Keljmendi. Groteskno.\nHjuz je u višesatnom izlaganju optužnice kazao da je tužilaštvo prikupilo dovoljno dokaza koji ukazuju da je Keljmendi jedan od ključnih narko-bosova u regionu. Rekao je da tužilaštvo ima svjedoke, brojne snimljene telefonske razgovore, dokumenta i druge dokaze koji terete Keljmendija da je lider organizovanog kriminala.\n,,To je sada najznačajnije. Materijalni dokazi. Ja sam siguran da stranci kada pišu optužnice, ne rade to kao naši tužioci. Ako kažu da imaju materijalne dokaze, oni to i imaju”, kaže Monitorov izvor koji je mnogo ranije predvidio da će se stvari odvijati u pravcu u kojem se sada odvijaju.\nObrazlažući optužnicu pred vijećem sudije Galante, američki tužilac je ustvrdio da je Keljmendi sredinom 90-ih godina prošlog vijeka formirao kriminalnu organizaciju koja se prevashodno bavila švercom droge. Sjedište joj je bilo u Sarajevu.\n,,Imala je poslove i u Crnoj Gori”, naglašeno je.\nKeljmendi je, kako je objašnjeno, neposredno pred ubistvo premijera Srbije Zorana Đinđića 2003. godine na jednom sastanku u Sarajevu kazao da pošiljka od 50 kilograma heroina iz Turske pripada njemu, i o tome svjedoči zaštićeni svjedok K2. Hjuz je, takođe, pred sudijom pokazao modifikovani rezervoar od automobila koji je korišćen za prevoz droge, a koji je pripadao zaštićenom svjedoku K3, bivšem Keljmendijevom saradniku.\n,,Od svjedoka K3, koji je bio diler u Beogradu, a drogu je nabavljao od Naserovog sina Liridona sa Kosova, čućemo da je dnevno imao i preko 250 poziva od zavisnika da im obezbijedi narkotike. Imamo pasoše Keljmendijevih saradnika, koji dokazuju da su najčešće putovali na relaciji Istanbul – Sarajevo radi prevoza droge. Tužilaštvo će izvesti svjedoke koji će potvrditi kako je Keljmendi usmjeravao i šverc kokaina iz Latinske Amerike ka Evropi”, rekao je tužilac Hjuz.\nKada se radi o ubistvu Ramiza Delalića, najavljeno je da će svjedok K1, ispričati cijelu priču. Američki tužilac pri misiji Euleksa na Kosovu je rekao da su Keljmendi, Fahrudin Radončić i Naser Orić finansirali ubistvo Delalića, a da ga je počinio Strahinja Rašeta iz Šapca. Ubistvo su platili 100.000 eura. Monitor je i o tome pisao mnogo prije otkrivanja detalja optužnice.\n,,Rašeti je angažman na ubistvu Delalića prvo ponudio Milan Mitić, uz to dodajući da je to posebno važno jer je Delalić među prvima ubijao Srbe tokom rata u BiH, a da će to da finansiraju Keljmendi i Radončić”, naveo je Hjuz. Radončić nije optužen za to krivično djelo ni u BiH ni na Kosovu.\nNezgodan svjedok u ovom dijelu optužnice mogla bi biti bivša saradnica Fahrudina Radončića Šejla Jugo Turković. Prema riječima sudije Galante ona je voljna da dođe u Prištinu i da da iskaz o ubistvu Delalića. Galante je dodala da tužilaštvo smatra da Turkovićeva može biti vrlo bitan svjedok za rasvjetljavanje ovog ubistva.\n,,Delalića je po narudžbi ubio Strahinja Rašeta iz Šapca. Ubica je nešto kasnije likvidiran negdje u Srbiji. Od ranije su postojala operativna saznanja da ga je unajmio Keljmendi, a transkript jednog telefonskog razgovora koji je u posjedu tužilaštva to potvrđuje”, kaže Monitorov izvor.\nKeljmendija je, podsjetimo, 6. maja 2013. godine uhapsila kosovska policija na osnovu međunarodne potjernice, koju su izdale bosanske vlasti i od tada se nalazi u pritvoru na Kosovu. Mediji u regionu objavili su odavno da se Naser Keljmendi nalazi na čelu najjače kosovske kriminalne porodice na Balkanu, koja vodi poslove iz Peći i Sarajeva. Centar za istraživačko novinarstvo pisao je krajem 2009. kako Keljmendi i njegov klan upravljaju nizom firmi u BiH, Crnoj Gori, Srbiji i Kosovu, te imaju veze sa uticajnim ljudima u regionu.\nPrema podacima srpske policije, Keljmendi je glavni finansijer i organizator prometa heroina sa Kosova, koji u Peć stiže iz Istanbula i Albanije, a zatim se, preko Rožaja, doprema u Novi Pazar, a odatle u Zapadnu Evropu. Politika je objavila da je srpska policija, istražujući slučaj Darka Šarića, saznala da su on i klan Keljmendija u bliskim odnosima, što je Keljmendi pokušao da negira.\nDobro obaviješteni izvor iz crnogorske policije prije skoro dvije godine je specijalno za Monitor napravio šemu klana Nasera Keljmendija, u kojoj se navode imena najmanje šezdeset ljudi, kao njegovih najbližih saradnika. Prema ovom izvoru Keljmendi ima dobro razgranatu mrežu saradnika u našoj državi, kao i jaku logistiku u vrhu bezbjednosnih službi i vlasti.\nMonitorov izvor, kao i bosanska SIPA, tvrdi da se uticaj Keljmendijeve organizacije proteže i na Crnu Goru Makedoniju, Hrvatsku, Srbiju, Njemačku, a da jedan krak stiže do Sjedinjenih Američkih Država, zbog čega je ranije povedena istraga, odnosno akcija Besa u koju se uključio i Američki federalni biro (FBI).\nOvaj izvor je ranije rekao da bi regionalni policijski kapaciteti bili nemoćni da se nijesu umiješali stranci, što je završeno stavljanjem Keljmendija na crnu listu Sjedinjenih Američkih Država. Nasera Keljmendija američki predsjednik Barak Obama nazvao je narkobosom, i to rame uz rame sa Meksikancem Hoze Antonio Soto Gastelumom i Avganistancem Said Vzir Šarom.\nKeljmendi je odavno u raljama stranaca. Vidjećemo da li će oni na ovom primjeru pokazati političarima na Balkanu da moraju krenuti u borbu protiv organizovanog kriminala. Tužilaštva i sudovi balkanskih država mnoge dosadašnje važne procese pretvorili su u predstave.


Krajnji rok za završetak radova u Karađorđevoj ulici 31. januar - Gradjevinarstvo.rs\nKrajnji rok za završetak radova u Karađorđevoj ulici 31. januar\n13.01.2020. | Beoinfo\nGlavni gradski urbanista Marko Stojčić izjavio je juče (12.01.2020) da je krajnji rok za završetak radova na rekonstrukciji Karađorđeve ulice 31. januar. Istakao je da su završeni svi infrastukturni radovi koji su bili veoma obimni.\n– Radovi su obuhvatili pet do šest metara ispod kote kolovoza. Zamenjena je sva instalacija i sada se obavlja završni deo posla popločavanjem trotoara. To je najsporniji deo posla, jer otežava funkcionisanje građana koji žive u ovom delu grada – rekao je Stojčić i zahvalio se građanima na stppljenju.\nOn je podvukao da je izvođaču radova naloženo da ti radovi moraju da budu gotovi do 31. januara, kao i da je bitan kvalitet radova. Trenutno je na terenu više od 70 ljudi i očekujemo da će taj poslednji rok biti ispoštovan, istakao je Stojčić i dodao da gradski čelnici svakodnevno imaju sastanke sa ljudima koji izvode radove.\n– Tako veliki radovi nisu uvek predvidivi - ni kod nas, ni u svetu. Na rekonstrukciji parka Vojvode Vuka, Topličinog venca i Trga republike nije bilo ni dana kašnjenja. Imamo kašnjenje u Karađorđevoj i Ulici 27. marta, ali treba istaći da je ovo najsveobuhvatnija rekonstrukcija javnog prostora posle Drugog svetskog rata – zaključio je glavni gradski urbanista.


Jedro | Bar, Crna Gora - Dado Ćetković – otišao sam daleko, da bih bio bliže sebi\nDado Ćetković – otišao sam daleko, da bih bio bliže sebi\nNovi radovi akademskog slikara Dalibora Dada Ćetkovića nanovo potvrđuju istinu koja se nalazi u biću svake velike i iskrene likovnosti- slika svijeta koju nudi oko, nije slika svijeta koju otkriva duh.\nOvim riječima Milun Lutovac počinje kritički osrvt o ciklusu slika akademskog slikara Dalibora Dada Ćetkovića “Antares” .\nPrvi put od kada je izašla iz ateljea, postavka od 45 slika rađenih u kombinovanoj tehnici sa uljem i akrilom na platnu i papiru, izložena je u Galeriji V.A.Leković u Baru.\nĆetković je rad na ciklusu slika “Antares” započeo tokom dvomjesečnog boravka u Americi, a postavka koja je izložena u Baru nastala je nakon umjetnikovog povratka u Crnu Goru\nAntares je najsjajnija zvijezda sazviježđa Škorpiona\n-Rođen sam krajem novembra pod zvijezdom Antares. Trebalo je vremena da shvatim, tu ogromnu energiju koju nosim, ali ne ispoljavam. Djelujem mirno i tiho,ali kada svi odmaraju ja sam tada naglasniji i najbučniji na svojim platnima, kaže Ćetković potvrđujući da je za ovaj ciklus, drugačiji od prethodnih, inspiraciju dobio tokom boravka u Americi.\n-Trebalo je vremena da se desi ovako nešto. Da bi se desilo, shvatio sam da sam trebao otići dovoljno daleko, da bi bio bliže sebi. Otišao sam u Arizonu, dosta daleko, tamo su potpuno drugačiji pejzaži, način života, ljudi priroda...sve je to ostavilo utisak na mene, posebno pustinja u Arizoni kroz koju sam slobodno šetao. Poređenje njihovog eko sistema sa našim je izazvao tu reakciju i erupciju i desilo se što se desilo, objasnio je Ćetković.\nUmjetnik navodi da je njegova inspiracija bila pustinja, i na slikama dominira crvena boja\n-U Arizoni je nebo crveno tokom zalaska Sunca. Fascinantni su zalasci sunca u Arizoni, svako veče je drugačije. Meni je inače priroda najveća inspiracija. Sa druge strane Antares je dobio naziv po anti aresu, (naspram Marsa) jer je crvena planeta. Zvijezda je jako velika i njenu snagu osjećam i prenosim na platno, kazao je Ćetković koji je poslednju samostalnu izložbu imao 2012.godine. Ćetkovicu je ovo 14.-ta samostalna izložba,a do sada je imao preko 50 kolektivnih izlaganja u zemlji i inostranstvu.\nMoje likovno stvaralaštvo se mijenjalo srazmjerno onome kako je mene život oblikovao. Znam da će nakon ovoga uslediti nešto još, kaže umjetnik\n-Dalibor Dado Ćetković poznat nam je od ranije. Nije htio da zloupotrijebi prijateljstvo, ovaj kultni prostor i “potrči” da izlaže dok nije sam osjetio da se na lijepom mjestu inspirisao i podigao na nivo koji zaslužuje veliki respect. Ova izložba je privilegija, ne samo autoru, nego i nama koji smo ovdje zbog toga što je po prvi put prikazana u Crnoj Gori, i po prvi put prikazana uopšte od kada je izašla iz ateljea, kazao je Lutovac.\nKao upravnika Galerije raduje me, kaže Lutovac, da se u poslednje vrijeme pojavljuje se mnogo energija kada je u pitanju generacija kojoj pripada Dalibor Dado Ćetković\n-Te energije meni liče na lavirint, i taj lavirint može biti dobar žig, pečat, lijepe priče o stvaralaštvu koje se rađa na ovoj našoj obali. Svi su ti mladi stvaraoci posebna priča, zasebni svjetovi za sebe, a ukupno gledamo ako bi neko imao dara i želje mogao bi da da finu priču o našem podneblju, o onome što nas proganja, provocira, o onome što nas na neki način spaja. Dado Ćetković nas je ovim radovima veoma lijepo isprovocirao i na neobičan način spojio, kazao je Lutovac.\nNakon otvaranja izložbe, po prvi put u Galeriji V.A.Leković publika je čula tonski zapis kritičkih mišljenja o radu i djelu Dalibora Dada Ćetkovića\nKrajem avgusta, Ćetković je ovu izložbu predstavio virtuelnim putem na YouTube kanalu i na IGTV, instagram profilu @dalibordadocetkovic_artist.


Lanaco tehnološki centar - Referentni objekti - Knauf\nVG projekt, Banja Luka\nTehnološki centar sačinjen je od glavnog i tehničkog objekta. Glavna zgrada ima pet spratova i sastoji se od prostorija za upravu kompanije, proizvodnju softvera i data centra, kao i propratnih sadržaja, poput restorana, konferencijskih sala i učionica za edukaciju.\nU tehničkom objektu nalazi se prostor za proizvodnju hardvera, servis i skladišta, te garaže za goste i zaposlene. Ukupna površina oba objekta je oko 10 hiljada metara kvadratnih, od čega je ukupna površina glavnog objekta 5.500 metara kvadratnih, a ukupna površina tehničkog objekta 4.500 metara kvadratnih.\nTehnološki centar kompanije LANACO je prva ‘pametna zgrada’ u BiH, u kojoj se svi procesi biti nadgledaju i upravljaju pomoću softvera, od potrošnje energije, rada data centra, kao i sigurnosti u i oko objekta. Objekat je izveden po principima energetske efikasnosti, što znači da se vodilo računa o smanjenju gubitka energije, efikasnom korištenju i proizvodnji energije. Objekat je dostupan i za osobe s invaliditetom.\nVeljka Mlađenovića bb, poslovna zona Incel


Jedna kapsula sadrži: 150 mg suhi ekstrakt korijena koprive s najmanje 20 ppm skopoletina (Extr. Urticae rad. 12-16:1), 50 mg ulje sjemenki bundeve (Cucurbitae oleum) i 20 mg koncentrat prirodnog vitamina E (D-alfa-tocopherolum koncentrat).\nKoprivit forte kapsule uzimaju se 3 puta na dan po 1 kapsula s nešto tekućine.\nIntenzivni konjski balzam - Salvija\nZa poticanje cirkulacije, ublažavanje bolova u leđima i opuštanje\nVražja kandža gel - Salvija\nVražje kandže rastu u pustinji Kalahari na jugu Afrike. Ekstrakt se dobiva iz regenerirajućeg korjena biljke. Ovaj je jedinstveni balzam pojačan\n228,93 kn 269,33 kn\nDietpharm Magnezij direkt + B kompleks\nSadrži: magnezij, vitamin B1, vitamin B2, niacin, pantotenska kiselina, vitamin B6, biotin, folat, vitamin B12.\nConprosta XL tablete\nConprosta tablete su standardizirani fitonutrijent čiji je osnovni sastojak polen uljane repice sa svim farmakološki aktivnim sastojcima.\n118,58 kn 139,50 kn


U igri Uzmi račun i pobedi nagrade 60 automobila i 12 stanova | Boom93\nU igri Uzmi račun i pobedi nagrade 60 automobila i 12 stanova\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali pozvao je danas gradjane da pri svakoj kupovini traže fiskalni račun i učestvuju u nagradnoj igri "Uzmi račun i pobedi", u kojoj se može osvojiti ukupno 60 automobila i 12 stanova.\n“Do danas su gradjani za nagradnu igru poslali 140.000 koverata, što je 1,4 miliona računa”, kazao je on na konferenciji za novinare i podsetio de će prvo izvlačenje, prve faze nagradne igre, biti 21. novembra.\nIstakao je da je cilj nagradne igre podsticanje svesti gradjana o tome da prilikom svake kupovine treba da traže fiskalni račun, kako bi se u budžet od poreza slilo što više novca za zdravstvo, socijalnu zaštitu, obrazovaje i druge namene.\nMali je kazao da se u svakoj koverti mora naći najmanje 10 fiskalnih računa ili 10 potvrda o plaćanju karticom, vrednosti ne manje od 100 dinara po računu.\nPredstavnik Kabineta predsednice Vlade Srbije Vukašin Grozdić kazao je da pravo da učestvuju u nagradnoj igri imaju sva punoletna lica sa prebivalištem ili boravištem na teritoriji Srbije.\nPrema njegovim rečima, računi ne smeju da budu stariji od 1. septembra ove godine, a novina je što mogu da se šalju i isečci za instant plaćanje, odnosno skeniranje IPS QR koda.\nPrecizirao je da se isečci i slipovi kartica ne mogu slati u istoj koverti.\n“Sva pravila o tome kako treba da izgleda fiskalni račun i šta mora da sadrži, kako bi bio valinad za učešće u nagradnoj igri, biće objavljena na sajtu uzmiračun.rs. ali i u dnevnom listu Politika”, rekao je on.\nKoverte se, kako je dodao, besplatno šalju preko Pošte Srbije, sa naznakom sa prednje strane “Uzmi račun i pobedi 2020.”, dok je sa zadnje strane potrebno navesti ime i prezime, adresu i kontakt telefon.\n“Sve koverte koje ne stignu na dan izvlačenja, biće prebačene za sledeći krug izvlačenja, a jedan učesnik može učestvovati u nagradnoj igri sa neograničenim brojem koverata”, rekao je Grozdić.\nNaveo je da će prvi deo nagradne igre trajati od 15. novembra do 26. decembra ove godine.\n“Ukupno će se u prvom krugu organizovati šest izvlačenja i to svake subote, počev od 21. novembra od 17.55 u direktnom prenosu na prvom programu RTS-a”, kazao je Grozdić.\nNagradni fond u prvom krugu igre čini šest stanova i 30 vozila marke “fiat 500 L”.\nStanovi su, kako je rekao, u naselju “Zemunske kapije” i to trosoban stan od 70 metara kvadratnih, kao i četiru dvosobna stana površine po 50 metara kvadratnih, dok je glavna nagrada jednosoban stan u “Beogradu navodi” od 56 metara kvadratnih.\nOn je naveo da je organizovano i takmičenje gradova i opština za šta je izdvojeno ukupno 180.000 evra, a novac će dobiti one lokalne samouprave čiji gradjani budu poslali najviše fiskalnih računa po glavi stanovnika.\nLokalne samouprave su podeljene na male, srednje i velike, a iz svake će se birati po tri pobednika, koji će dobiti po 20.000 evra koji mogu da upotrebe za neki projekat od značaja za zajednicu.\nDirektorka Poreske uprave (PU) Srbije Dragana Marković rekla je da su analize efekete pretghodne nagradne igre, koju je uradila PU, pokazala da rast promete evidentiran preko fiskalnih kasa malih obveznika od 30 odsto.\n“To je pravi pokazatelj uspešnosti kampanje i nagradne igre”, ocenila je ona.\nPrecizirala je i da je najveće povećanje prometa za vreme trajanja negradne igre, od 83,5 odsto evidentirano, u trgovini na malo i uslugama u vezi sa popravkom motornih vozila.\nIstakla je i da nagradna igra podstiče podizanje svesti o značaju fiskalnih računa.\n“Cilj nagradne igre je uspostavljenje fiskalne discipline u svrhu suzbijanje sive ekonomije”, rekla je Marković i pozvala gradjane da pri svakoj kupovini traže fiskalni račun.\nOznakeBraničevski okrug fiskalni računi ministar Ministarstvo finasija nagradna igra Siniša Mali Uzmi račun i pobedi\n28. oktobra 2020. u 11:22\nNagradna igra je bruka! Kada bi ministarstvo finansija dala olakšice za privatnike,naročito malih i srednjih preduzeća,ljudi ne bi bili primorani da ne izdaju fiskalne račune! Problem je u ministarstvu finansija! A,što se nagradne igre tiče, bezobrazluk,svi stanovi koji se dele izgrađeni su od para građana,kao i automobili,jer se Fiat izdržava iz budžeta! SRAMOTA! Dokle,bre,bando!\nZaposleni u Georadu do istog cilja: Humanitarna trka za Lanin život\nUNESCO: Univerzalni pristup nauci potrebniji nego ikada zbog koronavirusa


BiH uzima novih 268 miliona KM od MMF-a - Klix.ba\nBiH uzima novih 268 miliona KM od MMF-a\n25.3.2010. u 15:08\nVijeća ministara BiH donio je danas odluku o povlačenju druge tranše trećeg stand by aranžmana sa MMF-om, kojom je ovlašteno Ministarstvo finansija i trezora da izda promisori notu u iznosu od 268.676.017 KM.\nKako je saopšteno iz Vijeća ministara BiH, Ministarstvo finansija i trezora BiH izvršit će alokaciju sredstava druge tranše stand by aranžmana, tako da će dvije trećine iznosa biti pozajmljeno budžetu Federacije BiH, a jedna trećina budžetu Republike Srpske na osnovu Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama BiH.\nUplata ostalih tranši podliježe kvartalnom pregledu MMF-a i bit će odobravana u zavisnosti kako BiH bude ispunjavala preuzete obaveze iz Pisma namjere.\nBiH je sa MMF-om zaključila stand by aranžman vrijedan oko 1,2 milijarde eura na tri godine, počevši od jula 2009. godine, kad je povučena prva tranša od oko 400 miliona KM.\nVijeće ministara BiH utvrdilo je Prijedlog osnova za zaključivanje Sporazuma o kreditu između BiH i Opek Fonda za međunarodni razvoj - Projekat unapređenja uslova života na selu, čiji su ciljevi uspostavljanje održivog razvoja u ruralnim zajednicama, povećanje dohotka i veća mogućnost zapošljavanja na selu.\nIznos predloženog kredita je šest miliona dolara, rok otplate 20 godina, uz grejs period od pet godina i kamatnu stopu od 3,5 odsto godišnje.\nUkupna vrijednost ovog projekta je 25,6 miliona dolara, od čega će Opek Fond izdvojiti šest miliona dolara, IFAD 11,1 miliona, korisnici 3,9 miliona, finansijske institucije koje učestvuju u kreditiranju 2,1 milion, a domaća kontribucija entiteta za učešće u obavezama za carine i poreze je 2,5 miliona dolara.\nUtvrđen je i Prijedlog osnova za zaključivanje dodatka broj 1 Sporazuma o finansiranju između BiH i Komisije Evropskih zajednica u vezi sa Državnim programom za BiH (dio II) za 2008. godinu u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć.\nOvim dodatkom se za 1.675.207 eura povećava učešće Zajednice u finansiranju Državnog programa za BiH i sada ukupno iznosi 55.929.990 eura umjesto prvobitno dogovorenih 54.254.783 eura.\nOvim sredstvima bit će finansiran 21 projekt iz oblasti: politički zahtjevi, socijalno-ekonomski zahtjevi, evropski standardi i programi podrške za učešće u programima Zajednice.\nVijeće m ministara donijelo je, također, odluku o dopuni odluke o vrijednosti GSM licence za BiH i roku za dodjelu GSM licence.\nSredstva ukupne vrijednosti GSM licence od 420miliona KM, koja se naplaćuju od tri operatera u BiH u godišnjim tranšama u periodu od devet godina, osim za finansiranje projektne dokumentacije autoputa na koridoru Vc i izgradnju planiranih autoputeva, ovom dopunom bit će iskorištena i za magistralne, regionalne i lokalne puteve.\nOdlučeno je i o najmanjem iznosu sredstava potrebnom za izdržavanje stranca za vrijeme namjeravanog boravka u BiH u skladu sa Zakonom o kretanju i boravku stranaca i azilu.\nPrema odluci, najmanji iznos sredstava kojima stranac mora raspolagati prilikom ulaska u BiH je 150 KM u protivvrijednosti u stranoj konvertibilnoj valuti, za svaki dan namjeravanog boravka u BiH.\nČekajući smrt na litici\n25.03.2010. u 15:28\n"Kandidat HDZ-a nema ni teoretske šanse da pobijedi Komšića"\n25.03.2010. u 14:59


Dva biznis priznanja za ProCredit banku | Kamatica\nPočetna > vest > Dva biznis priznanja za ProCredit banku\nDva biznis priznanja za ProCredit banku\nTekst objavljen: 21.06.2018 15:59\nNa svečanoj dodeli nagrada „Biznis partner 2018“, koja je održana u Beogradu, ProCredit banka je ponela čak dva značajna priznanja, a sve zahvaljujući svom uspešnom poslovanju, odličnim poslovnim rezultatima i podršci koju već godinama pruža razvoju domaće privrede.\nPo oceni stručnog žirija, ali i zahvaljujući glasovima prisutnih na ovoj ceremoniji, ProCredit banka je dobila i priznanje „Biznis partner 2018“, ali i priznanje „Best partner 2018“ i to u veoma jakoj konkurenciji mnogih renomiranih kompanija sa ovih prostora.\nObrazlažući priznanja koja su dodeljena ProCredit banci, organizatori ovog konkursa istakli su da je takva odluka doneta „na osnovu analize svih rezultata koji su potvrdili da je ProCredit banka inovativnim strategijama i visokim kvalitetom usluge postavila nove standarde u bankarskom poslovanju sa privredom“.\n- ProCredit banka je na tržištu prepoznata i potvrđena kao pouzdan partner i lider u oblasti finansijskih i bankarskih usluga. Ostvarila je odlične poslovne rezultate, a visok stepen profesionalnosti i etičnosti, uvažavanje poslovnih partnera i klijenata, briga o zaštiti životne sredine i društvena odgovornost su parametri na osnovu kojih je postala snažan oslonac razvoju lokalne zajednice – istaknuto je u obrazloženju.\nbanka procredit dodela nagrada nagrada


Zemlja Архиве - Energija Balkana\nPočetna » Zemlja\nDan ekološkog duga Zemlje 2021. godine pada 29. jula. Danas potražnja čovečanstva za ekološkim resursima i uslugama ove godine premašuje ono što Zemlja može regenerisati u toj godini. Švajcarci su svoj Dan ekološkog duga za ovu godinu dostigli 11. maja.\nAlarmantno upozorenje naučnika o klimi\nU Nacrtu izveštaja, koji su napisale stotine naučnika sa Međuvladinog panela o klimatskim promenama (IPCC) na 4.000 stranica mnogo je alarmantniji od prethodnog iz 2014. godine, oscilira između apokaliptičnog tona i nade, koja se daje ljudima da promene sudbinu trenutnim i drastičnim merama.\nDanas je dan posvećen reptilima koji su davno hodali Zemljom – dinosaurusima! Ovi izumrli stanovnici davnih vremena kao otelotvorenje zmajeva, raznih mitova i legendi bude ljudsku maštu i kreativnost. Zato nije ni čudo što ova bića fasciniraju decu širom sveta.\nI Kina član Marsovog kluba\nKineski Tianwen-1, prva kineska sonda za istraživanje planeta 10. februara je ušla u orbitu oko Marsa. Tako je Kina postala šesti član Marsovog kluba zemalja i svemirskih agencija koje su uspešne u istraživanju Marsa. Kina već optimistično govori o svojoj sledećoj misiji na Mars, povratku uzoraka, kao i istraživanju asteroida i Jovian-ovog sistema.\nBranislav Gulan\t20. januara 2021.\nZadruge su prepoznate kao najbolji oblik brzog zapošljavanja i razvoja manje privlačnih privrednih oblasti, a iskustva dobre regulative i prakse zemalja – članica EU iskorišćena su i prilikom priprema važećeg Zakona o zadrugama. Osnivanje novih zadruga i revitalizacija postojećih, dakle, ima geopolitički – strateški značaj. Obnova zadrugarstva u Srbiji predstavlja misiju za spas sela i države Srbije.