Vestas droppede Saatchi efter blot et år - Bureaubiz\nVestas droppede Saatchi efter blot et år\nReklamebranchen er visionsløs og ideforladt, mener vindmøllekoncernens globale marketingchef, Morten Albæk.\nI slutningen af 2009 blev Saatchi & Saatchi S i San Francisco præsenteret som Vestas nye lead-bureau efter en bureaukonkurrence.\nSpørgsmålet er dog, hvad lead-bureau betyder i Vestas terminologi. I hvert fald er samarbejdet stoppet igen, og det lyder fra koncernen, at der kun var tale om et projekt.\nMen når man læser interviewet med Vestas globale marketingchef i Børsen i dag, så kan man få den tanke, at der er tale om en efterrationalisering.\nDen globale marketingchef hedder Morten Albæk, og når han karakteriserer reklamebranchen som visionsløs og ideforladt, er det svært at forestille sig, a samarbejdet har været særligt succesrigt.\n“Jeg ser en stigende kreativ dovenskab og skrigende mangel på innovation af fundamentalt nye marketingskoncepter og kampagner, og industrien ligner mere og mere i mine øjne en kreativ boble, der er ved at briste,” siger han til Børsen og fortæller om processen, hvor Vestas bad en række bureaukæder om ideer til en markedsføringsplatform, der bl.a. skulle involvere forbrugerne mere med henblik på at lægge pres på politikerne.\n“Alle som én foreslog os f.eks. at lave tv-reklame, og dér må jeg indrømme, at jeg blev en smule desillusioneret. For det første, fordi ideen var økonomisk idioti, da det ville kræve en eksorbitant stor investering, hvis vi skulle bruge alverdens tv-reklameblokke til at gøre folk i den ganske verden bekendte med WindMade og Vestas. For det andet og langt værre var idéen dybt uoriginal og et udtryk for vanetænkning af værste skuffe,” siger Morten Albæk.\nI stedet har Vestas nu satset på at opbygge en egen kreativ marketingafdeling, og Morten Albæk fortæller, at grundideen til forbrugermærket WindMade blev skabt af koncernen selv, mens Droga5 i New York stod for udvikling af navn og logo.\nVestas har for nylig valgt at indlede et samarbejde med århusianske Kernel på budgetterne for Ofshore og Northern Europe, men dette samarbejde er uanfægtet af Morten Albæks udtalelser. dog understreges det fra presseafdelingen, at Kernel også arbejder på projektbasis.\nEller også er han ekstremt ringe til at briefe sine bureauer…\nJames Bond siger:\n23. februar 2011 kl. 15:58\nWIndMade logoet er hæsligt og idéforladt!! Bare fordi at det er er lavet i NY betyder det ikke at det er særligt godt!!!\n23. februar 2011 kl. 16:04\nAt bede om forbrugernes hjælp til at påvirke politikerne er vel trods alt også sin sag. Uagtet at vindenergi er et vigtigt supplement til de fossile brændstoffer, er denne industri jo også kommerciel. Så ud over at opgaven i mine ører lyder en smule far fetched, svarer den vel til, at Nike skulle bede befolkningen om at lægge pres på politikerne for at sætte momsen ned på løbesko – af hensyn til fedmeepedemien. Hov, det kunne da for Søren… Nå nej, ved ikke, hvor kreativt det lyder ;o)\nKære Vestas. I er skøjtet fra bureau til bureau de sidste mange år. Problemet er, at I ikke ved, hvad I selv laver og hvor I vil hen. Jeres forrige mantra “No 1 in modern energy” kom kun til at holde lige så længe som det forrige bureau, og er nu ændret til noget helt andet. Få hovedet ud af skyerne og drop arrogancen. Hvis I er så kloge og reklamebureauerne så uduelige, så er det jo bare fint, at I kan lave jeres ting selv. Så spilder I hverken jeres egen eller bureauernes tid.\n23. februar 2011 kl. 19:31\nMange af problemerne kommer nok også af, at man sælger varm luft, har et selskab der kun kan eksistere med offentlig støtte – og som skal markedsføres af en filosof 🙂\nNiels Kaldahl siger:\n23. februar 2011 kl. 20:32\nLæhegn og vindmøller!\nSe dog opsangen til branchen som en kærkommen lejlighed til selvransagelse. Og vis så filosoffen, at der er sammenhæng mellem det vi siger, og det vi gør – skaber resultater gennem kreativ kommunikation.


Muligheden for en allergisk reaktion på boghvede - Hos børn\nAllergi mod boghvede hos børn og voksne: symptomer og behandling\nSmå børn har ofte en allergisk reaktion på visse fødevarer. En af de mest almindelige patologier er allergi mod boghvede. Det fremgår af barnets manglende evne til fuldstændigt at fordøje dette fødevareprodukt, som har en kompleks sammensætning og manifesterer sig i form af hoste, ødem, udslæt og andre symptomer.\nPå trods af fordelene ved boghvede til menneskekroppen, bør den spises meget omhyggeligt. Dette er et meget nærende produkt, der i sin sammensætning indeholder mange kemiske forbindelser.\nBoghvede indeholder mange prolaminer og albumin (proteiner). De provokerer ofte udviklingen af allergi mod grød i et barn. Proteiner er højmolekylære stoffer, fordi de er ret vanskelige at nedbryde. Derudover indeholder nogle næringsholdige korn særlige tilsætningsstoffer, som også kan fremkalde allergier.\nFlere faktorer kan påvirke følsomheden over for boghvede grød:\nbarnets tidlige skolegang til kunstig fodring\nalkoholforbrug og nikotin hos moderen under amning eller graviditet;\nukorrekt kostmor eller barn\nkrænkelse af produktionen af enzymer, der nedbryder proteiner\ndårlig produktkvalitet (boghvede).\nOfte forekommer patologien på produkterne af nedbrydning af proteiner, som er karakteriseret ved enzymatisk aktivitet. Immunitet forsøger at bekæmpe disse stoffer gennem hele kroppen, hvilket fører til dannelse af udslæt på slimhinderne og huden.\nNogle gange opstår der en krydsallergisk reaktion. Et lignende problem opstår med samtidig forbrug af boghvede med nødder, peberrod, sjældne, kiwi, kål, oksekød og mejeriprodukter.\nImmunresponset af kroppen sker ikke i alle tilfælde umiddelbart efter forbruget af boghvede. Det kan tage flere dage, før de første tegn på allergi mod boghvede optræder. Symptomer omfatter:\ntarmsygdomme (opkastning, kvalme, flatulens, diarré);\nTegn skal vises præcist efter boghvede. Det er vigtigt at være opmærksom på karakteren af hævelse og udslæt. Det er bemærkelsesværdigt, at en allergi mod risgrød hos spædbørn har lignende symptomer. Den eneste forskel er i stoffet allergen.\nHvis der opstår symptomer, kontakt straks lægen. Specialisten kan bekræfte diagnosen ved at udpege følgende typer af undersøgelser:\nImmunogram - undersøgelsen af venøst blod for indholdet af immunglobulin, som ofte er forhøjet.\nUSA. Brugt til at søge efter sandsynlige infektioner.\nEn eliminationsplan for ernæring, det vil sige udelukkelsen af allergenproduktet fra spædbarnet og moderens ration med en efterfølgende undersøgelse af tilstanden.\nAllergologisk test - designet til at identificere specifikke organer og stoffer-allergener.\nProvokativ test er den bevidste introduktion til stoffernes allergener for at studere reaktionen på deres virkninger.\nNogle gange udføres en yderligere biopsi af de ramte væv, fibroesophagogastroduodenoscopy og EKG. Dette giver dig mulighed for at kontrollere tilstanden af slimhinden i maven og spiserøret.\nFaren for boghvede til babyer\nAllergi mod boghvedegrød hos spædbørn forårsager alvorligt ubehag, hvilket manifesterer sig i form af brænding, kløe og andre ubehagelige fornemmelser. Hertil kommer, at hvis der er en allergisk reaktion på boghvede, er der risiko for nedsat respirationsfunktion på grund af hævelse af slimhinden i strubehovedet og nasopharynx. Fare for patologi ligger i den kendsgerning, at dens alvorlige former i fravær af rettidig terapi kan være fatale.\nOgså barnet har en fordøjelse i fordøjelsessystemet, så han mister sin appetit, hvilket påvirker hans udvikling og vækst negativt. Et svækket barns krop er mest tilbøjelige til infektioner, som kan føre til meget uønskede konsekvenser.\nAllergi til boghvede kræver rettidig og kompetent behandling. Læger ordinerer ofte følgende medicin:\nZyrtec til babyer fra 6 måneder. Dosering - højst 4-6 dråber om dagen.\nFenistil - til babyer fra 1 måned. Den anbefalede dosis er op til 10 dråber dagligt.\nTavegil - sirup anbefales til børn fra 1 til 6 år (1 tsk. 2 gange om dagen). Efter 6 år kan du give en tabletform af stoffet.\nSuprastin - fra 6 til 14 år kan du give en halv tablet tre gange om dagen efter måltiderne.\nDiazolin - babyer fra 6 til 12 år kan få en halv tablet efter et måltid tre gange om dagen.\nLægemidler kan kombineres med mad og modermælkserstatninger. Dette vil ikke påvirke effektiviteten af terapi og vil ikke forårsage komplikationer. Også til behandling af allergier anvendes Desitin og Zinc salve.\nFor at fjerne den allergifremkaldende ingrediens fra spædbarnets krop anvendes sorbenter (Smecta, Polysorb, Activated carbon). Hvis tarmmikrofloraen er nedsat, kan lægen ordinere Lactobacterin, Bifilife eller Linex.\nDet vigtigste for terapi er at fuldstændigt fjerne boghvedegrød og alle de produkter, der indeholder denne korn fra kosten. Hvis dette ikke er gjort, vil behandlingen ikke give noget positivt resultat.\nTil behandling af allergier er tilladt at anvende og populære opskrifter. De mest populære er:\nHumle. Tørrede humlekegler skal slibes i en kaffekværn til et pulver. For et glas varmt vand skal du tage to spiseskefulde af blandingen og insistere i en halv time. Tag en tredjedel af en kop tre gange om dagen 30 minutter før måltiderne.\nEn succession. To spiseskefulde tørrede planter skal anbringes i 0,5 liter kogende vand og lade sig stå i en halv time. Du skal tage 3 gange om dagen, 100 gram.\nShell af kyllingæg. Først fjernes filmen fra det indvendigt, hvorefter skallen er malet til et pulver med et knæk. Det er nødvendigt at acceptere midler på en knivspids efter daglig mad.\nMarsh duckweed. Planten er knust og taget en dessertske før måltiderne. Du kan drikke medicinen med almindeligt vand.\nFolkemedicin er meget effektive for allergier. Men de skal tages efter høring af en læge.\nFor at undgå problemer skal du overholde alle medicinske bestemmelser. Derudover skal du overholde nogle forebyggende foranstaltninger:\nNye næringsrige fødevarer bør gradvis indføres i kosten og nøje observere hvordan barnets organismer reagerer på dem;\nboghvede skal fjernes fuldstændigt fra menuen;\nbørnetøj må kun vaskes med særlige allergivenlige pulvere;\nPas på krummerimmunitet.\nOfte er en allergisk reaktion i børngruppen midlertidig. Den nederste linje er, at barnets krop stadig ikke er i stand til at klare absorptionen og fordøjelsen af dette produkt. Under udvikling er alt normaliseret af sig selv. Behandling er ikke altid nødvendig, fordi det er nok bare at fjerne produktet fra børnenes menu og overvåge barnets tilstand.\nAllergi til boghvede i et barn\nAllergiske reaktioner er uforudsigelige. For at identificere et allergen skal lægerne undertiden lave op til halvtreds laboratorieforsøg, og resultaterne er ofte overraskende, fordi allergier kan forekomme for næsten alt. Selv boghvede.\nAllergi - et meget individuelt fænomen, et produkt i forskellige mennesker forårsager en meget anden reaktion. Det handler om bærbarhed. Det menneskelige immunsystem accepterer enten denne eller den pågældende komponent eller begynder at afvise det, udadtil udtrykker dette med symptomer fra forkølelse og hududslæt, til dermatitis og asfyxireaktioner.\nover 27 år, aktive i sport eller ved at holde en protein kost, er tilbøjelige til allergi... til boghvede.\nSom mange diætister fortæller, indeholder boghvede en stor mængde proteiner, derfor kan kroppen simpelthen ikke acceptere en sådan "tung hær af byggemateriale", og produktet afvises. Udslæt på huden kan dukke op, der forekommer en svag hævelse i læberne - disse er de første symptomer, der bør være opmærksomme på.\nImidlertid er boghvede i sig selv ikke allergisk, sådan en reaktion er kun karakteristisk, når den kombineres med andre mættede proteinprodukter. Det er nok at danne en afbalanceret menu,\nAllergi mod boghvede kan forekomme hos et lille barn, hvis kost ikke er ligevægt. Med den tidlige introduktion af komplementære fødevarer og en overflod af boghvedefødevarer (korn, mælkeblandinger) opstår der en defekt af fermenteringsaktivitet, kan kroppen simpelthen ikke fordøje mængden af det nye produkt, der er blevet tilbudt det.\n- op til 500 gram boghvede\n- op til 300 gram bælgfrugter\n- op til 500-700 gram kogt eller bagt kød\n- ikke mere end 200 gram nødder\n- et begrænset antal fermenterede mejeriprodukter, især creme fraiche (ikke over 600 gram pr. uge)\n- overflod af friske grønt og grøntsager\nDet er godt at spise gulerodssaft dagligt og erstatte kaffe med tørret frugtkompot.\nDe resterende produkter kan spises i den sædvanlige mængde, dvs. væsentlig kost bør ikke lide. Det er vigtigt at forstå, at den allergiske reaktion, der er opstået en gang, vil blive husket af kroppen, og derfor vil personen blive betragtet som "tilbøjelig til allergi". Lægerallergister ordinerer normalt forebyggende kurser af stoffer i toppe af sæsonmæssige eksacerbationer (forår, blomstringstid) selv til dem, der ikke har reaktioner på pollen, poppelblusser, støv osv.\nFor at bekæmpe "boghvedeallergi" hos børn, bør rispastaer og nogle bananer indføres i kosten. Mængden af forbruget boghvede til at begrænse og tage som regel veksling af forskellige typer korn.\nDen bedste og overkommelige løsning vil være brugen af folkemæssige retsmidler, der har i sin sammensætning af naturlige ingredienser. For at opnå et synligt resultat anbefales det at udføre regelmæssig kompleks behandling ved hjælp af følgende metoder: rensning, ernæring og massage.


Find frem til de rette børneting - Mob Start\nFind frem til de rette børneting\nseptember 25, 2020 ・admin\nHome / Blog / Find frem til de rette børneting\nEr du forældre? i så fald er der en hel del ting som du skal anskaffe til dine børn. Jo yngre de er, jo flere ting skal du have anskaffet dig.\nLæs mad her for at se hvordan du kan finde frem til de allerbedste ting for dine børn.\nSpørg andre forældre om råd\nKender du andre forældre i din sociale omgangskreds? I så fald er det en god ressource for dig som forældre at trække på disse. Ræk ud til disse forældre i din omgangskreds og spørg dem ad hvad det er for nogle bestemte mærker og modeller, som de køber hjem til deres børn.\nSpørg dem for eksempel ad hvilken slags babyalarm det er, de har benyttet sig af i de små år. Eller spørg om de har erfaring med et bestemt mærke eller model indenfor baby senge.\nMan kan lære rigtig meget af hinanden, fordi man som forældre sikkert har foretaget sig nogle mindre kloge valg i løbet af ens forældre tid og har købt nogle ting hjem til sit barn, som egentlig ikke duede alligevel. Samtidig rammer man som forældre også nogle gange helt rigtigt med et bestemt produkt. Og så handler det bare om at hjælpe de andre forældre i ens omgangskreds og informere dem om dette fantastiske produkt.\nDel derfor også meget gerne ud af dine egne erfaringer med forskellige produkter. Snak for eksempel om den når du mødes til brunch med dine venner, som også er forældre. Eller send en lille hurtigt besked afsted, hvis du er bange for at glemme at informere dem om det.\nLær mere fra blogge på nettet\nDer findes også forskellige blogge på nettet, som for eksempel Barnetsunivers, der kan guide dine indkøb som forældre. Med sådanne hjemmesider kan man finde frem til en masse gode guides til for eksempel hvilken babyalarm, man skal anskaffe sig, eller hvilken gå vogn, der er den bedste.\nMed hjemmesider som Barnetsunivers kan man bedre at undgå at lave dårlige indkøb som forældre. Det er derfor altid en god ide lige at gå ind og tjekke på Barnetsunivers over lignende sider, før du foretager dig et køb af en bestemt børneting. På den måde kan du ende med at spare dig selv mange penge – og uden det helt store besvær.\nDet er meget nemt at gemme en hjemmeside som Barnetsunivers i sin bogmærkelinje på sin yndlings browser. Væn dig til at gå ind på denne hjemmeside et par gange i ugen for at se, om der eventuelt skulle være kommet nogle nye artikler.\nBedste bryllupslokationer i Danmark\nSagsbehandlerens vanskelige arbejde med at finde det rette botilbud jf. SEL § 102.\nDit vigtigste møbel til kontoret\nDerfor skal du have LED pære til din bil\nGode grunde til at vælge et kæledyr til familien\nSådan finder du den perfekte hjælp til dit næste byggeprojekt\nVælg et camping badeland på Fyn\nWordPress | Mahal Themes designed by Dhimas Kirana.


Dag 12: Til Kungmiut og videre til Tuno\nVi brød op til vanlig tid, og kursen blev sat på den næste bygd Kungmiut. Turen ind bød på flere hvaler, og da vi rundede kappet ind mod bygden, blev vi mødt af nogle mænd, der fiskede laks fra klipperne ved blot at kaste håndholdte liner ud i vandet. Kajakkerne blev trukket op på en strand ved havne. Vi skulle slå nogle timer ihjel i bygden, da vi senere på ruten skulle passere et sted, hvor det kun går an at padle over ved højvande. Der blev provianteret i butikken, og personalet i servicehuset viste sig at være yderst gæstfri. Så de fleste endte med at hænge ud her og tale med lokale. For de, der ikke er bekendt med, hvad et servicehus er, er det et hus, hvor man kan komme op og vaske tøj, gå i bad og lave mad. Derudover har de fleste servicehuse et værksted, hvor man kan forarbejde skind og foretage diverse reparationer. Det er nemlig ikke alle huse, der hverken har rindende vand eller vakefaciliteter. Derudover kan man have familie boende der, hvis man ikke selv har plads. Ganske fint koncept. Mens vi sad der, kom en ung ukrainer i land i en såkaldt packraft, hvilket er en meget lille gummibåd, der pakkes på en rygsæk. Han tog turen over fjorden kun iført vandretøj og uden redningsvest. Da vi spurgte ham, hvad han ville gøre, hvis han faldt vandet, trak han bare på skuldrene. Han have desuden ikke riffel med, da han ikke regnede med at støde på en bjørn. Frisk fyr!\nDa tiden var til det, padlede vi op mod strømstedet. Vi havde vind og strøm imod os, så der skulle padles lidt. Vi kom fint igennem den første passage, og da vi nærmede os stedet på kortet, hvor det ikke umiddelbart ligner, man kan padle over, begyndte det at blive sjovt. Vi fandt en snæver rende der snoede sig gennem landskabet. Det føltes lidt som at padle på en lille å. Efter nogle hundrede meter åbnede det op igen, og vi kunne padle ud mellem nogle store klippeblokke. Kort tid efter faldt vandstanden, og de næste 12 timer kunne man kunne komme over til fods. Vi slog lejr 4 km efter. Til aften har folk tilberedt alverdens sjove retter af de varer, de har købt i butikken. Jeg tror de er træt af frysetørret til morgen, middag og aften.\nDag 13: Fra Tuno til Ikateg\nDagen i dag har været kort. Blot 12 km. Vi er gået i land ved Ikateqbasen, en gammel nedlagt luftbase bygget af amerikanerne under 2. verdenskrig. Stedet emmer af historie. Flere af de rustne køretøjer står stadigvæk med luft i dækkene, og de sammenstyrtede bygninger er fyldt med sjove genstande fra den tid. Stedet er enormt smukt med udsigt til fjeld og gletsjere. Og gruslandingsbanen er stadig brugbar i dag. Faktisk mødte jeg tilfældigvis en islandsk pilot i i lufthavnen på vej hjem, som jeg har fløjet med ved Sirius. Han kunne fortælle, at han ved flere lejligheder har brugt banen, da han fløj Twinotter i Grønland. Basen blev bygget i sin tid, så amerikanske bombefly kunne mellemlande på vej til Europa. I dag står der flere tusind olietønder tilbage, som netop i år bliver ryddet. Vi var flere, der gik op til en sø godt en km oppe fra lejren. Vi var lidt usikre på, om vi kunne fisk deroppe, men forholdene virkede fine. Og ganske rigtigt så gik der ikke længe, før Henrik hev den fineste fjeldørred i land. Så skal jeg love for, at der kom gang i lystfiskerne, og der heppet og klappet, hver gang en ny fisk blev hevet i land. Selv tog jeg mig i dukkert i søen, da fiskeheldet ikke var med mig. Om aftenen kom den lille rygeovn igen på overarbejde, og der blev delt tobak og brændevin rundt om bålet.\nDag 14: Ikateg til Karale og Knud Rasmussen Gletsjerne\nVi forlod i dag den gamle militærbase og begav os op mod turens endestation. Endnu en dag startede i tåge, men ude på Sermiligaqfjorden lettede tågen lige som vi rundede kappet og padlede nordpå. Et stykke oppe i fjorden kunne vi tage en strækbenpause på, hvad der må være Grønlands svar på Cold Hawaii. En stor og bred sandstrand, som dønningen skyllede os op på. Der var virkelig fint, og vi var flere, der var enige om, at vi måtte tilbage og bygge et hotel her. Men videre skulle vi, og kajakkerne blev sat ud i dønningerne, så turen op til de store gletsjere kunne fortsætte. Efter en times tid fik vi Knud Rasmussen Gletsjer at se. Sikke et syn! Den bugter den sig som en bred vej op mod Indlandsisen, og er 200 meter høj og fem km bred. Da vi rundede det næste kap fik vi også Karale Gletsjer at se. Med udsyn til begge gletsjere, kunne vi ikke bede om en bedre afslutning på turen. Inden vi trak kajakkerne op for sidste gange, tog vi en tur ud i fjorden, og padlede over mod en nærliggende gletsjer, der på kortet støder til Karale Gletsjer. Men da klimaforandringer har tvunget gletsjeren syv km tilbage de seneste 20 år, løber gletsjeren nu ud i fjorden. Vi kunne høre den kælve på de tre km afstand. En km før gletsjeren stoppede vi op. Lidt efter kælvede gletsjeren et ordentligt stykke. Vi lå der et par minutter og nød synet, og så stak vi en kurs ind mod land. Da vi havde fået kajakkerne op, gik det op for folk, at turen var slut, og der blev givet krammere og sagt tak for turen. Ingen af os forstår nok helt, at eventyret var forbi. Det var det sådan set heller ikke, for vi har manglede stadigvæk at blive hentet ud – Greelandic Style.\nTil aften evaluerede vi rejsen. Ikke den ydre, for dem kommer vi alligevel ikke til at gøre om. Nej, alle var i går blevet bedt om at tænke over, hvad de tror, de har fået ud af at deltage i projektet. Jeg siger tror, fordi jeg er bevidst om, at man ofte ikke ved dette, før man er kommet hjem, og indtrykkene har fået lov at rodfæste sig. Men det er en fin måde at sætte tankerne i gang. Seancen endte med at tage fusen på de fleste. Der blev sagt rigtig mange fine ting, og der blev også trillet en tåre eller to.\nDag 15: Til Tasiilaq, hvor rejsen ender.\nVi vågnede til strålende sol. Folk kunne for første gang sove længe, og det blev udnyttet af flere. Det gode vejr gjorde, at vi kunne få tørret vores grej inklusiv vores telte, så vi med god samvittighed kan sende udstyret hjem i kajakkerne. Morgentimerne blev brugt på at tage det sidste af vildmarken ind, inden vi blev hentet af ikke mindre end fire motorbåde. Kajakkerne blev tømt helt for udstyr, og alt pakket i poser. Da bådene kom sejlede i flåde var vi klar til at lodse. 15 kajakker skulle læsses på to af bådene. Det krævede team work, og da kajakkerne endelig var surret forsvarligt på bådene, kunne vi få folk over i de resterende både. Det var noget af et syn at se de to åbne både sejle af sted. Den ene bådfører kunne knap nok se frem for sig. Desværre kom vi ikke langt, før denne passagerbåd holdt stille i vandet. Oliefilteret var sprunget læk, og den måtte trækkes til den nærmeste bygd! Vi var et par stykker, der sprang over i denne kajaktransportbåd, så vi kunne sejle i forvejen. Det gik godt med 35 knob og 300 HK på hækken. To timer efter kunne vi hoppe i land, og en time senere havde vi alle kajakker og udstyr placeret på havnen. Det tog yderligere fem timer, før resten af gruppen kom retur. Det viste sig, at båden de sejlede med var løbet tør for benzin midt på fjorden efter den havde sat den harverede båd af i Kungmiut. Jojo, shit happens. Men nu er vi alle i mål! Eventyret er aldrig ovre, før det er ovre. Og det her lever nok videre i sindet på de fleste af os mange år frem!


En Fanøskipper fortæller - H. P. Thomsen - del 3\nFørste mønstring i 1874\nDen 2.marts 1874 kom jeg om bord på skonnert „Lene" af Sønderho som kok, Skibet lå i Nordby Havn.\nPåmønstret d. 13.marts i Nordby. Anløb følgende havne i løbet af sommeren, med ladning eller ballast. Fra Nordby til Carlston i ballast, fra Carlston med kul til Gråsten (Flensborg Fjord). På rejsen til England var vi inde i Lesterdyb til anker nogle dage på grund af vestlig stormvejr. Efter udlosningen i Gråsten fik vi ballast og en del facadesten om bord, bestemt til St. Petersborg hvortil vi ankom d. 2.maj. (meget sne og is endnu deroppe). Lossede stenene og ballasten ved nedre byen, kom derefter helt op igennem byen til Nevsky, hvor skibet fik en ladning rug om bord bestemt til Ystad. - I Ystad fik skibet igen ballast bestemt til Riga, i Riga (Mølgravene) lossedes ballasten og vi fik en ladning jernbanesveller om bord bestemt til Esbjerg.\nI Esbjerg blev vi alle om mønstret og jeg for mit vedkommende fik min hyre forhøjet til 8 rigsdaler pr. måned.\nFra Esbjerg gik vi i ballast til Newcastle med en ladning kul til Norkøbing - fra Norkøbing med en ladning tov til København. I København blev jeg afmønstret og rejste hjem til Fanø. Denne sidste rejse blev lang og besværlig på grund af meget vestlig stormvejr på rejsen. Jeg kan tilføje, at jeg havde været meget søsyg på rejserne, men havde dog været i aftagende, eftersom jeg blev mere vandt til søen og sejladsen.\nBallast: kontravægt i bunden af skib af hensyn til stabiliteten, når der ikke er ladning inde. Ballasten kan bestå af sand, jord, sten o.l. og i vore dage vand i ballasttanke. Fast ballast i fx joller er bly, cement o.l. Ballastspir: de store sejlskibe kunne ikke ligge helt tomme uden risiko for kæntring. For at forhindre dette, kunne man i havnene leje såkaldte ballastspir, sammensurrede træstammer. Mens skibet endnu havde en del af ladningen inde, blev ballastspirene, fastgjort et på hver side af skibet, og skulle ved deres vægt forhindre skibet i at krænge over. Fortøjningerne skulle naturligvis hele tiden reguleres, så at spirene lå og malflød lige i vandoverfladen med totte trosser.\nRejse med skonnert ”Plejades” 1875\nHen ad vinteren fik jeg hyrer med skonnert „Plejades" af Fanø, som lå oplagt i Kolding og kom om bord i marts måned 1875. hyren, 16 daler pr. måned. - Sejlede fra Kolding i ballast til Königsberg; derfra med en ladning havre til Rochester (Londons River). - I ballast derfra til North Scheels og kul derfra til Königsberg, fra Königsberg med kom til Sunderland, derfra med kul til Königsberg og herfra med en ladning kom til Leith, hvorfra vi sejlede tom til St. Davids (Firth of Forth) - fra St. Davids med en ladning kul til Königsberg og derfra igen med en ladning gamle ben til Aberdeen. Denne ladning var meget ildelugtende og fuld af ådsel og orme.\nFra Aberdeen blev vi tovet tom til Stouhaven, en fiskeplads ca. 14 engelsk miles syd for Aberdeen. - Denne havn var en lille havn, hvor skibene lå tørt ved lavvande. Her indtog skibet en ladning sild i tønder bestemt til Königsberg.\nDet tog land tid med lastningen på grund af langvarige østlige storme, som bevirkede høj dønning inde i havnen, så skibene huggede hårdt mod den hårde sandbund i havnen, især med stigende eller faldende vande og når skibene begyndte at flyde eller begyndte at tage grunden med ebbe.\nFik langt om længe ladningen om bord, men skibet havde lidt så meget og var blevet læk, at vi ikke kunne gå til søs, eller fortsætte til bestemmelsesstedet. En dag med nogenlunde vejr, blev skibet ved en slæbebåds hjælp slæbt til Aberdeen, med mandskab om bord til assistance ved pumperne.\nI Aberdeen blev ladningen losset i pakhus og skibet kom på bedding, hvor det blev kalfatret, fik ny stråkyl (stråkøl) og flere reparationer.\nKalfatre: Tætne, digte, mellem skrogets planker - både nådder og stød - med værk uspundet, eller spundet til løse garn, der dækkes med beg, kit el. marinelim. Der anv. hertil kalfatrejern og kalfatrekølle. Først blev mellemrummene åbnet, " vækket ", med et sætjærn el. en vækkeklamai, dernæst blev værket banket ind, og til sidst blev begen hældt over.\nNår begen var størknet, blev den overflødige del skrabet af med en vinkelskraber.\nVærktøj til kalfatring\nStråkøl: Forstærkning bestående af planker, der påsættes kølens underside på træskibe for at tage af for fysisk kontakt med havbunden.\nDe reparationen var endt, blev ladningen taget om bord igen, og rejsen blev påbegyndt; men den blev lang og besværlig med flere uheld inden vi nåede frem.\nPåsejling af fiskerbåd\nUnder tovning ud af havnen sejlede vi én fiskerbåd i sænk på barren. Mandskabet, 4 mand blev bjerget om bord til os, eller rettere sagt, de bjergede dem ved at klamre sig fast til vores forgrejer og på denne måde komme op over skroget af skibet. De forlangte at blive landsat og slæbebåden tog os ind i dokken igen. Det var selvfølgelig fiskemes mening, at skibet skulle beslaglægges men da det var aften gik de hjem i den tro, at vi blev liggende til næste morgen, men da de var vel af vejen og dokgaten endnu var åben, kom slæbebåden igen for, og slæbte os ud. Lejligheden var dårlig og efter en par dage begyndte det igen med østlige stormvejr. Efter nogle dages hårdt vejr blev det besluttet at gå ind på Firth Forth til ankers i læ for at afvendte bedre vejr. Da vi kom ind på floden var vinden nordlig og mange skibe gik til søs, men denne vind var kun inde i landet, thi ude til søs var vejret stormlig, og mange havarister kom ind allerede næste dag.\nVi lå et døgn på Liths red men turde ikke blive liggende der længere, da kaptajnen var bange for at fiskerne i Aberdeen skulle få at vide at skibet lå i engelske farvande. Besluttede derfor at sejle op på en mere afsides sted, Inwerkitting Rhed, hvor vi kom til at ligge i mange dage med østlig vind og dårligt vejr.\nHen ad midten af december måned fik vi nordlig frisk kuling og frostvejr. Gik til søs og kom hurtig over Nordsøen og Skagerrak. I Kattegat sattes kurs efter Læsørende, men mødte der is hindringer og modvind, og det blev da besluttet at søge ind til Frederikshavn.\nI Frederikshavn lå vi julen over, og ved ankomsten eller dagen efter blev styrmanden og hans broder afmønstret, førstnævnte Jørgen Holm fra Strandhuse gift og boende på Fanø; sidst nævnte matros Hans Holm fra Strandhuse. De lavede spektakel mod Kaptajn Jes E. Clausen, vel nærmest for at komme fra og komme hjem til julen.\nDet kan her bemærkes, at jeg såvel som den anden ungmand, Jens Søren Vinter og kok Oluf Nørholm, var bleven meget slet behandlet med både prygl og spark ofte uden skyld: Selv de som brødre kunne ikke enes, så vi andre tre var glade ved at de kom i land.\nImellem jul og nytår fik vi en ny styrmand fra Ålborg, han hed vistnok Johannesen.\nProblemer for ”Plejades” med isen\nDe sidste dage i december 1875 gik vi ud fra Frederikshavn. Vinden var nordlig med frostvejr. Den 1. januar 1876 passerede vi København med håb om at nå til Bomholm som vinterhavn, da vi vidste at farvandet til Königsberg var spærret af is.\nNåede forbi Falsterbo Fyrskib uden hindringer, men om natten imellem 1. og 2. januar trak vinden sig om på ONO med stiv kuling og streng frost, så skibet tog en del vand over som blev til is med det samme, så vi hen ad morgenen blev nødsaget til at holde tilbage inde i Sundet hvorfra en slæbedamper fik skibet slæbt ind til Københavns red udfor Trekroner. Da det næste dag blæste mere op og ikke kunne ligge der for sø og drivis, måtte vi have slæbebåd igen for at komme ind omtrent tværs af Refshaleøen til skibet sad fast i det faste is.\nDet kan tilføjes, at under anker op hævning fik vi klysen reven ud af boven, som løb til bunds med kættingen, som så kom op med ankeret. Da skibet nu lå fast til det faste is blev klysen indsat fra isen og vi havde landgang over den faste is.\nDa det så ud til vinter og et længere ophold, blev det bestemt, at styrmanden og kokken skulle blive om bord; kaptajnen, den anden ungmand og jeg kunne tage en tur hjem, så længe forholdene var således. Denne ferie varede dog kun ca. 8 dage, grundet på, at vi fik vestlig storm og isen drev væk fra Københavns red. og vi måtte af sted igen, men vejret var dårligt, og inden vi kom til at sejle, fik vi atter østlig vinde og stærk frost i længere tid.\nI marts måned da forholdene blev bedre, forlod vi København, og nåede med nogenlunde god rejse til Pillau. Da vi ikke kunne komme op til Königsberg for is, blev sildelasten losset i Pillau, og denne besværlige rejse var da endt, som næsten havde taget et halvår. - I Pillau fik vi en ladning rug bestemt til Trondhjem. På rejsen var vi inde i Stavanger for at få kystlods til Trondhjem, og sejlede det meste af vejen indenskærs derfra til bestemmelsesstedet.\nEfter udlosning i Trondhjem fik vi en ladning sild om bord bestemt til Riga. Da vi på rejsen var inde på Københavns Rhed blev Jens Søren Winther og jeg afmønstret, den 13. juni 1876 efter at have været i Riga.\nSkonnertbriggen „Cesarewna" 1875 som ungmand\nDen, 16. juni mønstrede jeg igen med skonnertbriggen „Cesarewna" af København. 36 kr. pr. md. som ungmand og kom om bord d. 20. samme måned i København.\nI nævnte havn fik vi en ladning tov om bord bestemt til Malaga i Spanien. - På rejsen anløb vi Vigo (Spansk Vestkyst) for Quaranstero, som kom til at lyde på 3 dage, som vi så af sejlede på rejsen fra Vigo til Malaga.\nPå rejsen over Biscayabugten havde 2 lidt komiske tildragelser: én var med mig ved roret og den anden var med stewarden og én rotte, men som jeg dog ikke ville meddele nærmere om her.\nDa trælasten var losset i Malaga, blev skibet lastet igen med frugt: rosiner, appelsiner og figner, hvoraf en del skulle til København og resten i St. Petersborg (Leningrad).\nDenne rejse var en præmiesejlads for dette skib som kunne bringe sin ladning hurtigst til bestemmelsesstedet, og der blev sejlet hårdt.\n„Cesarewna" var et af de skibe som kaldtes for frugt-farer, hvoraf vi vistnok havde 6. De gjorde kun 2 rejser om året, med forårs- og efterårsfrugter fra Middelhavet og spanske havne.\nPå Fanø havde man skibet ”Acme” som frugtfarer. Den tomastede bramsejlsskonnert ”Acme” af Fanø blev bygget i Nordby i 1857. Det 132 nrt. Store skib, der førtes af Anker. S. Ankersen, var en af Fanøs ”frugtjagere”. Skibet tog tre gange præmie for hurtig sejlads med frugt til St. Petersborg, og er her vist i Messinastrædet. Oliemaleri, udateret, usigneret. Original på Fiskeri- og Søfartsmuseet i Esbjerg.\nACME-FOS-4743-2. Billede Fiskeri- og Søfartsmuseet.\nLosning i Kronstadt\nDen del af ladningen som skulle i land i København blev hurtig lossede, da vi ankom dertil og rejsen fortsat og ankom til Kronstad d. 19. oktober og kunne ikke komme op til St. Petersborg på grund af is. ladningen blev losset i Kronstad og sendt pr. bane til bestemmelsesstedet.\nDe fleste af arbejderne ved losningen var soldater, og en dag havde en af dem, af en sønderbrudt rosinkasse puttet nogle rosiner i munden som blev opdaget. Manden blev transporteret i land, op på fæstningen hvor han fik nogen knut (prygl) og efter ca 1 times forløb var han tilbage til arbejde. Der har ikke været lang ventetid på dommen ejheller på dens fuldbyrdelse.\nI Kronstadt blev skibet lastet med rug, kommen og fjerballer. Kommen var i sække men ruget var løst i lasten. ladningen var bestemt for København, men skibet kom aldrig dertil.\nNatten før 1. november begyndte det med streng frost, og alle skibe i havnen, som på nogen måde kunne komme ud den dag gik til søs, hvad enten de havde fået deres hele last ind eller kun et mindre parti, thi de kunne risikere med den strenge frost, at de næste dag ikke kunne komme gennem isen, og mulig blive indefrossen hele vinteren.\nVi for vores vedkommende havde fået vores sidste eller hele ladningen om bord aftenen forud, og kom ved hjælp af slæbebåd Til søs om formiddagen nævnte dag. Der var allerede fast is langt ud Til søs dog kun tyndt men meget hårdt (ferskvandsis).\nDe første dage havde vi østlig vind blæst brise med klar luft, derefter gik vinden om på S.O. med tiltagende kuling og snetykning og storm, som vi havde i flere dage og kom derved ud af bestik.\nStrand på Ølands sydkyst\nNatten mellem den 6. og den 7. november kl. ca. 1 om natten begyndte skibet at grundstøde, og vi var da snart klar over. at vi var inde på Ølands sydkyst, og da det var pålands vind og høj sø, var vi også klar over, at skib og ladning ville gå tabt, og at det kun gjaldt om selv at bjerge livet. Udsigterne var ikke gode især i førstningen.\nDet første som blev gjort var at kappe storvants-talje-reber og ligeledes storstangs barduners talje-reber for at få stormasten til at gå overbord og ligeledes forestangerbarduner og forestangervant for, at få forestænger overbord, som alt lykkedes efter ønske. Hensigten med at få rejsning overbord var, for at denne ikke skulle medvirke til at skroget skulle skilles ad, thi så ville vi alle sammen have været fortabt.\nSelv fokkemasten blev der ikke kappet for, da vi ønskede at beholde den, for om fornøden ved den at få anbragt en talje til hjælp for at få redningsbåden ud.\nI de første 2 ½ á 3 timer efter den første grundstødning, havde enhver af os nok at gøre med at holde sig fast, for ikke at blive slået overbord af den svære brådsø som jævnlig slog over skibet og vi var derved hvert øjeblik under vandet.\nSkibet lå med B.B. side mod søen, og heldigvis fait det over til St.B. side; så vi i den første og værste tid kunne bjerge os oppe på halvdækket ved at ligge plat på halvdækket og holde fast i gelvunder-støtterne, og på denne måde som skibet lå skævt, slog søen mod skibssiden og fløj til vejrs oven over os hen, den del af søen, som havde kraft. Vores hovmester tog søen engang, men han var så heldig at komme på tværs mod lelenderstytterne i læ og da han ikke havde slået sig, fik han fat på en ende og fik sig halet op til luvart inden den næste sø kom. Havbunden var sandbund med store sten, og med den høje sø, som stadig løftede skibet fra bunden og igen fart imod bunden, så det til tider ligefrem, sortnede for ens øjne, samtidig med at det knagede og bragede omkring os alle vegne.\nEfter de første 3-4 timers forløb, forbedrede situationen sig en del ved, at skibet eller rettere sagt vraget drev længere ind på mere grund vande og kom derved inden for den sværeste grund bråd.\nGrunden til at vraget således drev længere og længere ind imod land var denne, at bunden og særlig læside ST.B. side af vraget var væk og den løse rug var løben ud, og derved skroget lettet og derved blev dreven længere og længere op mod strandbredden af søen.\nHen ad ved 5 tiden om morgenen lykkedes det at få redningsbåden sat ud, uden at den tog nogen skade. Båden var jo vores eneste håb vi havde, og kan her bemærke; at den var den første patent redningsbåd, jeg havde hidindtil været med til at have om bord med lufttætte kasse, og hvis vi kun havde haft en almindelig storbåd, havde vi ikke bleven bjerget, selv båden har vi ikke kunnet holde oven-vande. Bådens bæreevne var beregnet til 12 mand. Vi var 10 mands besætning og 1 pasager.\nDa vi fik båden ned fra ruftaget og heldig i vandet, blev der sat en lang og solid fangline på den, og 3 mand kom ud i båden for ved hjælp af årene at holde båden klar af vraget når søen løb ud eller vandet tilbage efter en sø som ellers ville suge båden ind under vraget.\nJeg var én af de tre som kom i båden, og vi havde nok at gøre med at holde den fri, når vandet løb ud, og fik ofte en sø over så båden fyldtes, men vi var alligevel ligeså godt stillet, som de af mandskabet, som var på vraget, for selv om vi fik en del vand over os, så følte vi ikke mere den kulde som de andre, der sad om bord og ikke kunne røre sig fordi vraget lå så skævt, at de ikke kunne gå nogen steder. Det meste mad vi havde, var en våd kiks og vores drikkevand var også ødelagt af saltvand.\nHen ad på formiddagen tog snefaldet noget af, så vi kunne se lit fra os, men alt var hvidt af sne og bråd. Hen ad Kl. 11 bedagede vejret sig noget, og blev efterhånden klarere i luften, og vi kunne skønne i den retning, som vi mente at have stranden, der var noget mørkt, som forandrede sig, og lit efter lidt kunne vi tydelig se, at det var mennesker, som gik omkring inde på stranden ca. 1 km fra os.\nDen 7. november 1876 fmd. kl. ca. 11 blev der holdt skibsråd og enstemmig vedtaget at forsøge at komme i land medens vejret var lit sigtbart; thi mange af os var allerede meget forkommen af kulde, og kunne vendte at denne klaring i vejret kun var en overgang.\nSkibsråd: rådslagning om bord ved en kommende fare, fx en stranding, en orkan eller en voldsom slagside. Kaptajnen sammenkaldte styrmændene og nogle af de ældste matroser, og rådslog om, hvilken løsning der var bedst i den faretruende situation. Kaptajnen var dog ikke forpligtet til at følge skibsrådets beslutning.\nVi kom heldig i båden alle sammen og fra vraget. Så snart det blev observeret i land, skiltes folkemængden sig til højre og venstre og 1 mand blev stående alene med et rødt flag på en stage, vi forstod da straks, at han med dette flag ville lede os ind til land, klar af de mange sten, og som manden svingede med flaget til højre eller venstre blev der styret, og kom heldig ind til båden sad fast, og vi troede da, at vi var inde ved det faste land, og begyndte at gå ud af båden, men sank i dynd og mudder til skrævet og svenskerne måtte ud til os, for at hjælpe flere af os op og i land, da vi var en del forkommen af kulde.\nVi var strandet udfor en lille bonde by og fiskeplads som hed Scherlev. Fiskerne havde en bekendt indsejling mellem stenene som manden med flaget havde ledet os ind igennem, og fra der hvor båden sad fast, var der udlagt brædder til at gå på ind til land, men det kunne vi selvfølgeligt ikke se, da alt var hvidt af sne og fråd fra søen.\nSkibet lå 12 ½ fod dyb. men da vi forlod vraget lå dette på kun 4 fod. Boven var brudt af og bunden og læsiden (St.B. vistnok omtrent borte til dækket). Ved stranden eller på stranden lå meget vraggods fra skibet, ja endogså synderbrudte skibskister fra Lukafet.\nDet kan her tilføjes: at ingen af os havde fået en eneste ting med af sine ejendele fra skibet, uden det gamle våde tøj vi havde på, men var dog glade ved at vi nu havde bjerget livet.\nVel i land\nDa vi var kommet vel i land alle sammen, blev vi af svenskerne ledsaget op til bondebyen som lå ca. 1 - 2 km fra strandingsstedet, de måtte endogså have flere af os under armene, da vi dårligt kunne gå. Byen bestod af 5 - 6 gårde.\nKaptajnen og styrmanden kom i logi på en gård, 4 svenskere og 1 nordmand på en anden og vi 4 danskere på en 3de gård. Hvorledes kaptajnens og styrmandens logi var, ved jeg ikke. Vi 4 danskere blev i vores logi i alle henseender plejet godt, der var også på denne gård 3 voksne døtre, og de gjorde alt for os, at vi ingen nød skulle lide både med hensyn til mad og hyggelighed. De 5 andre af mandskabet; svenskerne, havde det ganske anderledes i deres logi, Maden de fik var ringe, men brændevin kunne de få så meget af, som de ønskede; thi både manden og konen på gården brugte stor kvantum af de varer, og det var noget for de fleste af vore svenske kammerater.\nEfter 3 dages ophold i Scherlev, kom en assurance agent og flere herrer tilstede og skib og ladningen blev opgivet som total tabt.\nVi måtte da tage en rørende afsked med vore værter og værtinder samt døtrene, da vi allerede samme dags eftermiddag måtte begynde på rejsen til færgepladsen overfor Kalmar. Ca. den første halvdel af vejen blev vi befordret pr. vogn. Resten af vejen på slæde, da der var for meget sne, så vognene ikke kunne komme igennem.\nHen på aftenen nåede vi færgestationen og blev indkvarteret der for natten således: kaptajnen og styrmanden fik et værelse med seng, vi andre 9 mand fik anvist et værelse tilsammen, og som sengeklæder fik hver mand en stor skumpe eller bundtehalm, det blev selvfølgelig løst op, og lavet sjov med, og det blev sent førend vi faldt i søvn.\nOm morgenen var halmen således opløst, at værelset var fyldt med halm til helt op under loftet, så vi lå under den, som nogle Grise, så vi hverken kunne se vinduer eller Døre for at komme ud.\nEfter denne lidt ejendommelige Natlogi, kom vi om formiddagen med færgen over til Kalmar, sammen, med mange forliste søfolk, og efter hvad der blev os fortalt på færgestationen på Øland, skulle der være strandet 21 fartøjer på Ølands sydkyst i løbet af de sidste 8 dage. Hele den nævnte kyst skal være ca. 5 danske mil lang.\nSamme dags eftermiddag. kom vi til søforklaring i Kalmar og fik vores afregning, blev afmønstret på konsulatet og rejsepenge til København. Her må gøres nogle bemærkninger.\nAfregningen var ikke stor; thi første 1 måneds forskud i København, lidt kontant i Finland, noget i Malaga og hver mand havde købt et lille anker vin, ca. 2 – 2 ½ gallon, som skulle have været hjem til familien, men vi fik jo intet med i land ved strandingen, ligeledes l Moltefigner fik vi heller ikke med hjem. I Rusland havde vi også optaget nogle penge, jeg havde dér købt en fin russisk skibskiste, men den gik også tabt. der lå forresten stumper af den på Stranden, da vi kom i land med redningsbåden.\nVi havde jo været om bord i godt 4 måneder. - Ved afmønstring ville konsulen, at vi skulle hver have haft et sæt tøj, da vi så noget sørgelige ud i den påklædning vi havde på, men det protesterede kaptajnen imod, og resultatet blev, at vi fik intet.\nJeg for mit vedkommende købte for egen regning et sæt tøj (trøje, bukser og vest), mere turde jeg ikke købe, jeg var særdeles udhalet, som halv gentleman og halv vagabond med søstøvler og sydvest på, og det gamle tøj i en bylt under armen.\nAfmønstring og hjemrejse\nVed afmønstring fik vi udbetalt rejsepenge til København, men ikke flere, som direkte billet kostede, ikke noget til mad på turen. Da vi danskere som ville til København (svenskerne rejste vistnok fra Kalmar til deres hjemstavn) kom med toget fra Kalmar til Malmø, havde vi flere togstandsninger på grund af sne, så vi kom ikke til Malmø, førend sent på natten, og kunne ingen natlogi få, vel nærmest på grund af vores påklædning, så vi efter mange forgæves forsøg måtte henvende os til politiet, som også var meget flinke imod os, Herberget som vi blev anvist af politiet, var just ikke af de fineste, men billig, og det var efter vores ønske, og noget mad fik vi da også der, for billig betaling.\nNæste dag kom vi 4 danskere over med færgen til København, og vi skiltes der, som uforglemmelige kammerater, efter denne besværlige rejse.\nSiden har jeg kun talt med stewarden en gang i Bremerhaven, de andre har jeg aldrig set siden.\nStyrmanden, som havde en dårlig hånd, da vi strandede, og vil måske have fået koldbrand i den, og skal efter ca. 14 dages forløb være død af blodforgiftning i hånden. Kaptajnen har senere haft en damper at føre som hed „H. P. Pellesen".\nJeg for mit vedkommende gik i mit tidligere logi, for at få tiden til at gå, til jeg med aftentoget kunne komme hjemefter, thi jeg skammede mig ved at gå nogen steder i min kostume, og at købe andet fodtøj og hue turde jeg ikke, for at få pengene til at slå til, til hjemrejsen.\nDa tiden nærmede sig togets afgang, tog jeg med omnibus fra Kongens Nytorv, (dengang var ingen sporvogne) og spurgte konduktøren, om vognen kørte til banegården, hvortil han svarede ja. Efter nogen tids kørsel kom vi ud af byen, og anede da, at det ikke kunne være rigtig, thi jeg syntes vi kom langt væk, og han spurgte da, om jeg havde ment Københavns Station. Ja! når jeg inde i København spørger om stationen, mener jeg selvfølgelig denne bys station. - Da jeg nu ikke kunne nå tilbage til Københavns St. før toget var afgået, blev jeg med til Frederiksberg, som dengang kun var en holdeplads og kunne dér få billet til Korsør på grund af is transport over Storebælt.\nTogrejse uden penge – sulten melder sig\nI toget over Sjælland kom jeg i kupé sammen med en styrmand, og under vores passiar, fik jeg da også fortalt om min sørgelige skæbne, som siden kom mig til gode i Nyborg.\nOm overfarten over Storebælt er intet at bemærke. De mange små distancer, Billetten blev vistnok dyrere, end een gennemgåede billet, men der var jo intet at gøre ved det.\nI Nyborg kunne jeg først få gennemgående billet til Esbjerg. I Korsør kunne ikke fås gennemgående billet på grund af den usikre forbindelse med færgen grundet is forholdene.\nDa jeg i Nyborg skulle løse billet til Esbjerg, kom den kedelige opdagelse, at jeg ikke havde penge nok til billetten til Esbjerg, fordi der imellem mine penge, var en svensk 5 kroneseddel, og den ville de ikke tage ved billetkontoret. (I København tog de imod disse svenske sedler, udstedt af Kalmar Bank uden nogen bemærkning). Jeg manglede kun 50 øre, men nu var gode råd dyre, som man siger. Jeg opsøgte da min tidligere rejsefælle (styrmanden) og fortalte ham min sørgelige situation jeg var i, og bad ham om at tage den skæbnesvangre 5 kroneseddel for de 50 øre jeg manglede til billetten. Han var så god, at han gav mig de 50 øre, og glad var jeg, for det var lige på sidste øjeblik, før toget skulde gå, men jeg nåede at komme med. Da jeg var kommet med toget, troede jeg, at nu var alle vanskeligheder overstået, men der er noget som hedder sult, og denne begyndte at gøre sig mule og mere følelig, efterhånden som tiden gik, og jeg kom længere vestover, thi jeg havde jo intet mad fået siden jeg forlod København og danske penge havde jeg ingen af, så jeg kunne ikke købe noget mad.\nDa jeg nærmede mig Esbjerg, tænkte jeg mere og mere over situationen, thi jeg havde en anelse om, at der var is transport imellem Esbjerg og Fanø, så det var ikke godt at vide, når jeg kunde komme over, og besluttede da, at når jeg kom til Esbjerg, måtte jeg se at finde en eller anden bekendt for om muligt at få noget mad eller låne nogle penge, så jeg kunde købe noget. Den gang havde vi jo den gamle stationsbygning (træbygning) med udgang mod øst, og lidt længere nede mod Havnen gik vejen over havnesporene.\nDa jeg kom ud af toget, så jeg ingen jeg kendte, men da jeg kom udenfor stationen, stod der en Fanøklædt: pige (efter gensidig goddag) spurgte hun om jeg kendte Vejen til Spangsberg Hotel, (dengang Færgegården), hvorpå jeg svarede ja! og at jeg selv også skulle demed. Nu havde jeg undervejs lejlighed til at fortælle hende min sørgelige skæbne, dels for muligt at få lidt mad af hende, og også som en undskyldning for min fattige påklædning.\nDet lod til at hun havde forstået mig og min hentydning, thi da vi kom ind på Spangsberg Hotel, bestilte hun 2 kaffe med smørrebrød til os, og min portion forsvandt hurtigt, og det meste af hendes skubbede hun hen til mig, som også fik en hurtig henfart. Jeg mindes ikke, at nogen mad har smagt mig så godt som dette, men man siger jo også, at hunger er den bedste kok. Jeg har senere i mit liv tit tænkt på hende, men har endnu aldrig senere haft lejlighed til at sige hende tak for hendes godhed.\nPå grund af den vanskelige is transport over til Fanø, som også måtte rette sig noget efter tidevandet, kom vi ikke over til Fanø før aften.\nNordby havn. Det nye badehotel og Krogården i midten af billedet, fuldt af brændevinsbrænderiet ved Søndre Bro.\nPigen, min velgører, var fra Sønderho, og da vi nåede Nordby, var dagvognen klar til at køre til Sønderho, og vi bød hinanden farvel og tak for god rejseselskab, særlig fra min side havde jeg grund til at være taknemlig.\nGrunden til hendes rejse var den, at faderen havde en lægter, og drengen, som han havde haft om sommeren kunde få en hyre, så han kunne komme ud før vinteren, så skulle datteren gøre den sidste rejse med til Ribe, i stedet for drengen, men lægteren var bleven indefrosset i Ribe og hun rejste derfor over land hjem.\nJeg blev vel modtaget i mit hjem og forældrene var glade ved at jeg kom; thi de havde læst i aviserne om, at skibet var forlist, men om mandskabet var bleven reddet, stod der ikke noget om.\nSom Slut på denne besværlige rejse. kan tilføjes: at den også er min sidste rejse i selskab med. Østersøen.\nCa. 14 dage før jeg kom hjem, havde mine forældre fået den sørgelige meddelelse, at min stedbroder Laurids J. Lauridsen var faldet overbord og druknet. Jeg kom da med livet, om end lidt medtaget, af alle besværligheder.


Fedeste online casino får stor ros af spillere\nCasinoLuck er en af de nye danske casinoersom først for ganske nyligt har fået den danske spillelicensog altså nu tilhører den voksende gruppe af casinoer med dansk licens. CasinoLuck er altså nu klar til at byde de danske spillere indenfor og det skal selvfølgelig gøres med stil. Derfor får man for tiden en flot velkomstbonus, med både free spins og casino indskudsbonusser på de tre første indbetalinger man foretager på CasinoLuck. Spil hos casinoluck. CasinoLuck er kommet på markedet med et mål om at være så attraktivt et casino online som overhovedet muligt, og hvis man skal bedømme dem ud fra deres casino bonus til nye spillere, så er der da også rigtigt meget godt at hente derinde. Lad os starte helt fra toppen og bevæge os igennem bonussen, hvor man får fordele på de første tre indbetalinger som man foretager. Derfor er der ikke lang vej før man for alvor kan komme i gang med at spille gratis spillemaskiner på CasinoLuck. Men når man så laver indskud på sin nye konto, så er det at bonusserne for alvor begynder at rulle. Og så får man også 50 gratis spins til Book of Dead spilleautomaten.


Infokoder - Finance & Operations | Dynamics 365 | #MSDyn365FO | Microsoft Docs\nDenne artikel indeholder en oversigt over oplysninger om infokoder, infokodegrupper, og hvordan de bruges.\nInfokoder giver mulighed for at registrere data ved et kasseapparat (POS). Du kan bruge infokoder til at bede kassereren om at angive oplysninger under forskellige handlinger på salgsstedet, f-eks. varesalg, varereturnering eller valg af debitorer. Kassereren kan vælge input fra en liste eller angive den som en kode, et tal, en dato eller tekst. Du kan knytte infokoder til foruddefinerede butikshandlinger, detailvarer, betalingsmetoder, kunder eller specifikke POS-aktiviteter. Du kan bruge infokoder til at gøre følgende:\nRegistrere flere oplysninger på transaktionstidspunktet, som f.eks. et flynummer eller årsagen til en returnering.\nBed kassereren ved kasseapparatet om at vælge priser på bestemte produkter på en liste.\nKnytte en underkode til en infokode, hvor kassereren bliver bedt om at angive input, når der udføres en bestemt aktivitet. Når en kunde returnerer et produkt, kan du spørge kassereren om, hvorfor produktet returneres. Du kan derefter bruge underkoder til at få vist en liste over årsager, som kassereren kan vælge imellem.\nSælge et produkt som almindeligt salg, et salg med rabat eller et gratis produkt.\nBede kassereren om at angive en værdi eller vælge fra en liste med underkoder, når kasseapparatets pengeskuffe åbnes, uden at der sælges noget.\nI Dynamics 365 for Retail kan du oprette grupper af infokoder. Infokodegrupper giver fleksibilitet ved at give dig mulighed for at definere færre infokoder og derefter bruge dem på en mere alsidig måde. Du kan bruge infokodegrupper på følgende måder:\nDefinere færre infokoder og nemt bruge dem igen. Infokoder, der er inkluderet i infokodegrupper, har ingen foruddefinerede afhængigheder i forhold til andre infokoder. Du kan medtage den samme infokode i flere infokodegrupper og derefter bruge prioritering for at vise de samme infokoder i en rækkefølge, der giver mening i en given situation.\nSammenkæd infokoder med andre infokoder eller infokodegrupper for at indsamle oplysninger om et produkt eller en postering uden at skulle definere en separat infokode eller sammenkædet infokode for hvert scenarie.\nEksempler på infokoder\nEksempel 1: Genbrug infokoder Du kan sammenkæde infokæder på en måde, så hvis én infokode udløses, udløses en anden infokode omgående derefter. Når du f.eks. sælger bestemte produkter, foretrækker du, at ekspedienten tilbyder kunden at købe batterier eller en produktgaranti. For andre produkter vil du gerne have, at ekspedienten spørger kunden, om han/hun vil købe batterier, og indhenter kundens postnummer. Hvis du opretter sammenkædede infokoder for disse scenarier, skal du konfigurere alle variationer af infokoden, så kassereren bliver bedt om at spørge efter de rigtige oplysninger. Hvis du bruger infokodegrupper, kan almindelige infokoder, som f.eks. at spørge efter batterier, konfigureres én gang og derefter genbruges i flere infokodegrupper. Du kan også bruge prioritering i infokodegrupperne for at identificere rækkefølgen, hvori anmodningerne vises.\nEksempel 2: Sammenkæd infokoder med infokodegrupper Når du sælger bestemte produkter, f.eks. mobilenheder, vil det altid være i din interesse at indsamle bestemte oplysninger såsom telefonnummer, mobiludstyrs-id (MEID) og serienummer. Det vil dog også være i din interesse at indsamle forskellige oplysninger til en tablet i forhold til en mobiltelefon. Du kan oprette en infokodegruppe, der omfatter anmodninger om telefonnummer, MEID og serienummeret, og derefter sammenkæde infokodegruppen med en individuel infokode. Når den produktspecifikke infokode udløses, kan infokodegruppen udløses derefter, så du kan indsamle generelle data uden at skulle definere flere sæt af sammenkædede infokoder for hver enhed.


Lær at brygge din egen øl - r4i-kort.dk\nLotte Hindsberg april 20, 2020\t ølbrygning\nI takt med at der er kommet flere mikrobryggerier rundt omkring i landet har danskerne fået smag for specialøl og lysten til at brygge sin egen øl er stigende. At brygge øl er på den ene side nemt og enkelt og på den anden side meget teknisk og kræver en enorm teknisk viden. Du skal også have en god viden om de forskellige ingredienser og hvordan de arbejder sammen. Det er blandt andet denne dobbelthed, der gør det sjovt at brygge øl. Alle kan være med og det er tilstrækkelig udfordrende at det bliver ved med at være sjovt.\nDer er flere butikker der sælger udstyr til ølbrygning og det er også muligt at få råd og vejledning udi ølbrygningens kunst.\nHvor kan du lære at brygge din egen øl\nDet er relativt nemt at hente informationer, som kan få dig i gang med at brygge øl. Butikkerne sælger ofte et startskit, så du er sikker på at du har det hele og kan komme igang. Samtidig er det et kit der ikke koster en større formue, så du ikke skal ud og investere i noget, som du måske hurtig mister interessen for. Senere kan man altid begynde at investere i bedre og dyrere udstyr, som behovet for noget bedre udstyr opstår.\nHvis du hurtig vil i gang kan du melde dig til et ølkursus. Det tager en eftermiddag og aften under hyggelige omgivelser og så kan du det mest basale og kan komme igang med din egen øl.\nDer findes et utal af bøger der kan lære dig alt hvad du måtte ønske dig at lære. Men husk det er kun teori. Det er når du selv brygger og laver fejl at du lære mest. Så prøv dig frem og se hvad der sker. Før evt en dagbog over dine eksperimenter.\nPrevious PostEr en walkie talkie ikke bare en videreudvikling af en mobiltelefon?\nNext PostKom bedst i mål med ståltrappen


Silkeborg IF - 2. Jesper Mikkelsen\nVelkommen til Silkeborg IF ›Sæsonen 12/13 ›Spillertruppen 2012/2013 ›2. Jesper Mikkelsen\n2. Jesper Mikkelsen\nI løbet af sommerpausen 2010 hentede Silkeborg IF den rutinerede midtbanespiller og frisparksspecialist Jesper Mikkelsen hjem til Superligaen efter to et halvt år i franske Troyes. Inden smutturen sydpå havde midtbaneslideren opnået 227 kampe og 22 mål for FC Midtjylland i perioden 2000-2007, før han i 2007 skiftede til Esbjerg fB. Her blev han dog kun en halvsæson før det store udland kaldte. Et udlandseventyr, der dog blev en blandet fornøjelse.\nEfter at have spillet i både Skive og Holstebro, tog Jesper Mikkelsen for alvor fat på fodboldkarrieren i Ikast FS, der, et år efter han kom dertil, slog sig sammen med Herning Fremad og blev til fusionsklubben FC Midtjylland. Han spillede således en væsentlig rolle i klubbens første syv sæsoner i Superligaen, inden han forlod dem til fordel for Esbjerg fB i 2007. Hans hårde arbejde i FCM havde dog allerede kastet hæder af sig – således efterlod han klubben som vicemester, og han selv var klubbens mest benyttede spiller nogensinde, en rekord han siden har mistet til Frank Kristensen.\nHans ophold i Esbjerg blev dog en kort fornøjelse, eftersom der hurtigt kom bud efter ham fra det store udland. Efter blot en halvsæson med 18 kampe og to mål, skiftede Jesper den jyske vestkyst ud med champagnedistriktet og den franske klub Troyes, der året før var rykket ud af den bedste franske række. Før han overhovedet fik debut for klubben, pådrog han sig en alvorlig skade, der endte med at holde ham ude i halvandet år, og endda fik midtbanespilleren til at overveje helt at stoppe karrieren. Som juniorspiller var Jesper også ude med en skade i halvandet år, så den mand har altså lidt af en jernvilje. Skaden i det franske holdt ham på sidelinjen i den nye klub, og han måtte tilmed se holdet misse den oprykning, de ellers lå til, da han skiftede. Året efter gik det helt galt. Holdet rykkede ned i den tredjebedste række, hvilket skabte økonomisk kaos i champagneklubben.\nDet fik dog ingen indvirkning på Jesper Mikkelsens eget virke i klubben, og efter sommerpausen var han endelig klar til debut for sin franske klub. 36 kampe og 31 af dem fra start blev det til i hans første skadesfrie sæson, og til slut kunne holdet fejre oprykning til den næstbedste række, hvilket dog også blev Mikkelsens sidste bedrift i det franske. Silkeborg IF var nemlig ude med snøren og hentede den rutinerede midtbanespiller tilbage til Superligaen på en fri transfer. Der skulle ikke gå længe før SIF-fansene tog den tidligere FCM-profil til sig. Efter blot 33 minutter af sæsonpremieren bankede han læderet i kassen på et flot langskud. I efteråret 2011 var Jesper gledet ud af startopstillingen, men han genopfandt sig selv, da der var akut brug for midtstoppere i SIF. Med en række stabile og imponerende optrædener i midterforsvaret fandt den tidligere midtbanespiller nye aspekter af sit spil og er atter blomstret op som en særdeles vigtig spiller for SIF. Oprettet af: Michael Ravn - Redigeret af: Lisbeth Jensen Nationalitet:Dansk\nTidligere klubber:Klik herSkive IK, Holstebro, Ikast FS, FC Midtjylland, Esbjerg fB, Troyes\nKampe for SIF: 69\nMål for SIF: 5\nDebut for SIF:Klik her18.07.10: FCN-SIF 4-1


Rettevejledninger mv. for folkeskolens prøver | Børne– og Undervisningsministeriet\nRettevejledninger mv. for folkeskolens prøver\nRettevejledninger til de afholdte skriftlige prøver findes på Prøvebanken.\nVi har flyttet rettevejledningerne fra denne side til Prøvebanken.dk. Fremover vil alle rettevejledningerne ligge på Prøvebanken.\nPå Prøvebanken finder du både rettevejledninger til netop afholdte skriftlige prøver og til tidligere afholdte. Det er kun undervisere på prøveafholdende institutioner, som har adgang til Prøvebanken.\nUmiddelbart efter de skriftlige prøvers afholdelse er foreløbige rettevejledninger tilgængelige på Prøvebanken. Foreløbige rettevejledninger kan anvendes af de censorer (og faglærere, der skal rette opgavebesvarelser på papir fra digitalt selvrettende prøver), som gerne vil påbegynde rettearbejdet lige efter prøven.\nDe endelige rettevejledninger og omsætningstabeller er tilgængelige på Prøvebanken dagen efter evalueringsmødet i det pågældende fag.\nRettevejledningerne og omsætningstabeller mv. fra prøveterminerne 2016 finder du på Prøvebanken (prøvebanken.dk).


Opdatering ang. børneregler - Nyheder - Turnering - DBBF\nTurnering » Nyheder » Opdatering ang. børneregler\nOpdateret info om Børnereglerne\nDer har været lidt forvirring omkring de mange ændringer i børnereglerne for denne sæson – en del af denne forvirring skyldes desværre nogle enkelte fejl og dårlige formuleringer i det nye sæt regler – disse skulle nu langt om længe være korrigeret og på plads. DBBFs Børn- og Ungeudvalg beklager at det ikke har været som det skulle være.\nDe væsentlige ændringer for denne sæson er lavet med udgangspunkt i, at vi fra næste sæson skal ændre aldersgrænserne og at vi derfor gerne vil være på forkant med dette. Herudover har vi valgt at ændre fundamentalt på nogle få ting med baggrund i dels den udvikling der har været i ungdomsrækkerne i de sidste 5-6 år, hvor spillerne generelt er startet tidligere og er blevet væsentligt bedre både teknisk og tempomæssigt, hvorfor vi gerne vil tillade lidt mere end tidligere.\nDe væsentligste ændringer for denne sæson er\nDer må nu spilles helbaneforsvar i alle rækker (vi vil gerne øge tempoet i kampene)\nI U12 mesterrækken og i U14 og opefter (i alle rækker) er traps nu tilladt – traps er stadigvæk forbudt i U12 GP og nedefter\nI U14-16 er det nu tilladt at dække zone på modstanderens banehalvdel, men ikke på egen banehalvdel – i U16 Mester spilles der efter seniorreglerne uden nogle begrænsninger\nDer spilles nu med straffekast i U10\nAlle rækker (undtagen U16 mester) spiller nu fem perioder. Spilletiden skal stadigvæk fordeles ligeligt og ingen må stadigvæk spille mere end en periode mere end andre. Det betyder, at i U8-10-12-14 og 16 GP skal perioderne fordeles så ligeligt mellem spillerne som man kan. I U12-14 Mesterrækkerne kan der skiftes frit ind i femte periode og i de første fire perioder skal spilletiden fordeles ligeligt\nÆndringerne fra 2016-17 gælder stadigvæk. Vi anbefaler kraftigt, at man gennemlæser ”Præciseringer, vejledning og gode råd” da de gælder som fortolkning af reglerne og også uddyber og begrunder de enkelte fravigelser fra de internationale regler.\nVi vil meget gerne have tilbagemeldinger i løbet af sæsonen på, hvordan ændringerne opleves og skulle der være tvivlsspørgsmål, så kom med dem og I vil få et svar. Dokumentet med ”præciseringer mm” vil blive opdateret midtvejs på sæsonen på baggrund af de henvendelser vi får fra jer derude i hallerne.\nMed venlig hilsen og tak for jeres tålmodighed.\nFormand Børn- og Ungeudvalget, Jesper Nielsen\nFind Børnereglerne her


Få Gratis 3 Tilbud Fra Servicevirksomheder - Din Fagpartner\nFå 3 tilbud fra lokale servicevirksomheder\nOpret din forespørgsel nu\nHos Din Fagpartner er det nemt og bekvemt, at få hurtig kontakt til den rette virksomhed.\nVi sørger for, at din forespørgsel bliver sendt ud til de rette virksomheder,\nsom herefter tager kontakten til dig – direkte!\nDet er naturligvis gratis og uforpligtende at lave en forespørgsel hos os!\nLeder du efter tilbud på strøm?\nFå 3 tilbud på billig strøm fra selskaber, der matcher dine behov. Det tager kun 2 minutter at oprette din forespørgsel!\nSå nemt er det at bruge Din Fagpartner\nOpret din forespørgsel på den ønskede service.\nVi matcher din forespørgsel op imod de rette virksomheder og formidler dine ønsker.\nDu får direkte kontakt til relevante fagpartnere – enten pr. telefon eller mail\nVi hjælper dagligt mange mennesker med at finde den rigtige virksomhed.\nVi har stor erfaring med formidling af forespørgsler, og ved at bruge os, sparer du tid og penge.\nVirksomhederne ved de er i konkurrence mod andre, om at måske kunne vinde dig som kunde, og på den måde sikrer du et godt tilbud fra starten. Vi matcher dig kun op med virksomheder, der reelt kan dække dit behov. Derved spilder du heller ikke din tid.\nFå op til 3 tilbud hos Din Fagpartner i dag.\nBidrag til grøn energi og brug grøn strøm\nGør noget godt for miljøet – bidrag til grøn energi og brug grøn strøm Målet om klimaneutralitet og grøn energi er i rivende udvikling i samfundet. På politisk niveau, i dansk erhvervsliv og blandt den helt almindelige dansker som forbruger\nHvorfor stiger gasprisen eksplosivt i 2022?\nHvorfor stiger gasprisen eksplosivt i 2022? Prisen på gas er eksploderet, og det ser ikke ud til, at gasprisen har ramt loftet endnu. På bare 12 måneder er gasprisen seksdoblet. Allerede fra efteråret 2021 steg naturgasprisen voldsomt. Forklaringen kan overordnet\nHvorfor stiger energipriserne?\nEnergikrisen eskalerer med endnu højere priser på el Vi befinder os i en historisk energikrise. Prisen på el, olie og naturgas tordner derudaf, og det rammer forbrugerne hårdt. For ikke alene stiger prisen på strøm. Virksomhederne er også ramt\nVores hjemmeside er klimaneutral\nDin Fagpartner ønsker at beskytte miljøet og naturen, så vi alle fortsat kan leve i de skønne omgivelser vi har nu. Derfor betaler vi til kompenserende tiltag for at udligne co2 udledningen, som driften af denne hjemmeside efterlader.\nIgennem ingenco2.dk ApS støtter vi flere klima projekter herunder vindmølleparker i Tyrkiet, varmeprojekter i Afrika, opkøb af co2 kvoter i Europa m.m.\nVi er stolte over at kunne bære dette co2 neutralt website mærke.


sandny.grassupp.se › Seasons › Opsigelse sygemelding\nMÃ¥ jeg sygemelde mig i opsigelsesperioden? Spørg din tillidsrepræsentant eller din lokale 3F fagforening om, hvordan du er stillet som sygemeldt. Ofte er reglerne bestemt af den overenskomst, sygemelding er ansat under. I nogle overenskomster kan det være sygemelding, at du i en bestemt periode under sygdom er beskyttet mod at blive sagt op. I overenskomsten står opsigelse grundlæggende regler. Der står ikke nøjagtigt, opsigelse mange sygedage du må have, inden du bliver fyret. Det vil afhænge af omstændighederne. Hver sag om fyring under sygdom skal behandles individuelt. langtidsholdbar neglelak Fyret under sygemelding. Din arbejdsgiver kan opsige dig under sygdom, uanset om opsigelsen skyldes din sygdom eller andre forhold. Opsigelsen skal dog. Men der er stor forskel på, om afskedigelsen skyldes langvarig sygemelding eller forhold, Du kan i udgangspunktet ikke blive opsagt på grund af sygdom, fordi.\nOpsigelse sygemelding Opsigelse og sygemelding.\nRestaurant lee århus - opsigelse sygemelding. Hvad sker der, hvis du som lønmodtager har løn under sygdom?\nSpørg din opsigelse eller din lokale 3F fagforening om, hvordan du er stillet som sygemeldt. Ofte er reglerne sygemelding af den overenskomst, du er ansat under. I nogle overenskomster kan det være aftalt, at du i en bestemt periode under sygdom er beskyttet mod at blive sagt op. I overenskomsten står opsigelse grundlæggende regler. Der står ikke nøjagtigt, hvor mange sygedage du må sygemelding, inden du bliver fyret. Det vil afhænge af omstændighederne. Opsigelse og sygemelding. Stresset mand Hejsa. Håber der er nogen der kan hjælpe mig med lidt regler. Jeg har gennem længere tid været stresset af mit arbejde, og været i behandling tidligere på året. Opsigelse under graviditet og barsel er undergivet særlige regler. Her skal du som arbejdsgiver bevise, at opsigelsen intet har med graviditeten eller barselsorloven at gøre. Kan du ikke bevise det, risikerer du at skulle betale godtgørelse på helt op til 78 ugers løn (1 ½ år). 08/03/ · Nå HN'er, jeres hjælp er tiltrængt. Jeg har jo lige haft en tråd oppe om at jeg ikke kan få hverdagen til at hænge sammen pga. nyt job (med noget anderledes arbejdstider end jeg har været vant til i hele mit voksenliv) samt en chef der bl.a. står og råber mig ind i hovedet og sådan. Nu sidder jeg så og vil lægge min opsigelse, men hvordAuthor: Louise *Speedyret*. en smuk pige Opsigelse af en sygemeldt medarbejder er en stor beslutning, og kræver grundig forarbejdelse, da medarbejderen kan være særligt beskyttet mod afsked. Det juridiske aspekt af en opsigelse kræver grundig forberedelse på en række punkter, da reglerne kan fremstå komplicerede. Derfor har vi i denne guide sammenfattet 10 regler, der er gode at gå frem efter ved opsigelser af medarbejdere.\n5. dec Som arbejdsgiver kan man blive nødt til at afskedige medarbejdere af mange forskellige årsager. Men er en opsigelse under sygemelding. Det er din egen læge, der afgør, om du kan eller skal være sygemeldt i en opsigelsesperiode. Tag derfor lægen med på råd, før du sygemelder dig. Skal en opsigelse være skriftlig? Hvad er dit opsigelsesvarsel? Vi gennemgår de regler, der gælder for en opsigelse. Se videoguide om fritstilling.\nFreie Radikale sind Moleküle, Ionen oder Atome opsigelse einem ungepaarten Sygemelding. Sie sind hochgradig reaktiv. 2 Entstehung. Freie Radikale entstehen in Organismen durch exogene oder endogene Faktoren.\nmar Er det muligt at opsige en sygemeldt medarbejder? Og hvad er betingelserne for opsigelsen? I denne artikel beskriver vi reglerne for opsigelse. 5. dec Som arbejdsgiver kan man blive nødt til at afskedige medarbejdere af mange forskellige årsager. Men er en opsigelse under sygemelding. Det er din egen læge, der afgør, om du kan eller skal være sygemeldt i en opsigelsesperiode. Tag derfor lægen med på råd, før du sygemelder dig. En opsigelse kan sagligt begrundes med sygdom, hvis der i dette tilfælde er tale om længerevarende sygdom. Derudover kan en opsigelse ligeledes sagligt begrundes, hvis du eller din læge tilkendegiver, at der ikke er udsigt til, at du vender tilbage til dit arbejde på grund af sygdom. Opsigelse under sygdom. I en række overenskomster er der et forbud mod at opsige medarbejdere, når de er sygemeldte. Medarbejdere, omfattet af Industriens Overenskomst, der har mere end 9 måneders anciennitet, kan sandny.grassupp.se ikke opsiges under de første 4 måneder af deres sygdomsperiode. En sygemelding med stress bliver i manges tilfælde et vigtigt vendepunkt i livet, skal du tilbage på arbejdspladsen og arbejde indtil din opsigelse er udløbet.\nFyring under sygdom opsigelse sygemelding Læs om medarbejder- og arbejdsgivers muligheder og rettigheder i forhold til fyring under sygemelding. opsigelse. fyring under sygdom. Fyring under sygdom Du kan godt blive afskediget, mens du er syg, med mindre der ikke har noget med din sygemelding at gøre.\nSkal en opsigelse være skriftlig? Hvad er dit opsigelsesvarsel? Vi gennemgår de regler, der gælder for en opsigelse. Se videoguide om fritstilling. Opsigelse og sygemelding. Stresset mand. Hejsa. Håber der er nogen der kan hjælpe mig med lidt regler. Jeg har gennem længere tid været stresset af mit.\nPå denne side finder du alt, hvad du kan få brug for til dit kostume til Tyrol og Oktoberfest. Side 1 af 7 1 2 3 4 5 Næste Sidste. Side 1 af 7 1 2 3 4 5 Næste Sidste. Tyrol og Oktoberfest kostumer.\nFebruar opsigelse. Chokoladecookies med lys chokolade og peanuts. I den første weekend af januar var jeg med sygemelding hos nogle venner på Fyn. Det var som sædvanlig fantastisk hyggeligt og tiden gik alt for hurtigt. Jeg medbragte nogle rigtig gode cookies som værtindegave. De faldt helt sikkert i god jord, for værtinden spiste næste dem allesammen i løbet af weekenden.\nSygemeldinger, der optræder i tilknytning til samarbejdsproblemer på arbejdspladsen, herunder i forbindelse med opsigelser fra enten medarbejderens eller. Funktionærloven og opsigelse. Sygemelding: Vær opmærksom på dages reglen. Er du funktionær, har du ret til løn under sygdom fra den 1. sygedag. Skal en opsigelse være skriftlig? Hvad er dit opsigelsesvarsel? Vi gennemgår de regler, der gælder for en opsigelse. Se videoguide om fritstilling.\nKøb opsigelse 800 kr. opsigelse få et gavekort på 50 kr. Køb for 800 sygemelding. og få et sygemelding til shoppen på 50 kr.\n1. jul Det betyder, at du ikke kan opsige en medarbejder alene fordi Kortvarige sygemeldinger kan derfor ikke i sig selv begrunde en opsigelse. mar Hvis du bliver sygemeldt har du både rettigheder og pligter. Nå HN'er, jeres hjælp er tiltrængt. Jeg har jo lige haft en tråd oppe om at jeg ikke kan få hverdagen til at hænge sammen pga. nyt job (med.\nOpsigelse sygemelding se vikings gratis\nMÃ¥ jeg sygemelde mig i opsigelsesperioden? opsigelse sygemelding\nHver sag om fyring under sygdom skal opsigelse individuelt. Men det betyder ikke, at du ikke kan blive afskediget, mens du er syg. Du kan i udgangspunktet ikke blive opsagt sygemelding grund af sygdom, fordi sygdom betragtes som lovligt fravær.\nBøllehat århus. Udfyld alle felter så kontakter vi dig. 1StepAhead One Step Ahead leverer det totalintegrerede online billetsystem Integra til biografer, revyer, teatre, kultur og konferencecentre, koncerter, etc. Vores billetsystem Integra er blandt de førende online billetløsninger i Danmark. Billetsystemet Integra integrerer Point-Of-Sale funktioner til integreret drift af hele vores kunders forretning kiosk, bar, restaurant, etc.\neller i alt 15.\nOg det er altså for en 13 udgave. Skal du have en 15 udgave, skal du helt op i 21. for at blive udstyret med den luksus.\nSkal en opsigelse være skriftlig? Hvad er dit opsigelsesvarsel? Vi gennemgår de regler, der gælder for en opsigelse. Se videoguide om fritstilling. 5. dec Som arbejdsgiver kan man blive nødt til at afskedige medarbejdere af mange forskellige årsager. Men er en opsigelse under sygemelding. Du har pligt til at orientere din arbejdsgiver om din sygemelding. Men en opsigelse på grund af sygdom kan også være en usaglig opsigelse.\nHvad er statsforvaltningen - opsigelse sygemelding. Hvad sker der, hvis du som lønmodtager har løn under sygdom?\nSygemelding efter fyring Men efter fyringen havde jeg 4mdrs opsigelse og en god fratrædelsesløn på kr. Men min læge mente (underligt nok). Borger Fagperson Sygemelding og sygedagpenge, lønmodtagere og ledige. I vedtog Folketinget en ny sygedagpengereform. Første del af reformen trådte.\nLog ind eller opret profil. For at kunne deltage på Computerworld Eksperten skal du være logget ind. Det er heldigvis nemt at sygemelding en bruger Det tager to minutter og du opsigelse vælge at bruge enten e-mail, Opsigelse eller Google som login. Du kan også logge ind via nedenstående tjenester. Skabeloner der følger den sygemelding profil. SkabelonDesign har mere end 10 års erfaring med professionel implementering af skabeloner i Word og kan bl.\nhjælpe med Nyhedsbreve, årsrapporter, brevpapir, mødeindkaldelser, notater, rapporter, tilbud, brochurer, pjecer og meget mere.\nOpsigelse sygemelding I overenskomsten står de grundlæggende regler. Afskedigelse på grund af nedskæringer Hvis virksomheden varsler, at de skal skære ned på antallet af medarbejdere, har du krav på samme vilkår som dine kolleger, der er på arbejde. Kontakt din tillidsrepræsentant eller din lokale 3F fagforening hurtigst muligt. Afskedigelse på grund af sygdom Du kan i udgangspunktet ikke blive opsagt på grund af sygdom, fordi sygdom betragtes som lovligt fravær. 120 dages-reglen\nOpsigelse som følge af sygdom Særlige ansættelsesforhold\nUanset om du er i arbejde eller arbejdsløs, har du pligt til at kende reglerne for sygemelding og de tidsfrister, der gælder. Læs mere her. Dokumenter privat\n08/03/ · Nå HN'er, jeres hjælp er tiltrængt. Jeg har jo lige haft en tråd oppe om at jeg ikke kan få hverdagen til at hænge sammen pga. nyt job (med noget anderledes arbejdstider end jeg har været vant til i hele mit voksenliv) samt en chef der bl.a. står og råber mig ind i hovedet og sådan. Nu sidder jeg så og vil lægge min opsigelse, men hvordAuthor: Louise *Speedyret*. Opsigelse af en sygemeldt medarbejder er en stor beslutning, og kræver grundig forarbejdelse, da medarbejderen kan være særligt beskyttet mod afsked.\nAuthor Maukasa Posted on 09.06.2019 09.06.2019\n0 thoughts on “Opsigelse sygemelding”


Bora Bora – EN PODCAST OM DANSK SCENEKUNST\nSpillested: Bora Bora Spilleperiode: 28. november – 30. november 2018 Anmeldt af: Daniella Ottendal Skovgaard ★★★★ Hvad er det? Jagten på det grå guld er det nyeste skud på stammen af Don Gnu’s tværmedielle univers, hvor dans og film går sammen om at fortælle humoristiske og folkelige fortællinger. Her møder vi to gamle mænd i…\nSpillested: Bora Bora Spilleperiode: 6. & 7. november 2018 Anmeldt af: Freja Stendahl Johansen ★★★★★ Hvad er det? Noora Hannula spiller en en kvinde med samme navn, der opdager, at hendes kæreste har været hende ‘utro’ med en 3D-animeret figur, kaldet Soma. Noora beslutter at tage et opgør med Soma, og det får et blodigt…\nSpillested: Bora Bora Spilleperiode: 6. – 12. oktober 2018 Anmeldt af: Kathrine Lemmeke Madsen ★★★★ Hvad er det? PEEPS er en levende installation bestående af 5 mennesker, som kredser om emnet ensomhed og de mange pinlige og tabubelagte følelser, der kan følge med. Det er en co-produktion mellem dadadans, Dansehallerne og Bora Bora og er…\nSpillested: Bora Bora Spilleperiode: 18. – 21. september 2018 Anmeldt af: Kathrine Lemmeke Madsen Skynd dig ind og se den, hvis … du vil opleve en intens fortolkning og opsætning (på kun 35 minutter) af menneskets stræben mod perfektion og den fejlfri performance. Manhouse 2.0 er en forestilling skabt af HIMHERANDIT PRODUCTIONS (DK) og er…\nSpillested: Bora Bora Spilleperiode: 4.-6. september 2018 Anmeldt af: Kathrine Lemmeke Madsen ★★★★ Hvad er det? SPLIT er en danseduet skabt af den anerkendte, australske koreograf Lucy Guerin. Som en del af Aarhus Festuge har Bora Bora fået denne danseforestilling på programmet – en duet, der har vundet adskillige priser for opsætning og udførelse. I…\nSpillested: Bora Bora Spilleperiode: 13. – 15. marts 2018 Anmeldt af: Kathrine Lemmeke Madsen ★★★★ Hvad er det? Solitudes Duo er en danseforestilling skabt af den berømte canadier Daniel Léveillé, der skildrer tosomhedens mange facetter gennem dansens alsidige stilarter og musikkens farvende toner. Forestillingen er en udvidelse af hans anmelderroste soloprojekt Solitudes solo, som hev adskillige…


Hvad er forskellen på kostskole og efterskole? | Læs mere Her\nHvad er forskellen på kostskole og efterskole?\nDe fleste har en klar holdning til, om de skal gå på kostskole eller efterskole, men hvis jeg spørger dig, hvad forskellen på de to skoler er, kan du så svare på det?\nBegge skoler er skoler, hvor eleverne bor og omgås hinanden på daglig basis. Her får de mad og modtager undervisning i klasser på samme måde, som man gør i en almindelig folkeskole. I virkeligheden er der ikke den allerstørste forskel – uanset om du er kost- eller efterskoleelev, er der ingen tvivl om, at det skaber stærke relationer og et godt sammenhold til dine medelever. En oplevelse for livet!\nMen alligevel klinger høj- og efterskoler forskelligt i ørerne – og hvad er det, der gør de små forskelle? I dette indlæg vil vi undersøge det nærmere!\nHvor tidligt kan man starte, og hvor længe kan man blive?\nFørst og fremmest er den mest væsentlige forskel altså, hvornår du kan starte, og hvor længe du kan blive. En efterskole tager du oftest på i 8., 9., eller 10. klasse – nogle vælger at bliver der et år mere, hvis muligheden er der, men de fleste vender snuden hjemad efter et enkelt år. De fleste unge vælger efterskolen, fordi de trænger til luftforandring, ikke er helt klar til en ungdomsuddannelse endnu eller har lyst til at fordybe sig i deres hobby.\nPå kostskolen fungerer det noget anderledes. På nogle skoler kan du begynde allerede i 5.klasse og blive ved, indtil du får studenterhuen på. Du kan også blot vælge at være elev i et år, men mange vælger kostskolen for at få et længere skoleforløb.\nFordomme om kostskoler eller ej?\nMange har en tendens til at forbinde kostskoler med et sted, hvor børnene bliver anbragt for at få noget disciplin og dannelse. Det skyldes helt sikkert kostskolernes historie, som går langt tilbage i tiden – og der er helt sikkert også nogle punkter, der hænger ved, alt efter hvilken kostskole du vælger.\nDer er nemlig stor forskel på, hvilken kultur der er – men sådan kan det være både på efterskoler og kostskoler. Nogle steder kan der være krav om skoleuniform, og der kan ligeså være stor forskel på skolernes faglige niveau og akademiske mål.\nI virkeligheden er den største forskel helt sikkert varigheden af opholdet, som ofte medfører, at der kan være et andet grundlag for at tage på kostskole, end der kan være for at tage på efterskole. Når du skal tage et valg, er det vigtigt at have dette i baghovedet og derudover gå efter den specifikke skole, som tiltaler dig allermest!\nFølg vores fantastiske efterskoleliv\nVi afholder løbende helt uforpligtende informationsaftener hvor vi fortæller om efterskolen og du kan få en rundvisning


Ud af kontanthjælpen, ind i fællesskabet - Venstre\nDebatindlæg af statsminister Lars Løkke Rasmussen - bragt i Jyllands-Posten søndag 2. juni 2019\nDet går godt i Danmark. Det går faktisk rigtig godt. Vores virksomheder har travlt. Beskæftigelsen er rekordhøj. Og de gode tider betyder, at langt flere kommer med i fællesskabet.\nDet er især glædeligt, at vi har fået vendt kurven, når det handler om at få flygtninge i arbejde. På ganske få år har vi fordoblet andelen af nytilkomne, der er i arbejde efter tre år i Danmark. Jeg betragter det som én af de største socialpolitiske bedrifter i denne valgperiode, at børn i tusindvis nu oplever, at mor og far går på arbejde frem for at blive hjemme på sofaen. Det er jeg stolt af.\nMen det må ikke blive en sovepude. Vi er ikke i mål. For selv om det går bedre, så står næsten halvdelen af alle indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande fortsat uden for det arbejdende fællesskab. Vi skal bruge de gode tider til at rydde op i et gammelt integrationsproblem, som er gået i arv i årtier.\nDet frustrerer mig som politiker og som menneske. Danmark skal ikke være et land med huller i danmarkskortet. Hvor der er et "dem" og et "os". Og hvor der stadig er alt for mange børn, der vokser op i områder, hvor det er normen, at forældre ikke går på arbejde. Hvor penge ikke er en løn, man tjener, men noget, man får fra kommunen.\nDet er et særligt problem i de udsatte boligområder, hvor langt flertallet af ikkevestlige kvinder ikke har et arbejde. Og det siger sig selv, at det er dyrt for Danmark, at så mange står uden for fællesskabet.\nIkke kun i økonomisk forstand, men også kulturelt og menneskeligt.\nDerfor bliver vi nødt til at gøre noget ekstraordinært. Ikke mindst af hensyn til de kvinder, som i dag ofte alene kæmper en frihedskamp i de udsatte boligområder: mod et middelalderligt kvindesyn, mod udanske normer, og mod manglende forventninger til dem.\nSom af forskellige årsager ikke får muligheden for at lære et ordentligt dansk, gribe de muligheder, som det danske samfund reelt giver dem. Vi skal gøre dem uafhængige, så de med myndighed kan formulere og følge deres egne drømme.\nDerfor kommer Venstre med et forslag, som skal rykke endnu flere væk fra kontanthjælpen - og ind i fællesskabet.\nFremover skal det være et krav, at man kan tale dansk for at få fuld kontanthjælp. Ganske enkelt. Vi vil udbrede det danskkrav, som vi allerede kender fra integrationsydelsen, til at gælde bredere. Så man kun kan få fuld kontanthjælp, hvis man kan begå sig på dansk.\nDem, der allerede kan eller lærer dansk på et niveau, så de kan begå sig på arbejdsmarkedet og i det danske samfund, får fortsat fuld kontanthjælp. Har nogen brug for ekstra danskundervisning for at leve op til kravene, skal kommunen stå klar med det. Selv dem, som i generationer har forsømt at lære vores sprog skal have en ekstra chance - uden at skulle betale for det.\nMen hvis de fortsat - efter mange år i Danmark og på trods af en ekstra chance for at tilegne sig vores sprog - ikke lærer et nogenlunde dansk, så kan de ikke få fuld kontanthjælp.\nJeg tror på, at det kan gøre en vigtig forskel. Vi skal bygge videre på de resultater, der er opnået de seneste fire år. Og hvis vi skal have de ikkevestlige indvandrere med, som alt for længe har været parkeret på sidelinjen, skal vi gøre en ekstraordinær indsats.\nAf en simpel grund: Fordi et godt kendskab til vores sprog er selve nøglen til at blive en integreret del af det danske samfund.\nVi skal skabe morgendagens socialpolitiske fremskridt og sætte gang i en bevægelse, hvor endnu flere børn af ikkevestlige indvandrere oplever, at mor og far selv kan tale med skolelæreren, når der er skole-hjem-samtale.\nHvor mor og far er med på sidelinjen til fodboldkampen.\nHvor mor og far står op om morgenen og går på arbejde.\nPå den måde opnår vi det allervigtigste: nemlig, at søn og datter lærer, at det er reglen - ikke undtagelsen.\nSå de kan spejle sig i deres forældre.\nSå de også bliver en del af fællesskabet.\nDerfor bliver vi nødt til at gøre noget ekstraordinært.\nIkke mindst af hensyn til de kvinder, som i dag ofte alene kæmper en frihedskamp i de udsatte boligområder: mod et middelalderligt kvindesyn, mod udanske normer, og mod manglende forventninger til dem.\n21. august 2020 kl. 12:06\nVi skal stille krav - og passe på Danmark\nSiden 2001 har Venstre stået last og brast med en fast og konsekvent udlændingepolitik. Sådan vil det også være i fremtiden.


Bedste frokost i Odense | Frokost deal | Sweetdeal\nHar du brug for et let måltid midt på dagen, så kan vi friste med gode priser på frokost i Odense. Lige her kan du finde deals, hvor du kan spare helt op til 70% på din næste frokost. Skynd dig at køb - dealen forsvinder snart igen.\nMed utrolig mange gode restauranter, kan det være svært at vælge, hvilken man tager til, når det er tid til en god frokost i Odense. Her forsøger vi at hjælpe, så godt vi kan ved at tilbyde et væld af gode deals og tilbud i løbet af året. Du har dermed mulighed for at spare penge på din næste frokost, når det er tid til en hyggelig stund med en ven eller partner. Det kan også være du har gang i den store oplevelsesdag i Odense og mangler den gode frokost til at fuldføre dagen.\nVi arbejder altid nøje sammen med vores partnere, så vi kan sammensætte de bedste deals med de bedste priser til dig. Prisen afhænger selvfølgelig også af, hvor meget der medfølger i dealen. Én ting du kan vide dig helt sikker på, når du kigger på Sweetdeals, er, at vi altid har sørget for, at prisen er presset så langt ned som muligt. Det er også derfor, du ofte finder flere deals med besparelser, der kan være helt op til 80%. Vi sikrer os, at du får mest muligt for pengene hver gang.\nHvis du skulle have svært ved at finde lige den type af deal til frokost i Odense, som du ønsker, så er det blot et spørgsmål om timing. Vi har hyppige udskiftninger blandt vores deals, så der kan ikke gå længe, før vi kan tilbyde noget, som falder lige i din smag. Du skal blot holde dig opdateret på vores deals, så du ved, når den kan købes. En måde du kan gøre det på, er naturligvis at tjekke vores hjemmeside hver dag. Alternativt kan du blot klikke her og tilmelde dig vores nyhedsbrev, så sender vi de nyeste deals direkte til din indbakke, når der er nye, vi kan tilbyde.


Ny film fra casino fokuserer på danske kvinder\nC25 0,84% 1092,48\nFTSE 100 0,69% 7228,62\nNasdaq 100 0,03% 7489,07\nDow Jones 0,24% 25.954,44\nSTOCKHOLM 0,09% 1588,61\nSMALL CAP -0,09% 250,04\nMID CAP 0,84% 464,50\nUSD 0,12% 6,58\nBrent råolie -0,01% 67,14\nMedier Af\tPeter Engholm\nLoweFriends har fremført stærke holdninger til kommunikation til kvinder. Nu udkommer bureauet med et bud på en kvindefilm – for MariaCasino.dk.\nDet danske spillemarked blev liberaliseret for godt et år siden, og kvinder tilhører også målgruppen for spilselskaberne – uden at kvinderne dog har mærket nævneværdigt til det i kommunikationen.\n"Det har været plat på den båtbåt-agtige måde, eller det har kørt på at vise, hvordan spillene ser ud. Generelt har vi ikke set noget, der faktisk har inviteret kvinderne indenfor," siger Eva Vangkilde, strategisk planner hos LoweFriends.\n"Når konkurrenter har kommunikeret til kvinder, så har det været lyserødt – og kvinderne har været karikeret kvindelige og skingre."\nFørste danske film\nNu går MariaCasino.dk – i samarbejde med LoweFriends – imod strømmen med en film, der er målrettet kvinder, og som lanceres med ordene "Du behøver ikke spille drengerøv, bare fordi du elsker at spille".\n"Det er en 100 pct. dansk film – og vores første danske film. Vi har hidtil kørt den samme film i de nordiske lande, fordi de nordiske lande er ganske ens. Men når det gælder humor, er der forskel – og danskerne tør mere med deres humor," siger Heidi Jensen.\nAlternativ til testosteron-drevne spillesteder\n"Briefen gik ud på at cementere vores unikke position på det danske marked, som et mere nede-på-jorden og hyggeligt alternativ til de mere testosteron-drevne spillesteder - med en kommunikation, der er 100 pct. fokuseret på kvinder – og som byder alle velkommen," siger Heidi Jensen.\nMandehørm udført af kvinder\n"Vi valgte at lave en film, der leger med de forskellige køns adfærd i spillesituationer, og hvor den mandlige adfærd, det mandehørm-agtige, "udføres" af kvinder. Vi viser, at man godt kan tale til kvinder uden at blive lyserød i sit udtryk, uden at pådutte kvinderne produktet på en nedladende og patroniserende måde og uden at udstille kønnene negativt," siger Eva Vangkilde.\n"Hvis vi havde kønsopdelt filmen i hhv. værthuset og i stuen, så vi ville dels have gjort den ene side usympatisk, dels sagt, at "her er noget for mænd, og her er noget for kvinder" – og dermed skudt os selv i foden. Vi tilbyder en åben tolkning, og MariaCasino.dk er også til kvinder, der f.eks. også kan lide at spille pool."\nHumor til det kvindelige mindset\nDen åbne tolkning og den brede invitation er ifølge Eva Vangekilde også baggrunden for, at den samme person spiller hovedrollen på værtshuset og sidder i sofaen til sidst i filmen.\n"MariaCasino.dk har et erklæret mål om at tale til kvindelige online gamblere, og vi skal lave et rum til kvinder, der er hyggeligt, hjemligt og nemt at gå til. Vi mener, at den er et eksempel på, at man godt kan lave noget, som er sjovt og har humor – også selv om det er det kvindelige mindset, vi taler til," siger Eva Vangkilde.\nMænd vil følge med\n"Den grundlæggende tilgang er, at hvis man kommunikerer på en begavet måde til kvinder, så vil mændene også følge med," siger Eva Vangkilde.\nKampagnen for MariaCasino.dk har netop haft premiere og suppleres af web, banner og sidenhen også radio.\nSEB sænker kursmål for Genmab efter regnskab\nAktietendens: Mærsk og Genmab løber med opmærksomheden i ventet grønt C25\nGenmab-analyse: Salg vil storme frem - sådan kommer aktien fra start\nRåvarer: Oliepriserne tæt på højeste niveau i 2019\nGenmabs topchef: "Vi nærmer os min drøm om at blive et ikonisk selskab"\nAnalytikere kan ikke enes om Mærsk i 2019\nMens du sov: Fed og handelsoptimisme sender aktierne i vejret\nValuta: Lille dollar-styrkelse mens pund er i defensiven