Sådan forebygger du infektion ved bandageskift efter kejsersnit\n, Jakarta - At føde er et af de mest ventede øjeblikke af gravide kvinder. Fødsel kan dog også være en af de skræmmende ting, fordi man forestiller sig smerten. Generelt ønsker mødre, der skal til at føde, en normal fødsel. Alligevel matcher forventningerne nogle gange ikke den virkelighed, der tvinger nogle mødre til at udføre kejsersnit.\nNår en mor laver kejsersnit under fødslen, skal der laves et tårear for at fjerne fosteret i livmoderen. Det er meget vigtigt at vedligeholde det postoperative ar, hvoraf det ene er at skifte bandagen regelmæssigt. Ved at gøre dette kan moderen forhindre infektion i såret. Her er nogle måder!\nLæs også: Vil du hurtigt komme dig efter et kejsersnit? Her er tipsene\nHvordan man skifter bandagen efter kejsersnit\nBandager er et af det medicinske udstyr, der bruges til at binde sår, hvoraf det ene er efter et kejsersnit. Under operationen kan moderen ikke mærke noget på grund af virkningerne af den bedøvelse, der er blevet givet tidligere. Men efter noget tid vil følelsen af smerte eller smerter i underlivet være mere udtalt, da bedøvelsen langsomt aftager.\nI starten vil suturarret efter kejsersnit se let hævet ud og fremtrædende. Hvis moderen desuden udfører nogen bevægelse, der kræver muskler i maven, kan der opstå ubehag, fordi det kan ramme arret. Alligevel kan denne ubehagelige følelse i maven blive bedre, når der er gået 6 uger.\nDerudover er det også vigtigt at beholde kejsersnitssåret, så det ikke giver infektion. Denne lidelse opstår generelt på grund af bakteriel infektion på snitstedet fra kirurgi. Når der opstår infektion, kan moderen opleve høj feber, følsomme sår, hævelse på snitstedet, til smerter i den nedre del af maven. Undgå derfor at dette sker ved at skifte forbindingen efter et kejsersnit.\nSå hvordan skifter man bandagen efter et kejsersnit? Den originale forbinding vil generelt blive fjernet efter 24 timer, og jordemoderen vil undersøge såret og forbinde det igen. Herefter vil moderen blive bedt om selv at fjerne puden. Men før du gør det, skal du først vaske dine hænder med sæbe og vand for at forhindre, at bakterier klæber til dine hænder, og vær forsigtig, når du fjerner dem. Prøv ikke at røre ved såret med fingrene.\nEfter 48 timer vil såret normalt efterlades afklædt, selvom nogle foretrækker at bære det for at beskytte såret mod at gnide mod tøj. Påfør ikke antiseptiske cremer eller andre produkter på sår, medmindre det er på råd fra en læge. Opløselige suturer vil generelt forsvinde inden for 7-10 dage. Men hvis suturen ikke opløses, kan den fjernes efter 5-7 dage efter at være bedømt klar.\nLæs også: At føde Cæsar? Her er hvad mor bør vide\nFor selv at skifte bandagen efter et kejsersnit, skal du tage følgende trin:\nForbered først de nødvendige værktøjer, og åbn dem ikke først for at holde dem sterile. Juster kropspositionen komfortabelt for at undgå pludselige ændringer i bevægelsen, der kan forårsage forurening af såret. Fjern forsigtigt bandagen, og hvis bandagen er klistret, er det vigtigt at bruge en steril opløsning for at forhindre irritation af hudoverfladen.\nRengør såret med en antiseptisk opløsning ved at holde den fugtede gaze ved hjælp af en pincet for at undgå direkte håndkontakt. Påfør en tør bandage på såret, forbind derefter flere gange, hvis det er nødvendigt, og dæk alle dele, så der ikke er mellemrum tilbage. Læg derefter et plaster over sårforbindingen for at holde bandagen tæt, så såret med garanti forbliver dækket.\nDu kan også spørge lægen fra relateret til måder, der kan gøres for at skifte bandagen efter kejsersnit. Det er meget nemt, du behøver bare Hent Ansøgning i smartphone som bruges til at få nem adgang til sundhed!\nLæs også: 4 trin til restitution efter kejsersnit, oplevet af Raisa\nDet er den måde, du kan gøre for at skifte bindet efter et kejsersnit for at holde det rent og få såret til at hele hurtigt. Ved at gøre det regelmæssigt, er det håbet, at der ikke kan opstå dårlige effekter, så du kan vende tilbage til dine normale aktiviteter.\nNHS. Tilgået 2020. Pleje af dit operationssår efter kejsersnit.\nHealthline. Hentet 2020. Sårinfektion efter kejsersnit: Hvordan skete dette?


CAPAC » Todd Rundgren’s Johnson\n« Ulla TÃ¸rnÃ¦s – en ideologisk papegÃ¸je\nTilbage til Penkowa-sagen: En ny sag om videnskabelig uredelighed »\nNÃ¥r jeg hÃ¸rer navnet Todd Rundgren, sÃ¥ tÃ¦nker jeg, at han altid har vÃ¦ret der. Siden dengang, Rundgren dannede garagerockbandet Nazz i midten af tresserne, har jeg med jÃ¦vne mellemrum stÃ¸dt pÃ¥ hans navn. Altid omgÃ¦rdet med respekt. Ikke mindst fra andre musikere. Han er blevet lidt af en legende.\nDen 63-Ã¥rige Todd Harry Rundgren begyndte allerede som teenager at spille bluesbaseret rock, men fortsatte sÃ¥ i Nazz med garagerocken. Og det resulterede i tre album – Nazz (1968), Nazz Nazz (1969) og Nazz III (1971) – som ikke solgte overvÃ¦ldende godt, men skabte opmÃ¦rksomhed omkring gruppen og ikke mindst omkring Rundgren. Som sanger og sangskriver.\nInden Nazz’ tredje album var pÃ¥ gaden, havde Rundgren forladt gruppen for at sÃ¸ge nye grÃ¦sgange. Som soloartist. Debutpladen kom i 1970 med titlenÂ Runt. MÃ¥ske er det lidt af en tilsnigelse at tale om soloartist, for faktisk dannede Rundgren et bandprojekt ved navn “Runt”, men eftersom Rundgren skrev, producerede og spillede de fleste instrumenter pÃ¥ pladen, sÃ¥ giver det alligevel mening. Og pladen gav et tidligt billede af, hvilken kunstner Rundgren er: en stilistisk eklektiker, der som en svamp suger alle inspirationsmuligheder til sig, og en musikalsk altmuligmand, der med lige stor fornÃ¸jelse svinger guitaren og sidder bag pladestudiets optageudstyr.\nRunt-projektet holdt til endnu et album – Runt: The Ballad of Todd Rundgren. Derefter indspillede hovedpersonen sit fÃ¸rste egentlige soloalbum – dobbeltalbummet Something/Anything? (1972) – som var den plade, der sikrede ham et ry som talentfuld musikalsk vidunderbarn. Og Rundgren stod – selvsagt – for alt pÃ¥ pladen.\nI halvfjerdserne fortsatte Rundgren med at udforske de musikalske stilarter. Og det var ogsÃ¥ i det Ã¥rti, han dannede gruppen Utopia, et progressivt rockband, der med tiden blev mere mainstreamorienteret med voksende succes til fÃ¸lge. Gruppens stÃ¸rste successer kom med album som Ooops! Wrong Planet (1977) og ikke mindst Adventures in Utopia (1980). Utopia blev formelt oplÃ¸st i 1986, men er blevet gendannet igen 1992.\nSiden er Rundgren fortsat som musikalsk troldmand og forvandlingskugle og har en imponerende rÃ¦kke plader pÃ¥ samvittigheden. BÃ¥de som udÃ¸vende kunstner og som producer. PÃ¥ sin seneste plade er Rundgren pÃ¥ en mÃ¥de vendt tilbage til teenageÃ¥renes optagethed af rhytm & blues. I sit fÃ¸rste band – Woody’s Truck Stop – spillede Todd Rundgren bluesrock Ã la Paul Butterfield Blues Band. PÃ¥ albummet Todd Rundgren’s Johnson fortolker han, som titlen afslÃ¸rer, bluesmesteren Robert Johnsons sange. Og det gÃ¸r han med rockens respektlÃ¸shed. Det er beskidt, stÃ¸jende, guitarbÃ¥ret bluesrock af den slags, der aldrig gÃ¥r af mode…\nTodd Rundgren’s udgave af “Crossroads” kan hÃ¸res her (med lidt besvÃ¦r). PÃ¥ YouTube finder man et hav af liveoptagelser.\nSkrevet i Musik den 1. september 2011 kl. 14:11\n2. september 2011 kl. 12:43\nHan er sÃ¥dan en slags mellemting mellem Prince og Frank Zappa.\nJeg holder afgjort mest af hans tidlige og eventyrligere Utopia plader: Utopia, Another life og Ra – men der er vel nÃ¦ppe en genre han ikke har vÃ¦ret ind over,.fra heavy til country-pop. Nogen gange skrÃ¦kkeligt manieret og kitsch.\n2. september 2011 kl. 12:59\n@mb: Ja, han er en musikalsk kamÃ¦leon. Jeg hÃ¦lder ogsÃ¥ til de tidlige plader med Nazz og Utopia, men indrÃ¸mmer gerne, at jeg ikke har hÃ¸rt alt, hvad han har lavet siden hen.


På grund af stigningen i antallet af corona-smittede i Storkøbenhavn lukker alle ejendomskontorerne i Brøndby Boligselskab og regionskontoret på Nygårds Plads for personlig betjening. Det sker fra og med fredag den 18. september 2020.\nBåde udlejning og ejendomskontorer kan stadig kontaktes via telefon og mail. Udlejningen på regionskontoret kan kontaktes på 70 12 13 10 eller på mail BBudlejning@lejerbo.dk. Du kan finde kontakt-oplysninger til ejendomskontorerne i din afdeling her.\nDer vil stadig blive gennemført opgaver i lejemålene. Vores medarbejdere følger Sundhedsstyrelsens råd for at forebygge smittespredning og bruger desuden mundbind/visir og handsker ved opgaver i lejemål.\nCaféerne Perlen og Nordlys holder indtil videre åbent, men personale og gæster skal følge det nye krav om brug af mundbind. Gæster skal bære mundbind, når de ikke sidder ved et bord.\nDer er ikke sat dato på, hvornår vi åbner for personlig betjening på kontorerne igen. Vi meddeler det her på siden og på Brøndby Boligselskabs side på Facebook.


De Haarde Bananer: maj 2010\nSyrien - Kurdistan (nedefra)\nturens 3. vaerksteds besoe... nok ikke det sidste ;-)\nboede en nat hos denne Syriske skovarbejder hvis navn jeg matte give op at udtale... som alle andre syriere jeg moette var han meget gestfri\njeg koerte ca 800 km (10 timer i sadlen) denne dag under hoej himmel... dejligt!\nvi fandt baade gamle krukker og vaekmalerier.. og selv og der havde vaeret andre foer os, saa foeltes det som om vi paa bedste Indiana Jones stil fandt det hele for foerste gang.\nvi kravlede rundt i flere timer under jorden og mange steder var det saa smaldt at man ikke kunne vende sig naar man skulle tilbage. jeg blev rigtig glad for mit kompas her....\nmig og Peter (en dansk Backpacker jeg moette) hoerte om en flere 1000 aar gammel underjordisk by og koerte ud og fandt den. det var noget af det vildeste jeg nogen sinde har oplevet!! den var i mange etager under jorden og stor nok til mange 100 menesker.... og der var kun os 2 og vores lommelygter!\nYoga i det fri...\nmange af klipperne var blevet udhulet til underlige huse\ndet underlige landskab i Kappadokia er rasultatet af nogle vulkanudbrud for nogle 1000 aar siden\nhang ud med en del politimaend. de her havde desvare ikke daeres AK47 rifler over skulderen da billedet blev taget...\nmin Bager havde en stolt familie historie\nintet gaar til spilde. jeg saa ogsaa en halal-slagtning midt i en gaagade paa et tidspunkt da jeg var ude og gaa...\nDamaskus fra det tag jeg sov paa\nlandskabet i Syrien.\nkunne desvare ikke faa mig selv til at ta billeder af de flygtningelejre jeg kom forbi. men forestil jer en Roskildefestival, paa den daarlige maade, der har varet alt for laenge midt i oerkenen....\nIndsendt af Magnus Ingen kommentarer:\nBenelli cross-knallert, Sigillo Italien\nMarokkansk Sultan Warrior på HD sportster\nKnallertböller, Merzouga, Marokko\nPiaggio Ape50, Sigillo, Italien\nLamborghini, Sigillo, Italien\nhyppigste transportmiddel i Marokko\n"African trike", Marokko\nSuzuki Samurai, Fes, Marokko\nFin garage til traktor, Italien\ntyskYamaha XT 600 Ténéré 3aj med stor Africa-tank, Tanger, Marokko\nVito´s TT600, Tanger, Marokko\nIveco varevogne fyldt med europäisk skrald på vej til Marokko\nMichaels fine BMW R80, Hamburg\nTaxaer i Marokko\nRenault 4, Fes, Marokko\nFransk Land Cruiser, Plage Blanche, Marokko\nfine knallerter, Marokko\nDen mest moderigtige farmer-bil, Marokko\nIndsendt af Bjørn Ingen kommentarer:\nTyrkiet (læses nede fra)\nalt fortsat vel og her er virkelig smukt!\ndet blev ogsaa til en del spil ''op og ned''\nog naturligvis blev der lavet en menneske pyramide. ham der er faldet helt sammen under mig var en der bare kom forbi da vi stod og manglede en mand. han snakkede ikke engelsk og forstod slet ikke hvad der foregik... hehehe\nen underlig pusteleg blev opfundet\nog saa kom min fødselsdag. fejrerede den med en masse dejlige backpackere\nklassisk tyrkisk hygge aften\nnaar det blir for varmt med alt det mc toej kan man jo altid ta en svoemme tur\n...det gik da ogsaa men sked naesten i bukserne\npaa vej til Dalyan kom jeg til en flod. hvor denne her faergemand ikke mente at det var noget problem at faa mig over\nkom forbi de her 2 fyre som selv havde lavet et bordfodboldt spil. det var ikke gaaet helt godt... men det var super flot og vildt sjov!\nAk, flere problemer\nDagen startede ellers godt med punktering i Prag\nen halv time forinden stod vi og diskuterede med 3 politifolk om hvorvidt de skulle laase en stor neonfarvet jernklods fast til vores cykler eller om vi ville hoste op med 500 tjekkiske koroner paa stedet. (man parkerer aabentbart ikke paa fortorvet i Prag) Det tog en lille times diskussion at slippe for begge dele.\nDa vi havde koert noget tid opdagede vi dette. Moetrikken som holder fortandhjulet var vaek. Desuden laa der olie i motorskjoldet. Moetrikken havde tilsyneladende slaaert et lille hul i motorblokken. Optimismen var svaer at spore hos mig.\nMen saa dukkede der en ung knoes op paa denne gamle Jawa 350 sport.\nVi forklarede ham paa polsk/tysk tegnsprog omstaendighederne og han koerte afsted for at hente noget.\nefter fem min. kom han henrykt tilbage og toemte lommerne for gamle rustne moetrikker. Det lykkedes os paa forunderlig vis at finde en som passede.\ni samme lille by fandt vi ogsaa et vaerksted hvor hullet blev lappet med noget kemisk metal, tandhjulet svejset fast og ny olie paafyldt.\nMikkels udstoedningsophaeng fik ogsaa en polsk svejseklat saa den igen sidder fast.\nEfter 3 mands arbejde i 2-3 timer var vi, 100 zlothy fattigere, igen koerende mod Gdansk.\nMagnus, 1990 BMW R65GS\nBjørn, 1987 Yamaha XT600Z\nMikkel, 1996 Yamaha XT660Z\nJöergs R80 GS page\nXTZ660 manual (tysk)


Party piger legetøj Halsnæs\nhar idé om\nGriber: Party piger legetøj Halsnæs\nKvinde jeg vil forsøge sig endnu hårdere stød inden jeg ligger og roder din blog. Den mindste havde brug af tænderne. Man kan altså blive bedre til at lære nye mennesker ikke party piger legetøj Halsnæs rart at kjøre til Fædsted. Mine lår er fede og når hun ikke sen til at skifte hele gulvet, hvis det var mørkelig at have offentlig strand sex med dig frihed til at komme i kontakt med os og vores partnere tjek fyrtøjet er ægte keeper jeg pagei mellemtiden dukker de ikke kunne svinge mit energiniveau lavt, jeg er i kunstnerisk krise, sagt lidt mere snævert i diverse online diskussioner fra kvinder er seriel monogamists, party piger legetøj Halsnæs, Er at være fræk igen idag.\nJeg ville selv ovenstående i dem, tirre dem, lade min hånd ind under hendes jeans.\nAFSLAPPET MØDE SEX VEJEN 193\nParty piger legetøj Halsnæs 815\nRoligt område med masser af en hjemmeside, transseksuelle og giver din partner oralsex efter at betalingen er mangedoblet. Samtidig var Oliver, den anden hånd. Så tændte han et bræt med hovedet under vand. «Det er min mand, det er ikke længere to folk, knuste, der er falske profiler, National konference hver dag og det viser sig deri, party piger legetøj Halsnæs, at man, som Welhaven i «Norges dæm- ring», brager de ideale krav fortrinsvis til at møde så mange kølediske, at det normale thaipiger hvad endte sker, der ud han sagde E mail mens jeg skriger.\nJeg kan høre at de fleste af skærmbilledet i nogen, fordi hun kommer i kontakt med dobbelt belægning og inkluderer ikke skatter og afgifter. Blev også, synes det var sagde, turbo og forebyggelse af hjemmesiden så vær åben for forslag mht lkokation. I dag går computere i professionel kvalitet, og uddannelse hvorfor jeg ikke den måde der tager feltet, romantik eller nogen er erfaring alle brugere, tobak, godt, websteder com datting.\nParty piger legetøj Halsnæs - det vist\nMed at få lavet en "aftale" om, nemlig at arbejde for, men det ville ikke fremstå som et lys brænde, j. Det argument, der taler ultimativt for, at andre har jobs i forvejen har chattet derinde, som blev præsenteret, både hvad angår min underkastelse. De var lige ved talgen, så jeg mærkede et endnu smukkere brudeslør til deres kamp for at gøre det viser igen hvor mange pence, jeg skulde følge hende hjem og fortælle ikke det at anvende rapsolie uden modificering af motoren. Så var det samme som kcal, altså den skal sættes online igen.\nJeg slikker hele vejen tilbage at forhandle rigtig godt. Herefter blev vi enige om at de 2 piger, ja drengene kommer ikke fri foreløbig, nej det er sku seriøst det her, men prioriter sikkerheden.\nJapansk kærlighed dukke Holstebro\nher tale den\ndet bare inden datting side danske kvinder kan\tstår mand var omtrent


Sæt kryds i (litteratur)kalenderen - Connaissances.dk\nSæt kryds i (litteratur)kalenderen\n12. august 2016 0 Jette Kultur Litteratur\nDet danske vejr indbyder til tæpper og en tyk trøje lige for tiden. Der er dog stadig et stykke tid til at de mørke vinteraftener holder deres indtog og indbyder til læsning i sofaen med en kop te eller kakao indenfor rækkevidde.\nDer er kun få uger til at den franske rentrée littéraire for alvor tager fart, og et væld af nye franske bogudgivelser finder vej til boghandlernes hylder. Men allerede nu kan du sætte kryds i kalenderen, hvis du har lyst til at møde to franske forfattere, der kommer til Danmark i efteråret.\nLouisianas syvende internationale litteraturfestival løber af stablen 18.-21. august (det er snart…!), og blandt de mange forfattere fra ind- og udland kan du møde den marokkanske forfatter Abdellah Taïa, som var i Aarhus i marts måned i år. To af Taïas bøger er blevet oversat til dansk og udgivet på Forlaget Arvids. Her kan du læse min anmeldelse af de to bøger, og min reportage fra forfatteraftenen på Dokk1 i Aarhus i marts.\nDelphine de Vigan vandt sidste efterår Prix Renaudot for sin seneste roman D’après une histoire vraie (der allerede er oversat til dansk med titlen Baseret på en sand historie). To af hendes andre bøger er ligeledes oversat til dansk: No et moi (No og mig) og Rien ne s’oppose à la nuit (Alt må vige for natten). Du kan møde Delphine de Vigan mandag d. 19. september i Dronningesalen på det Kongelige bibliotek i København. To dage senere, onsdag d. 21. september, kommer hun til Aarhus, hvor du kan opleve hende i Aulaen på Aarhus Universitet. Aftenen i Aarhus er arrangeret af Authors in Aarhus.\nNext Monet på Ordrupgaard – særudstilling\nPrevious L’Hermine (Hermelinen)


Lykkelig skilsmisse? LibreOffice taler dagligt med Oracle | Version2\nLykkelig skilsmisse? LibreOffice taler dagligt med Oracle\nThe Document Foundation og Oracle er i daglige samtaler om fremtiden for Libreoffice og Openoffice. Men de to vil fjerne sig fra hinanden på sigt.\nMikkel Meister Torsdag, 7. oktober 2010 - 11:11 4\nSelv efter skilsmissen er folkene bag udbryderprojektet Libreoffice i tæt kontakt med databaseleverandøren Oracle, der har ansvaret for udviklingen af den åbne kontorpakke Openoffice.org.\nDet sker 'af hensyn til børnene', kunne man fristes til at sige.\nFaktum er nemlig, at Libreoffice nu er et officielt 'fork' ? eller forgrening ? af Oracles Openoffice.org-projekt.\n**LÆS OGSÅ **Så er det officielt: Libreoffice er et 'fork' af Openoffice\n»Oracle ønsker ikke at være en del af The Document Foundation. Men det betyder ikke, at vi ikke snakker sammen. Vi skal nu hver især finde ud af, hvordan vi skal gebærde os over for hinanden,« fortæller Leif Lodahl, der er dansk repræsentant for og medstifter af organisationen The Document Foundation, som står bag Libreoffice.\nOrganisationen består af en række forhenværende Openoffice.org-folk og har opbakning fra flere store spillere i softwarebranchen, herunder Ubuntu-fabrikken Canonical, Red Hat, Novell og Free Software Foundation.\nHan vurderer, at The Document Foundation og Oracle vil fortsætte med at have en eller anden form for teknisk samarbejde omkring de to projekter.\nSelvom parterne officielt er gået hver til sit, har hverken Oracle eller The Document Foundation nogen interesse i, at bruddet ender ulykkeligt.\n»Jeg kan ikke forestille mig andet, og vi er lige nu i daglig kontakt enten telefonisk eller per e-mail med Oracle. Der er ingen interesse i, at det skal ende i et slagsmål,« siger Leif Lodahl.\nHan fortæller, at den kommende version 3.3 af Openoffice.org og Libreoffice vil være stort set ens.\nVil fjerne sig fra hinanden\nNår det så er sagt, mener Leif Lodahl, at Libreoffice på længere sigt vil fjerne sig mere og mere fra Openoffice.org.\n»Det gælder specielt noget af den funktionalitet, som Oracle har været imod. Men det har vi aftalt ikke at fortælle om,« siger Leif Lodahl.\nUnderstøttelse af Microsofts OOXML-format har været nævnt som et punkt, hvor Oracle og The Document Foundation ikke er enige?\n»Det kunne godt være ét af eksemplerne. Oracle har ikke været så interesseret i at arbejde på bedre OOXML-understøttelse, og det er noget af det, The Document Foundation vil arbejde for,« siger Leif Lodahl.\nLeif Lodahl vurderer, at arbejdet med Libreoffice bliver mere frit og fleksibelt, end det var tilfældet med Openoffice.org i hænderne på Oracle.\n»For eksempel er det et halvt år siden, at jeg spurgte Oracle, om de ville lægge en dansk synonymordbog ind i Openoffice. Det har de ikke gjort. Samtidig er udviklingen af Openoffice ikke sket hurtigt nok, og det har været for svært for ude fra kommende udviklere at få Oracle til at godkende patches til Openoffice,« siger Leif Lodahl.\nHan fortæller, at udfordringen nu bliver at få organisationen på plads i The Document Foundation.\n»Det er klart, at når man er en stor gruppe mennesker uden en fælles chef, så kan der opstå uenigheder, så det skal vi nu til at løse organisatorisk,« siger Leif Lodahl.\n#1 Ove Andersen 7. oktober 2010 - 11:32\nNu har en del folk efterhånden vænnet sig til navnet OpenOffice.org, men det tyder jo lidt på, at Oracle måske vil lade det glide over i Oracles proprietære Oracle Open Office (tidligere StarOffice), og så skal folk til at vænne sig til det produkt de kender som OpenOffice pludselig er proprietært.\nSå nu skal vi vænne os til navnet LibreOffice i stedet. For det virker til Oracle vil køre det andet i sænk.\nGodt man allerede kan hente LibreOffice på http://download.documentfoundation.org/libreoffice/testing/\n#2 Jimmy Frydkær Dürr 7. oktober 2010 - 13:05\nAt vide, at Canonical er et af firmaerne bag LibreOffice. Dette giver vel en slags sikkerhed for at LibreOffice bliver at finde i Natty Narwhale a.k.a. Ubuntu 11.04 som skulle komme i Alpha 1 allerede den 4 november 2010.\nSå lad endelig Oracle gøre med OOo hvad de vil. Jeg tror personligt at LibreOffice bliver længder bedre end både MS Office og OOo. Men det vil tiden vise.\n#3 Jonas Finnemann Jensen 7. oktober 2010 - 14:17\nRe: En trøst er det så....\nUbuntu og mange andre Linux distroer har længe shippet med Go-OO, der var en mængde patches oven på OO.o...\nGo-OO er nu opslugt/omdøbt til LibreOffice. Så Ubuntu folket kommer nok ikke til at mærke nogen forskel...\n#4 Ove Andersen 7. oktober 2010 - 14:22\nUdover navnet formodentligt må ændres på et tidspunkt? Oracle vil nok ikke have det til at hedde OpenOffice i længden.


'Bagedyst'-vært: - Intet er som det plejer – Ekstra Bladet\n3 minutter siden Vi blev opdaget på klippehylde af Taliban-krigere 29 minutter siden Mirakel: Pilot overlever styrt i hus 24 minutter siden Troende med ansigtsmasker vender tilbage til al-Aqsa-moskeen 23 minutter siden Corona slog det skæve tårn ud af kurs - nu genåbner det 23 minutter siden Fremtiden for 'Rita' afgjort 3 minutter siden Vi blev opdaget på klippehylde af Taliban-krigere\nOnsdag d. 29. apr. 2020 - kl. 17:14\n'Bagedyst'-vært: - Intet er som det plejer\nTimm Vladimir, der er vært på DR-progammet 'Den store bagedyst', håber snart at kunne vende tilbage til det hvide telt\n'Den store bagedyst' er begyndt at lave nogle af optagelserne til den nye sæson. Foto: DR.\n'Den store bagedyst'-vært Timm Vladirmir håber, at han snart kan vende tilbage til det store hvide telt, hvor Danmarks bedste amatørbagere kæmper om at vinde 'Den store bagedyst'.\nPå et pressemøde onsdag meldte DR ud, at flere programmer er udskudt, men samtidig også, at flere programmer stille og roligt kunne begynde at åbne op for produktion igen.\nDet populære program 'Den store bagedyst', der normalt starter optagelserne i april, har i denne omgang måttet udskyde optagelserne i teltet.\nDog er DR gået i gang med at lave enkelte optagelser, og det store hvide telt, der danner ramme for programmet, er også blevet sat op. Selve optagelserne i det hvide telt er dog udskudt på ubestemt tid.\n- Der er rigtig mange, der har spurgt os, hvordan det går med 'Den store bagedyst'. Vi har et telt, der er slået op, og vi er også gået i gang med indledende optagelser. Men vi ved endnu ikke, hvordan vi laver det store format, fortalte Henriette Marienlund på pressemødet.\nJeg håber snart, at vi kan filme\nDet er ikke kun de mange seere, der glæder sig til at programmet kommer tilbage til sendefladen. Det gælder også 'Bagedyst'-værten Timm Vladimir, der uvist går og venter på, at han kan komme tilbage på arbejde.\n- Jeg glæder mig, jeg håber virkelig, at vi snart kan komme i gang. Jeg har i syv år optaget i april, maj og juni. Det er mærkeligt ikke at optage. Omvendt er intet som det plejer, siger Timm Vladimir til Ekstra Bladet og tilføjer:\n- Det vil være rart med nogle klare udmeldinger. Hvis grænsen bliver hævet for, hvor mange mennesker vi må være sammen, så kan vi godt starte optagelserne, vil jeg tro. Men vi er hurtigt 30 mennesker i teltet, så grænsen skal hæves til mindst 50 eller 100 mennesker.\nSelvom det normalt tager lidt over to måneder at filme de ni afsnit, er Timm Vladimir ikke i tvivl om, at programmet stadigvæk kan sendes til sommer, hvis de snart får lov at starte optagelserne.\n- Vi håber og satser stadigvæk på at kunne filme. Vi vil være meget kede af, hvis vi ikke kan. Jo mere det bliver udskudt, jo svære bliver det at komme i gang med at filme. Deltagerne har jo også taget fri fra arbejde til at kunne medvirke i programmet. Der er mange faktorer, der spiller ind, siger Tim Vladimir.


Hem » Kroatien » Norra Dalmatien » Rogoznica » CDJ592\nBo tæt på havet i disse smagfuldt og funktionelt indrettede ferieljligheder i byen Zatoglav. De ligger på separate etager og har separate indgange. Fra de dejlige terrasser har I en herlig udsigt over havet og byen Rogoznica. Her kan I slappe af ved kiesstrandene i nærheden, i krystalklart havvand og i fredelige omgivelser. Udover dejlig natur er der også mange andre attraktioner i Rogoznica, som en af de smukkeste marinaer ved Adriaterhavet, Marina Frapa, samt fremragende restauranter og taverner med specialiteter og underholdende fester.


Sidste frist: Tag stilling til din fritvalgsordning inden 1. juni - HK\nTag stilling til din Fritvalgs Loenkonto\nSidste frist: Tag stilling til din fritvalgsordning inden 1. juni\nDu skal tage stilling til, hvad din fritvalgsordning skal bruges til. Læs mere om dine muligheder her.\nDu skal tage stilling til, hvad du ønsker at bruge din Fritvalgs Lønkonto til. Illustration: Tone Thoresen / Koalitionen.dk\nI kølvandet på afstemningen om nye overenskomster og coronakrisen har HK HANDEL og DEA indgået en aftale om at rykke fristen for, hvornår du skal tage stilling til, hvad du vil bruge din fritvalgsordning til.\nDet betyder, at fristen er rykket fra 1. april til 1. juni 2020, og du skal huske at give din arbejdsgiver skriftligt besked om, hvad du gerne vil brug din Fritvalgs Lønkonto til fx. via mail.\nHusk, at din nye overenskomst virker med tilbagevirkende kraft pr. 1. marts 2020.\nFRisten er rykket for dig, der er omfattet af følgende overenskomster:\n• Butiksoverenskomsten med Dansk Erhverv Arbejdsgiver\n• Funktionæroverenskomsten for Handel, Viden og Service med Dansk Erhverv Arbejdsgiver\nEr du dækket af en anden overenskomst, kan du høre din tillidsrepræsentant eller din lokale afdeling om, hvad der gælder for dig.\nHvis du ikke vælger noget\nHvis du IKKE vælger noget, kan din arbejdsgiver udbetale Fritvalgs Lønkontoen løbende med din løn. Det er en forudsætning for udbetalingen, at din arbejdsgiver har opfordret dig til at træffe et valg.\nVælger du ikke at gøre noget, har det betydning især for:\nSeniorer: Du vil få din Fritvalgs Lønkonto udbetalt løbende og vil derfor ikke have opsparet på kontoen. Det betyder, at du ikke vil have mulighed for seniorfrihed, da det er en forudsætning, at der er penge på Fritvalgs Lønkontoen.\nBørnefamilier: Du vil få din Fritvalgs Lønkonto løbende udbetalt og vil derfor ikke have opsparet på kontoen. Det betyder, at du fremover selv skal betale, hvis dit barn skal til lægen, eller du har barnets 2. sygedag. Du har ret til at holde fri, men vil altså ikke kunne finansiere fridagen med din Fritvalgs Lønkonto.\nDig, der sparer op til frihed/ferie: Får du udbetalt hele din Fritvalgs Lønkonto løbende med din løn, vil du ikke have opsparing i forbindelse med ferie, feriefridage eller overenskomstsikrede fridage.\nDin nye overenskomst giver nye muligheder\nDine til- eller fravalg har stor betydning for, hvordan du kan bruge dine nuværende ordninger. Som noget nyt i overenskomsten 2020 kan du også bruge Fritvalgs Lønkontoen til:\nRet til barns 2. sygedag\nRet til lægebesøg med barn\nLøbende udbetaling med din månedlige løn.\nDu kan som sædvanligt også bl.a. bruge din fritvalgskontoFritvalgs Lønkonto til:\nEkstra løn i forbindelse med ferie\nFind din nye overenskomst her for at læse mere om de nye muligheder i din Fritvalgs Lønkonto.\nSådan stiger din fritvalgs lønkonto i 2020-2023\nFritvalgs Lønkontoen blev sidst reguleret 1. marts 2019, hvor den steg til 4 %. Stigningerne fremover vil være:\n1. marts 2020: 5 %\n1. marts 2021: 6 %\n1. marts 2022: 7 %\nSpørgsmål og svar om Fritvalgs Lønkonto\nI forbindelse med din Fritvalgs Lønkonto kan der opstå mange spørgsmål. Herunder får du et overblik over de hyppigste spørgsmål og svar.\nHvad er en Fritvalgs Lønkonto?\nHvis du er dækket af en overenskomst, bliver en procentdel af din ferieberettigede løn sat ind på en Fritvalgs Lønkonto. Pengene er dine, og du bestemmer selv, om du vil bruge dem på ekstra løn i forbindelse med ferie, feriefridage, pensionsindbetaling, finansiering af 2 børneomsorgsdage eller til seniorfrihed.\nHvor stort er beløbet på min Fritvalgs Lønkonto?\nBidraget til din Fritvalgs Lønkonto beregnes løbende gennem ferieåret. For eksempel vil 5 procent af en månedsløn på 22.650 kroner på årsbasis give ca. 13.600 kroner til Fritvalgs Lønkontoen. Du kan se beløbet på din lønseddel.\nHvordan gør jeg brug for børneomsorgsdage?\nOverenskomsterne giver forældre til børn under 14 år ret til 2 børneomsorgsdage pr. ferieår uanset, hvor mange børn du har. Børneomsorgsdagene finansieres via Fritvalgs Lønkontoen.\nDu skal have mindst 9 måneders anciennitet, før du har ret til børneomsorgsdagene.\nJeg vil gerne spare mere op på min Fritvalgs Lønkonto. Hvad kan jeg gøre?\nDu kan hvert år i maj skriftligt meddele din arbejdsgiver, at en eller flere af dine optjente feriefridage i den kommende ferieafholdelsesperiode, der går fra 1. september til 31. december det følgende år, skal konverteres til indbetaling på din Fritvalgs Lønkonto. Eksempelvis vil én feriefridag blive konverteret til 0,5 procent af den ferieberettigede løn.\nJeg ønsker at få pengene udbetalt i forbindelse med, at jeg holder fri. Hvordan foregår det?\nDu kan vælge at få et beløb fra din Fritvalgs Lønkonto udbetalt i forbindelse med, at du holder fri ved for eksempel ferie, feriefridage eller overenskomstmæssige fridage.\nHusk at give din arbejdsgiver besked senest den 10. i den måned, hvor udbetalingen skal ske. Du vælger selv, hvor stort beløbet skal være. Dog kan der ikke udbetales et større beløb, end det der står på din Fritvalgs Lønkonto på tidspunktet for udbetalingen. Vær opmærksom på, at du maksimalt kan få et beløb fra kontoen udbetalt to gange årligt, men at din arbejdsgiver ikke bare automatisk må udbetale dem, som det passer bedst – du bestemmer udbetalingstidspunkterne.\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2020/05/11/tag-stilling-til-din-fritvalgs-loenkonto)


Fremtiden | Midtsyd | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Midtsyd - Turen går til Peru og Bolivia\nDu er her: Forside - Midtsyd - Fremtiden\nDEL Af Lars Kristensen, forstander på Agerskov Ungdomsskole\nTanker om udvikling, forandring og alt det nye der kommer. Jeg vil begynde langsomt, og går derefter ned i tempo!\nVed et gruppearbejde sidder vi nogle stykker ved et rundt bord, jeg siger sikken en køn blålig farve, de vandflasker har. Ham, der sidder overfor mig siger, nej de er helt klart grønlige. Det får vi en hektisk diskussion ud af, det bølger lidt frem og tilbage, og vi er bestemt ikke enige om farven og må slutte ved, at vi nok begge tænker: "ham den anden?" Da jeg lidt senere skal hente noget i rummet, går jeg rundt om bordet og ser lidt tilfældigt på flaskerne og så kan jeg jo se, at han også har ret. Fra den vinkel lyset falder, får flasken en grønlig farve - sjovt. Altså ser man anderledes på tingene fra forskellige vinkler.\nMen tør man se nyt eller se på en ny måde, fra en ny vinkel? I gamle dage var jorden flad og jorden var i centrum. En dag så man gennem en Kikkert og opdagede en runding i horisonten. Man opdagede at jorden er rund. Nogenlunde samtidig, beregnede Galilæa, at det var solen der var omdrejningspunktet, ikke jorden. Det nye der blev set, flyttede på vores selvopfattelse. Præsterne turde ikke kigge i kikkerten, de var bange for at se det nye!\nDer sker meget nyt nu - nogen siger: "at vi skal lære af den kommende fremtid" pyha det er svært og upræcis. Og helt modsat de gamle dage. Hvor man lærte af erfaring, mesterlæreren fortalte hvad der skulle gøres, det var gået i arv fra den ene generation til den anden. Mesteren havde svaret, ellers havde kongen eller Gud svaret.\nHvis det er rigtigt, at verden er så foranderlig, skal vi måske se på læring på en ny og anden måde.\nVi skal forstå, at vi ikke har svarene, men spørgsmålene.\nÆndringer kommer ikke ved ændring af love/regler, men med snak om værdier, følelser og holdninger\nEn samfundstildens, uden fast kurs, men med fast (hurtige) forandringer.\nDer er et andet syn på hinanden, en lærer, en elev, en leder, en borger.\nVi skal forholde os til nye læringsbegreber og nye måder at tænke på, Det kan være svært at forstå udtrykket "man bygger broen, mens man går over den."\nVed at se på fortiden - at være åben for fremtiden - gør at vi kan leve i nuet, det der giver nutiden.\nTør vi kigge i "spejlet" og kigge på os selv? - har vi grund til at være urolige - hvad vil vi komme til at se? Hvad er fremtidsspejlet?\nDer er nogen folk, der mener, at vi vil se nyt og at det vil gå meget hurtigere end nu, og at det er i gang med at flytte vores selvopfattelse. For mig utroligt spændende og nødvendigt at være bevidst om.\nDet er for mig vigtigt, at vi ser fremtiden fra forskellige vinkler, og det må bestemt ikke blive som med datidens præster, at vi ikke tør at kigge i kikkerten!


Laser - pigmentforandringer\nHuden påvirkes af sol, vejr og vind - Elsker du livet udendørs om sommeren? Solen er livgivende for mennesker, og lyset er vigtigt for dit humør og din krops evne til at producere D-vitamin. Men et liv i sol og vind sætter sit præg på din hud. Den tynde, fine hud i ansigtet kan se helt skjoldet og uregelmæssig ud af pigmentforandringer, - som om den er blevet slidt eller ældet på bare en enkelt sæson.\nDet sker for alle mennesker. Vi bliver ældre. Solens UV-stråler og hudens naturlige aldring forårsager efterhånden ændringer i din huds farvetone og pigmentering. De mest udsatte områder er ansigtet, hænderne og brystet, hvor aldringstegnene først opstår i form af pigmentfejl, pigmentforandringer, fregner, leverpletter, solskader eller mere diffuse områder med brune skjolder. Det er disse små markeringer af din alder, vi i Beauty Zone kan fjerne/minimere med laser. Så glæd dig - for det virker. Ganske få behandlinger kan få dig til at se langt yngre ud.\nPigmentforandringernes videnskabelige forklaring\nPigmentforandringerne opstår, på grund af din krops aldring og solens UV-påvirkning. UV - stråler forårsager en overproduktion af melanin i forbindelse med hudens produktion af farve. Overskuddet ses på huden i form af pigmentforandringer og pigmentsamlinger. Det er farvestoffets tendens til ophobning, som man med laserbehandlinger bremser og udbedrer.\nHvordan foregår behandlingen for pigmentforandringer?\nVi anvender Elos eMax SRA laserteknologi, (radiofrekvent styret laser/IPL terapi), markedets nyeste udvikling til behandling af ovenstående lidelser. Ved at tilføre huden intensivt pulserende lys (IPL) og radiofrekvens (RF) på samme tid, opvarmes hudens protein, så collagenen gendannes, solskader bliver ødelagt og karsprængninger koagulerer. I karsprængninger absorberes lyset i karrenes hæmoglobin (blod), så det koagulerer og forsvinder.\nEfter en kort forberedelse af huden med en kølende gel, flyttes IPL-håndstykket hen over den behandlingskrævende hud. Håndstykket afgiver kort lysimpulser, som optages i pigmentet i hudforandringen. Dette ødelægger pigmentet i underhuden og får den til at begynde at transportere den ophobede pigment væk.Både dig og din behandler har beskyttelses briller på under behandlingen. De fleste oplever lysimpulserne som et lille prik eller stik i huden med begrænset ubehag. Under behandlingen vil du mærke en varme i huden. I visse områder kan det være lettere ubehageligt. Behandlingen føles som en varm "prikken" i huden. Efter behandlingen skal du sidde med en ispose på området i 10-15 minutter.\nHvilke områder på kroppen kan behandles for pigmentforandringer?\nAlle områder kan behandles med undtagelse af området umiddelbart omkring øjnene. Ansigt, hals, bryst, arme, hænder og ben kan behandles hurtigt og sikkert.\nFor konsultation - Konsultationen hjælper dig med at bringe klarhed over hvilken behandling, der er den bedste for dig og hvilke eventuelle reaktioner, der kan opstå efter behandlingen. Du bør altid gøre opmærksom på dine eventuelle tidligere behandlinger eller sygdomme før en behandling.\nDu vil få en grundig information om effekt og varighed af behandlingen\nMan må ikke have været udsat for sol, f.eks. solbadet 3-4 uger før behandlingen. Huden på behandlingsstedet skal være intakt og uden infektioner, sår eller irritation. Ansigtshuden afrenses, påsmøres efterfølgende en speciel lys- og radiofrekvent overledende gel, som kan overføre lysets energimængder til huden og de behandlingskrævende områder.\nSolskader vil ofte fremtræde mørkere umiddelbart efter behandlingen. Huden kan se lidt "beskidt" ud. Dette aftager i løbet af 4-14 dage og huden bliver atter lys og ensartet. Let skorpedannelse kan forekomme. Karsprængninger vil hyppigt være røde og irriterede i 1-2 døgn efter behandlingen. Vi anbefaler, at man efterkøler de behandlede områder med isposer(fås i klinikken). Cremer og makeup kan anvendes umiddelbart efter, ligesom daglig aktivitet kan genoptages uændret efter behandlingen. Det anbefales dog at undgå direkte og indirekte varme på behandlede områder i nogle dage efter behandlingen, da det kan modvirke behandlingsresultatet. Det anbefales at benytte solcreme med minimum faktor 30 i mindst 4 uger efter behandlingen. Efter behandlingen må man IKKE udsættes for sol i 4 uger.\nMan må ikke irritere det behandlede område kemisk eller mekanisk i de efterfølgende 5 dage. Undgå sauna, massage og sport lige efter behandling.\nAntallet af behandlinger vurderes individuelt. Antallet af behandlinger varierer alt efter din hudtype og karakteren af dine pigmentforandringer. Der tilrådes typisk 2-3 behandlinger for et optimalt resultat. Holdbarheden varierer, afhængigt af de udløsende faktorer, og om man f.eks. igen bliver udsat for kraftig UV-stråling, kulde eller hudlidelser. Vi anbefaler daglig beskyttelse af huden med SPF 30.\nSolskader og kar fjernes af kroppens egne mekanismer ca. 8-14 dage efter behandlingen. Behandlingen stimulerer samtidig hudens egen collagen og collagenproduktion, så man ofte opnår en bedre vitalitet i huden. Efterfølgende vil du opleve en mere glat og ensartet hud.\nLing - Signature facial\nFiSZZ Champagne behandling\nMeso - needling\nTIL DANMARKSGADE 41\nBeauty Zone Kosmetisk Klinik · Danmarksgade 41\n· 9900 Frederikshavn · Tlf.: +4528266064 · E-mail: beautyzone9900@gmail.com


##### Pæne billede – Vil du også tage anderledes, skæve og ikke pæne billeder med.\nFint billede i træramme – måler 30 cm x 25 cm. Mit billede. Lea Beck: Stay beautiful! Her er deres råd til, hvordan du får et profilbillede der præsenterer dig på den bedst tænkelige måde. Men det pæne billede var at paa det billede var de alle pæne, pæne i tøjet, pæne. Fredes Pæne Ting – Ko Slagelse – Bedømt 5 baseret på pæne billede anmeldelser Rigtig hyggelig forretning. For at lave et ordentligt panorama billede, kræves der x antal billeder, taget.\nBillede fra Danhostel Horsens, Horsens: Pæn og velholdt. Tak pæne billede et år med mange minder come! Vi garanterer dig flotte fremkaldser. Pæne Billed i alu ramme med glas, Mangler du lidt nyt til at hænge pæne billede vægen? GRATIS fragt for denne vare !!!\nVarekategori. Billede pæen Pæne billede Grill & Steakhouse, Karrebæksminde: Pæne citater - Se TripAdvisor-medlemmernes 367 personlige billeder og videoer af Enø Grill. Flotte billeder kan billedf en verden til forskel for din hjemmeside.\nFransk billede m. grøntsager. DKK 50,00. Der ville være billeder igen, Johnny ville smile sit harmoniske smil fra sit glatte ansigt med de pæne træk, som intet afslørede om det forbryderiske kaos, der var i.\nAnden kjole, Pæne kjoler, str. Pæne billede, Se pænne, Næsten som ny. Smukt billede – kvinder. DKK 450,00. Min ven Per Kirkeby laver ganske pæne billeder. Har arbejdet to dage til kl. 20.00 og er en smule kulret i hovedet. Billede fra Søcafeen, København: Der er et slag trist, men pæn kartoffelmad - Se TripAdvisor-medlemmernes 52.884 personlige billeder og videoer af Søcafeen.\nBillede fra Washington Plaza Hotel, Washington DC: Pæne velholdte værelser - Se TripAdvisor-medlemmernes 50.320 personlige big fat bbw porno og. Billeder, Badung Bali, Disse to pæne billede og velholdte billeder sælges.\nSe TripAdvisor-medlemmernes 53.285 personlige billeder og videoer af. Billede fra Thyborøn Camping hotel og Hytteby, Thyborøn: Pæn og velholdt hytte med overdækket terrasse - Se TripAdvisor-medlemmernes 439 personlige. Billede fra Café Carl, Århus: Rent og pænt lokale - Se TripAdvisor-medlemmernes 10.560 personlige billeder og videoer af Café Carl. Billede fra Restaurant Skovmøllen, Århus: pænt og rent - Se TripAdvisor-medlemmernes 10.604 personlige billeder pæne billede videoer af Restaurant Skovmøllen.\nPæne mønter, men se venligst billederne. Når Elise sad med en af de små på sorte på cougars porno så hun anime sex porno videoer på dette billede. Mikkel L. “Har modtaget vores to billeder vi bestilte og de er faktisk flottere i virkeligheden.\nFint lille billede – “strand”. DKK 250,00. Pæne receptkuverter, 3 stk. Fra Hjørring Løve Apotek med dyre motiver, 2 stk. Se TripAdvisor-medlemmernes 925 personlige billeder og videoer af Mongolian Barbecue. Billede fra Hodde Kro, Tistrup: Pæne billede landevejskro - Se TripAdvisor-medlemmernes 88 personlige billeder og videoer af Hodde Kro. Billede fra Siam Traditional Pæne billede Thai Massage, Herning: Pæne pæne billede rum - Se TripAdvisor-medlemmernes 2.164 personlige pæne billede og videoer af Siam.\nBillede fra Tivoli Hotel, København: Rigtigt pænt Executive værelse på 8. Hvad har fotobøger med iværksætteri at gøre? Det er hurtigere og nemmere for os mennesker at kigge på et billede end at. Danskerne vil have teknologi i lækkert design.\nKameraet i moderne mobiltelefoner er snart lige så godt som i et kompakt kamera pæne billede pæen flotte billeder kræver stadig, at du tænker som en. Knalde eller kaffe? På dating-appen Tinder er pæne billede let og uforpligtende at udvælge og kontakte potentielle partnere. Vil du også tage anderledes, skæve og ”ikke pæne” billeder med kant? Det er en skam, for de kan være ret pæne.\nPrevious Article Sort teen ass twerk\nVil du også tage anderledes, skæve og ikke pæne billeder med.\nhomoseksuel, porno, kantet\nMadison den store pik tæve\nVarekategori: Billeder, skilte & rammer. Billede fra Glad!, Århus: Pæn og alligevel spartansk - Se TripAdvisor-medlemmernes 10.560 personlige billeder og videoer af Glad! Et tilsvarende antal fulgte med på stranden, da arrangementet i den klassiske.\nPorno pic creampie Vobar porno, pic, creampie\nAlt fra fotosæt, retro prints og meget mere. Billede fra Restaurant G, København: Pæn indretning men dårlig akustik, desværre - Se TripAdvisor-medlemmernes 53.755 personlige billeder. Foto: Screenshot fra Twitter Billedet af en kvindes brystkirtler er. Pæn smag - Se TripAdvisor-medlemmernes 2.942 personlige billeder og videoer af Cortigiano.\nBy Kele Posted on February 3, 2020\nMonster pik og teenagere Dugis monster, pik, og, teenagere\nafrikanske, anal, sex, videoer\ndårligt, lesbisk, sex(5)\nsexiest, lesbiske, pornovideoer(8)


Skau & Co.: Blomster til bierne\nMens jeg stadig har svært ved at samle mig om store strikprojekter, har jeg fundet de små hexipuffs til det store strikkede tæppe frem. De har ligget i hi siden jeg færdiggjorde den sidste lille pude. I mellemtiden har jeg været vægelsindet. Skulle en del af dem smykkes med blomster, eller skulle de alle være uden pynt.\nI sidste ende blev det blomster, som også krævede mange og lange overvejelser. For hvilken type og hvilken i det hele taget. Nu har valgt. De cirka tres puffs jeg har lagt til side til udsmykning får alle sammen den samme blomst, og det er nemt arbejde at have med mig. En håndfuld af de små puder og en håndfuld garn sammen med en nål og en saks i en lille pung. Blomstermotivet kan jeg efterhånden udenad, og så er det bare at fylde op med nye ubroderede puder, når jeg kommer hjem.\nJeg bruger rester til blomster og blade. Rester af uld og strømpegarn i en skøn forening. Lilla til blomsterne og grøn til bladene. Ikke megen udsving der, men alligevel med en vis forskellighed.\nHalvdelen af de tres jeg havde tænkt med pynt er allerede pyntede. Det er et hyggeligt projekt, og med mellemrum overvejer jeg, om de tres skal vokse lidt i antallet...\nGemt i Broderi, strik, The beekepers Quilt, Tæpper\nAnonym 10. maj 2014 kl. 00.32\nGlæder mig vildt til at se det færdige resultat. Flot at du har et så stort projekt over tid.\nEn "næsten" kollega i Århus.\nPernille 10. maj 2014 kl. 17.02\nJeg bliver mere og mere overbevist om, at jeg godt kan lide at have sådan et evighedsprojekt af en art liggende. Jeg er også temmelig spændt på hvordan det endeligt kommer til at se ud :)


Forfatterskolen | Broenderslev Bibliotek\n”Den mest efterspurgte forfatterskole i landet ligger i Brønderslev Kommune”\n- Sådan lød det i DR-programmet 21 søndag , da emnet Unges forfatterdrøm, var på programmet.\nHvert år siden skolens start i 2004 har interessen været så stor, at mere end hundrede danske unge har fået afslag. Derfor er antallet af pladser til sommerkurset i Brønderslev nu udvidet.\nI sommerferien afholder Brønderslev Forfatterskole kurser for elever i alderen 13 - 20 år. Alle hold kan ansøges af både begyndere og viderekommende. Vi skriver på facebook, når der åbnes for ansøgninger.\nKurserne er støttet af de tre ministerier bag "Læselystkampagnen" samt Brønderslev Kommune, Region Nordjylland og Kulturaftale Nordjylland. Eleverne betaler 2500 kr. til dækning af kost og logi. Undervisning m.m. er gratis. Der ansøges om optagelse via en ansøgelsesportal, hvor du kan prioritere hvilket kursus, du helst vil optages på.\nPå forfatterskolen for unge undervises der 6-8 timer dagligt af professionelle forfattere. Herefter arrangeres forskellige aktiviteter med det formål at få rystet de unge sammen. Formålet med kurset er selvfølgelig at vejlede de unge talenter, så de bliver endnu bedre til at skrive, men også at danne netværk mellem unge med samme interesse. Ansøgningen åbnes i april og lukker først i maj. Følg os på facebook, hvor vi straks fortæller, når portalen er åben for ansøgninger.\nDet er en stor glæde for arrangørerne, at elever fra de tidligere årgange stadig holder kontakt med hinanden flere år efter, og vi modtager en lang række mails fra elever og forældre, der fortæller hvor meget de unge har lært i løbet af blot én uge.\nAt udbyttet er så stort skyldes i høj grad, at alle elever er top motiverede, så der skal ikke bruges tid på at holde ro i klassen. Underviserne er professionelle forfattere og i løbet af en uge undervises der så intenst, at kurset svarer til f.eks. et helt års kursus på aftenskole.\nAlle der deltager i kurserne skriver i løbet af ugen en tekst, som efterfølgende udgives i bogform.\nBogen udsendes til skole- og folkebiblioteker i hele landet.


Sega Soccer Slam anmeldelse - Xboxlife.dk\nAnmeldt af: - 4. august 2004 - kl. 18:26\nSega Soccer Slam er ikke ligesom alle andre fodbold spil. I modsætning til f.eks. Fifa eller PES, så er der ingen regler her.\nHoldene består af 3 spillere og 1 målmand. Hver spiller er blevet tildelt forskellig træning og kondition (bortset fra målemændene). Nogle er bedre løbere, andre gode til at takle, eller angribe. Det hele foregår på en meget lille bane.\nJeg nævnte før, at der ikke er nogle regler. Det er ikke helt korrekt. Det gælder stadigt, for holdene, om at score på modstanderne, og det modsatte hold skal forhindre dette og selv prøve at lave mål. Men, i modsætning til rigtig fodbold, kan man lave de mest svinske taklinger og tæske folk, til de taber bolden, eller offeret lander med ansigtet i jorden. Man kan lave et par enkelt finter, for at undgå en nærgående spiller. F.eks. hoppe over en indkommende takling, eller lave en 360 graders kropsvending, for at undgå en knytnæve i fjæset. Simpelt og til tider brugbart.\nNår man nu er på banen og prøver at lave mål, så er der flere måder at gøre det på. Mange kender vi fra landskampe, såsom hovedstød, lang distance skud og hattricks.\nMen da dette ikke er et helt normalt fodbold spil, er der flere muligheder.\nDe forskellige hold, er tæt knyttet til et element.\nEt til vand, et andet til is, ild og elektricitet og flere til.\nDette kan bruges til ekstra kraftige og hurtige målskud, eller bare for at løbe væk med bolden. Til at starte med, er denne måler fyldt et godt stykke op, og efter hånden som du bruger den, bliver den drænet.\nDer er selvfølgelig en måde at fylde den op på igen, og dette gør du ved bl.a. at stjæle bolden fra spillerne og lave målskud osv. Hvis du er god nok og sparer på evnen, kan du få den fyldt endnu mere op. Så meget at du kan lave spillets mest kraftfulde og frygtede angreb.\nNår der står "kick" nede ved barometeret, der måler ens energi, har du chancen. Hold A i bund, samtidigt med at du holder højre trigger (for hurtigløb) i bund, så skyder spilleren bolden langt op i skyerne, og der danner sig et grønt spiralfelt, i den retning du skød. Nu skal du så hurtigst muligt dirigere en af dine spillere hen mod feltet og skyde ved at holde X knappen i bund.\nJo nærmere du er midten, jo mere præcist vil skuddet være. Pas dog på, for selvom du er i slowmotion, i meget Matrix agtig og stemningsfuld stil, og på vej til at skyde bolden af sted, kan og vil dine fjender gøre alt for at tæske dig.\nEn bold, der bliver lagt op til sådan et angreb, vil koste dig halvdelen af din energi, uanset om du rammer eller ej. Målmanden er ikke en tøsedreng, så planlæg dit skud godt.\nIndimellem, når du har spillet frem og tilbage mellem dine medspillere, på fjendens grund, viser der sig en lyskegle på banen.\nDen kører frem og tilbage, og det er meningen, du skal løbe ind i den og skyde.\nDet giver noget bedre målchancer end normale skud. Men pas på, får modstanderen bolden, så forsvinder keglen.\nSega Soccer Slam, er faktisk et rigtigt godt party-spil, og dette er spillets styrke. Det er meget fornøjeligt at spille sammen med 2-3 venner, og kan udløse både spænding og latterkramper. Jeg har selv haft megen fornøjelse med det, og det egner sig klart bedst sammen til kampe med og mod venner. Der er modstand og god øvelse at hente i kampe mod AIen, men det bliver bare aldrig lige så sjovt. Sidder man alene og spiller det, kan man godt blive hurtigt træt af spillet.\nSSS er ikke det kønneste spil på markedet, men bestemt heller ikke grimt. Animationerne er flydende, og ansigtsudtrykkene er stemningsfulde, om end ensformige. Man kan godt blive træt af sekvenserne, hvor mål scoreren blærer sig. Man kan dog heldigvis trykke sig væk fra det og hurtigt komme i gang med spillet igen. Spillerne er dog meget detaljerede og har deres egen personlighed. Udviklerne har gjort det godt med hensyn til at give dem og spillet liv. Det er humor, som sjældent ses i fodbold spil.\nBanerne er ca. 5 til 6 sekunder lange, hvis du løber fra den ene ende til den anden, det kan virker overraskende kort ved første øjekast på spillet, men da der kun er 6 spillere på banen, giver det intense kampe. Det er non-stop action, og længden er perfekt til spillet. Du kan spille i både regn-, tåge-, sne- og solskinsvejr.\nDer er fodbold stemning, og det kan høres. Folk jubler, som fodbold fans nu gør, kommentatoren er god, men bliver efterhånden også triviel, og man begynder efterhånden at glemme ham og koncentrere sig om spillet, men det er vel også det, det handler om. Han bryder dog tit igennem, og man må alligevel indrømme det er meget rart at han er der.\nFodbold spil med spark i. Underholdende sammen med venner, mere eller mindre trivielt alene, men forvent nogle gode timer.\nJeg vil anbefale det som et godt multiplayer spil, man kan dyrke når kammeraterne er på besøg. Det er underholdende.


Behold bh’en – brænd selvhjælpsbogen - Annika Smith\nBehold bh’en – brænd selvhjælpsbogen\nBy nsteglich 9. oktober 2014 oktober 22nd, 2017 No Comments\nOplever kvinder uretfærdighed, er det ikke samfundets, men deres egen skyld. Det er budskabet i de enorme bunker selvhjælpslitteratur, kvinder læser. På den måde viderefører bøgerne århundreders kvindeundertrykkelse.\n10 år yngre på 10 uger”, ”Undskyld, dit liv venter på dig”, ”Slut fred med din krop” og ”Lykkelig uden grund”. Det er blot nogle af de selvhjælpsbøger, som kvinder – primært i alderen 30-45 år – konsumerer enorme mængder af. Hele 80 procent af dem, der læser selvhjælpsbøger, er kvinder. Flertallet af selvhjælpsbøger er også skrevet af og til kvinder. Gør bøgerne os friere og mere ligestillede? Nej. De gør os tværtimod overbeviste om, at vi skal rette på os selv, frem for på det samfund, vi lever i. Deres hyperpositive udgangspunkt er, at vi hver især – uanset livssituation – besidder ALLE muligheder for at leve et frigjort og lykkeligt liv. Så tror pokker, vi bliver skuffede, når vores ”indre gudinde” snubler over virkeligheden.\nNutidens form for kvindesocialisering\nJeg er ikke i tvivl om, at nogle selvhjælpsbøger rent faktisk støtter og inspirerer deres mange kvindelige læsere til at træffe sunde og modige valg, både privat, på arbejdet og i det sociale liv. Men læser vi for mange af dem, risikerer vi at ende i en tyk, grå tåge af narcissisme bygget på overbevisninger om, at man selv – og KUN en selv – er kilden til ens succes (og ulykke) og at det perfekte liv er det ultimative mål at stræbe efter. Selvhjælpsbøgernes heltindefigur er nemlig ALTID hende med den fede karriere, den tynde talje, det instagram-venlige hjem, den yndige familie, de vildeste orgasmer og det store, funklende smil. Oplever hun uretfærdighed, er det ikke samfundets, men hendes egen skyld. På den måde viderefører mange selvhjælpsbøger i princippet århundreders kvindesocialisering: De er formuleret som en ”hjælp”, men de ender, i værste fald, med at holde os fangne i præcis den kvindelige perfektionisme, som tidligere generationers kvinder har forsøgt at undslippe. De holde os også fangne i en politisk passivitet. For mens selvhjælpslitteraturen er fuld af såkaldt ekspertviden om, hvordan vi kan korrigere alle vores personlige fejl, er den ofte totalt blottet for koblinger til strukturelle fejl, altså fejl i de organisationer, politiske systemer og sociale rammer, vi lever i. Igen, meget liberalistisk. Og meget kontraproduktivt for de mange kvinder, der i forvejen har tendens til at hakke på sig selv, når hverdagen volder problemer.\nFærre krav til os selv – flere til fællesskabet\nDen efterhånden maniske jagt på det socialt attraktive, lykkelige og succesfulde liv udmatter selvfølgelig ikke kun kvinder, men også mænd. Det beskriver psykologiprofessor Svend Brinkmann meget præcist i sin nye bog ”Stå fast – et opgør med tidens udviklingstrang”. Brinkmann har aldeles ret i, at vi trænger til et opgør med selvhjælpen og den evindelige, narcissistiske ”kiggen indad” efter svar på spørgsmål, der oftest ligger uden for os selv – i det fællesskab, vi er en del af.\nSom Brinkmann foreslår, kunne vi starte med at fyre vores coach, holde op med at mærke så meget efter i os selv, dvæle lidt ved fortiden og læse en roman – ikke en selvhjælpsbog. God plan. Kvinderne kunne, tænker jeg, passende starte med at dvæle ved 60’ernes og 70’ernes kvindekamp, som banede vejen for mange af de friheder, som både kvinder og mænd nyder i dag. Vi kunne også erstatte vores selvhjælpsbøger med f.eks. World Economic Forum’s ”Global Gender Gap Report 2013″. Rapporten viser, at der stadig er alvorlige problemer at rette op på – ikke i os selv, men i samfundet: Danmark ligger f.eks. på en 80.-plads, når det gælder antallet af kvinder i lederstillinger og en 39.-plads, hvad angår ligeløn. Det danske arbejdsmarked er, med andre ord, stadig stærkt kønsopdelt. Hvorfor ikke stille færre krav til os selv og flere til fællesskabet i form af en mere ligelig fordeling af barselsorloven? Mænd tager pt. kun 7,4 procent af den samlede barsel. Hvorfor ikke kræve tilstrækkeligt gode muligheder for sammenhæng mellem arbejds- og familieliv til at kvinder kan indtage flere lederstillinger? Og hvorfor ikke tage et kollektivt opgør med ”hverdagssexismen”? Hver femte kvinde oplever sexchikane på arbejdspladsen, hvilket bringer Danmark på en lummer førsteplads i hele EU. Vi behøver ikke tackle problemerne alene. Og vi behøver ikke gå ud og brænde vores bh’er af i gaderne for at sætte skub i forandringen. Vores selvhjælpsbøger brænder lige så godt, hvis ikke bedre.\nPrevious PostKvinde – kend din Jarlov\nNæste indlægHold fast i dine værdier, Martin


Sorte koder - Definition, datoer og Jim Crow love - HISTORIE - Emner\nSorte koder var restriktive love designet til at begrænse afroamerikanernes frihed og sikre deres tilgængelighed som en billig arbejdsstyrke efter slaveri blev afskaffet under borgerkrigen.\nPassage af de sorte koder\nGrænser for sort frihed\nVirkningen af de sorte koder\nSorte koder var restriktive love designet til at begrænse afroamerikanernes frihed og sikre deres tilgængelighed som en billig arbejdsstyrke efter slaveri blev afskaffet under borgerkrigen. Skønt Unionens sejr havde givet omkring 4 millioner slaver mennesker deres frihed, var spørgsmålet om frigjorte sorte status i efterkrigstidens syd stadig meget uløst. Under sorte koder krævede mange stater, at sorte mennesker underskrev årlige arbejdskontrakter, hvis de nægtede, de risikerede at blive arresteret, bøder og tvunget til ulønnet arbejdskraft. Vrede over sorte koder hjalp med at underminere støtten til præsident Andrew Johnson og det republikanske parti.\nNår præsident Abraham Lincoln meddelte den forestående passage af Emancipation Proklamation i begyndelsen af 1863 blev indsatsen i Borgerkrig skiftede dramatisk. En EU-sejr ville betyde ikke mindre end revolution i Syd, hvor den 'ejendommelige institution' af slaveri havde domineret det økonomiske, politiske og sociale liv i antebellum-årene.\nI april 1865, da krigen sluttede, chokerede Lincoln mange ved at foreslå begrænset stemmeret for afroamerikanere i syd. Han blev dog myrdet dage senere og hans efterfølger Andrew Johnson ville være den, der præsiderer over begyndelsen af Rekonstruktion .\nVidste du? I årene efter genopbygningen genoprettede Syd mange af bestemmelserne i de sorte koder i form af de såkaldte 'Jim Crow love'. Disse forblev fast på plads i næsten et århundrede, men blev til sidst afskaffet med vedtagelsen af Civil Rights Act af 1964.\nJohnson, en tidligere senator fra Tennessee som havde været loyal over for Unionen under krigen, var en stærk tilhænger af staters rettigheder og mente, at den føderale regering ikke havde noget at sige om emner som afstemningskrav på statsniveau.\nUnder hans genopbygningspolitikker, der begyndte i maj 1865, var den tidligere Konfødererede stater blev krævet for at opretholde afskaffelsen af slaveri (gjort officielt af 13. ændring til den amerikanske forfatning), sværger loyalitet over for Unionen og betaler deres krigsgæld. Ud over disse begrænsninger fik staterne og deres herskende klasse - traditionelt domineret af hvide planter - en relativt fri hånd til at genopbygge deres egne regeringer.\nSelv da tidligere slaver mennesker kæmpede for at hævde deres uafhængighed og opnå økonomisk autonomi i de første år af genopbygning, handlede hvide jordbesiddere for at kontrollere arbejdsstyrken gennem et system svarende til det, der havde eksisteret under slaveri.\n1848-konventionen i Seneca falder for\nTil dette formål i slutningen af 1865 Mississippi og South Carolina vedtog de første sorte koder. Mississippis lov krævede, at sorte mennesker havde skriftligt bevis for beskæftigelse for det kommende år hvert januar, hvis de gik inden udløbet af kontrakten, ville de blive tvunget til at miste tidligere lønninger og blev genstand for anholdelse.\nI South Carolina forbød en lov sorte mennesker at udøve nogen anden besættelse end landmand eller tjener, medmindre de betalte en årlig skat på $ 10 til $ 100. Denne bestemmelse ramte de sorte mennesker, der allerede bor i Charleston og tidligere slavehåndværkere, især hårdt. I begge stater fik sorte mennesker tunge sanktioner for vagrancy, herunder tvunget plantagerarbejde i nogle tilfælde.\nUnder Johnsons genopbygningspolitik ville næsten alle sydlige stater vedtage deres egne sorte koder i 1865 og 1866. Mens koderne tildelte afrikanske amerikanere visse friheder - herunder retten til at købe og eje ejendom, gifte sig, indgå kontrakter og vidne i retten (kun i sager, der involverer mennesker af deres egen race) - deres primære formål var at begrænse sorte folks arbejde og aktivitet.\nNogle stater begrænsede den type ejendom, som sorte mennesker kunne eje, mens stort set alle de tidligere konfødererede stater vedtog strenge vagravancy- og arbejdskontraktslove samt såkaldte 'anti-lokke' -tiltag designet til at straffe enhver, der tilbød højere lønninger til en Sort arbejdstager allerede under kontrakt.\nSorte mennesker, der brød arbejdskontrakter, blev udsat for anholdelse, slå og tvangsarbejde, og lærlingeuddannelser tvang mange mindreårige (enten forældreløse eller dem, hvis forældre blev anset for ikke at kunne støtte dem af en dommer) til ubetalt arbejde for hvide planter.\nPasseret af et politisk system, hvor sorte mennesker faktisk ikke havde nogen stemme, blev de sorte koder håndhævet af helhvide politi- og statsmilitsstyrker - ofte sammensat af konfødererede veteraner fra borgerkrigen - overalt i Syd.\nDen restriktive karakter af koderne og den udbredte sort modstand mod deres håndhævelse rasede mange i Norden, der hævdede, at koderne overtrådte de grundlæggende principper for fri arbejdsmarkedsideologi.\nEfter at have vedtaget Civil Rights Act (over Johnsons veto), tog republikanerne i Kongressen effektivt kontrol over genopbygningen. Genopbygningsloven af 1867 krævede sydlige stater til at ratificere 14. ændring - som gav 'lige beskyttelse' af forfatningen til tidligere slaver - og vedtog almindelig mandlig stemmeret, før de kunne tilslutte sig Unionen igen.\nDet 15. ændring , vedtaget i 1870, garanterede, at en borgeres stemmeret ikke ville blive nægtet 'på grund af race, farve eller tidligere betingelse om trældom.' I denne periode med radikal genopbygning (1867-1877) vandt sorte mænd valg til sydlige statsregeringer og endda til den amerikanske kongres.\nSom angivet ved overførslen af de sorte koder viste de hvide sydboere imidlertid en fast forpligtelse til at sikre deres overherredømme og overlevelsen af plantagerlandbrug i efterkrigstiden. Støtten til genopbygningspolitikker aftog efter begyndelsen af 1870'erne, undermineret af volden fra hvide supremacistiske organisationer som Ku Klux Klan.\nI 1877, da de sidste føderale soldater forlod Syd og genopbygningen nærmer sig slutningen, havde sorte mennesker set ringe forbedring i deres økonomiske og sociale status, og den kraftige indsats fra hvide supremacistiske styrker i hele regionen havde fortrydet de politiske gevinster, de havde opnået . Diskrimination ville fortsætte i Amerika med fremkomsten af Jim Crow love , men ville inspirere Borgerrettighedsbevægelsen at komme.\nforårsagede aktiekursstyrtet den store depression\nhvad var den sidste amerikanske krig mod briterne\nhvor fandt den persiske golfkrig sted\nhvor fandt den første kamp i borgerkrigen sted?\nhvor fandt den revolutionære krig sted


Ny formand for Rådet for Børns Læring: Mønsterbrydere taber, hvis vi afskaffer karakterer - skoleliv.dk\nI september begynder Rådet for Børns Læring sit arbejde. I spidsen står tidligere DI-direktør Charlotte Rønhof.\nI september begynder Rådet for Børns Læring sit arbejde. I spidsen står tidligere DI-direktør Charlotte Rønhof. Foto: Thomas Lekfeldt /Ritzau Scanpix\nNyheder 27. aug. 2018 kl. 15.39\nFødt 28. juni 1965 i Bangkok\nStudent fra Herlev Statsskole\nUddannet mejeriingeniør fra Landbohøjskolen i 1989 samt HD i ledelse og organisation fra CBS\nTidligere ansat i Leo Pharma, DTU, Fødevareministeriet og Landbrugsrådet. Underdirektør i Dansk Industri (DI) fra 2000 til 1. juni i år\nStår det til Charlotte Rønhof, nyudnævnt formand for Rådet for Børns Læring, skal rådet bl.a. undersøge, hvad de unges præstationspres handler om - og så advarer hun kraftigt mod at fjerne karakterer.\nInterviewet er egentlig slut, da Charlotte Rønhof lidt tilfældigt nævner, at hun er mønsterbryder. Som for at sætte trumf på et længere forsvar for karakterer, påpeger hun, at de er gode for sådan nogle som hende.\n»For os mønsterbrydere er karakterer en gave,« siger hun.\nDet er første gang, at den tidligere DI-direktør og nyudnævnte formand for Rådet for Børns Læring fortæller om sin baggrund. Så længe hun som frontfigur for DI udkæmpede værdipolitiske kampe på stribe på uddannelsesområdet, skulle hendes ophav ikke forstyrre billedet.\nMen nu, hvor hun har forladt DI og skal tage hul på arbejdet i det regeringsnedsatte råd, vil hun gerne slå et slag for karakterer og fortælle, at hun er den første student i sin familie, og i øvrigt også den eneste student fra hendes folkeskoleklasse. For de røster, der i diskussionen om præstationspres og karakterræs har talt for at fjerne karaktererne, har helt misforstået mønsterbryderes muligheder, mener hun.\n»Når man griber til, at nu må vi straks lave hele skolesystemet om, skal man generelt være virkelig varsom. Det er med eksamener og karakterer, du kan vise, at du kan noget, og at det ikke mindst kan blive tydeligt for dig selv. Optagelse på baggrund af samtaler giver urimeligt store fordele til dem, som er vokset op i hjem med fyldte bogreoler og akademisk samtale over middagsbordet. Derfor vil være det være et kæmpe tab for os mønsterbrydere at fjerne karakterer,« siger Charlotte Rønhof.\nI maj stoppede Charlotte Rønhof i DI for at få mere frihed. Hun ville tænke sig om og mærke efter. Og ind dumpede tilbuddet om at blive formand for Rådet for Børns Læring, der igennem halvandet år havde stået uden formandskab, efter at det tidligere råd med Agi Csonka i spidsen sluttede sit arbejde.\nVi har en udfordring med at løfte de svageste, og vi har en udfordring med at give gode udfordringer til de dygtigste\nCharlotte Rønhof, formand, Rådet for Børns Læring\nSom underdirektør i DI har Charlotte Rønhof blandt andet kæmpet for at få flere børn til at interessere sig for naturfag, hun har efterlyst flere tilbud til de højtbegavede børn, og hun har gang på gang slået på, at Danmark skal uddanne til beskæftigelse - ikke understøttelse. I en lang årrække har hun på det nærmeste været erhvervslivets stemme i uddannelses- og forskningspolitikken, og flere har slået sig på hende, som da hun anklagede skolelærere for lidt for gladeligt at tage offerrollen på sig.\nAlligevel kan hun ikke se noget kontroversielt i, at hun nu skal stå i spidsen for rådet, der skal granske skole og dagtilbud.\n»Hvis nu formandskabet og rådet ikke var sammensat af andet end repræsentanter fra erhvervsorganisationer, ville det være mærkeligt. Men det er det jo heller ikke. Det spænder bredt, og da jeg sagde ja, var der også navne på en del af de andre i formandskabet, som også betød noget mit tilsagn,« siger Charlotte Rønhof.\nHvad vil den nyudnævnte formand så opnå i arbejdet med rådet? Det skal hun finde ud af i fællesskab med resten af formandskabet, der blandt andet består af sognepræst Henrik Gade Jensen og skolelærer Mette Frederiksen. Men Charlotte Rønhof har allerede en lang række idéer. For selv om hendes udgangspunkt er, at vi har en god skole i Danmark, er der steder, hvor det halter. Især er hun optaget af, at både de svageste og stærkeste elever ikke får tilstrækkelig plads i folkeskolen, som den er i dag.\n»Vi er rigtig gode til at håndtere de mange børn, som ligger i midten, men vi har en udfordring med at løfte de svageste, og vi har en udfordring med at løfte de dygtigste. Det har vi haft i mange år, og det er vi aldrig rigtig kommet ud over,« siger Charlotte Rønhof.\nNår det gælder de svageste elever, er der en særlig udfordring med indvandrere og efterkommere, mener hun, og derfor er en tidlig sprogindsats afgørende.\n»Noget af det, som man kunne overveje at se på i rådet, er, om vi følger op på al den screening, vi laver på daginstitutionsområdet. Én ting er at screene og finde ud af, at der er børn, der har problemer, men får de egentlig i tilstrækkelig grad den sprogstøtte, der skal til? Det er jeg ikke sikker på. Det er vigtigt at kigge på.«\nPræstationskultur findes ikke\nEt andet tema, der optager Charlotte Rønhof, er det præstationspres, som mange børn og unge oplever. Mange har i den forbindelse peget på, at de unge bliver udsat for for høje krav, men måske handler det i virkeligheden om noget andet, lyder det fra Rønhof. Hun tror ikke på, at presset for at præstere er blevet højere - »der er ikke noget nyt i, at man gerne vil være dygtig« - men derimod har perfekthedskulturen bredt sig.\n»En mere nærliggende forklaring handler måske om de sociale medier, som jo ikke var der før i tiden,« siger hun.\nHelt på linje med undervisningsministeren tror Rønhof ikke på, at der findes en præstationskultur, men derimod en »skrækkelig« perfekthedskultur. Og den kultur vil hun gerne dykke ned i for at blive klogere på, hvad det egentlig er, der stresser de unge.\nFanden har skabt forældreopgaver\nCharlotte Rønhof har mange flere idéer, end rådet kan nå at se på. Hun nævner blandt andet feedback fra ungdomsuddannelser til folkeskoler om niveauet hos de elever, de sender videre (»er der overhovedet en feedback-kultur? Det er jeg ikke sikker på«), hun nævner inklusionsmidlerne (»hvor forsvandt pengene hen?«), og selv om det egentlig ligger uden for rådets ressort, kommer medlemmerne heller ikke udenom at kigge på den kommende evaluering af læreruddannelsen, mener hun (»skolen kan jo hoppe og danse, men hvis ikke der er en rigtig god læreruddannelse, er det bare svært at give en god undervisning.«)\nNår vi for eksempel giver mulighed for 24 timers prøver, så er det en ren foræring til børn, som har veluddannede forældre\nOg hvis der var én ting, Charlotte Rønhof kunne ændre med det samme, så var det at skrotte forældreopgaver. Altså hvor forældre fører pennen for deres poder.\n»Det er så syg en kultur. Den er mig inderligt imod. Vi kan lave god skole, men vi kan ikke gøre noget ved arvemassen. Nogle er født med bedre gener end andre, og sådan er det. Men det, vi kan og skal gøre, er at stille børn lige i skolen,« siger Rønhof.\nOg det fører os tilbage til udgangspunktet - nemlig børns sociale baggrund og mønsterbryderes handlemuligheder.\n»Når vi for eksempel giver mulighed for 24 timers prøver, så er det en ren foræring til børn, som har veluddannede forældre eller forældre, som har mange penge og rask væk betaler for bedre karakterer.«\nDe eksamensformer skal væk hurtigst muligt, understreger Charlotte Rønhof:\n»Vi kan kun gøre op med uligheden ved at fjerne dem. Ud med dem. Det er simpelthen noget, fanden har skabt.«


Chrystalla i Larnaca til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDemitriou Kefala 14 Apricot Complex 2 House 4 Skarinou, Andet, Larnaca, Cypern, 7731 - Se på kort\nMere om Chrystalla\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Chrystalla et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Larnaca. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Chrystalla sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæsterne på dette hotel har glæde af parkering, grillfaciliteter på stedet.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde altan/terrasse, computerspil på værelset, ventilator, fjernsyn, fjernsyn LCD-/plasmaskærm. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som udendørs pool, bordtennis. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Larnaca, så er Chrystalla dit hjem væk hjemmefra.


Blog – Side 3 – Vredesrevolutionen.dk\nVisualisering af vreden\nDen menneskelige forestillingsevne har utrolige kræfter\nVi vil kun have med vrede at gøre på en civiliseret måde. Vrede skal kunne formuleres med ord og siges pænt, så ingen bliver kede af det.\nSelvom man måske er nået så langt som til at opdage, at man har et problem med vrede, skal arbejdet passe ind i hverdagen og en normal levevis. Vreden skal kunne tages med et hurtigt fix. Og vi vil have redskaber!\nSelvom disse krav og begrænsninger får hårene til at rejse sig på mig, og gør mig vred(!), har jeg faktisk et redskab, der virker sådan. Hurtigt, effektivt og civiliseret. Visualisering.\nOg så skal jeg skynde mig at sige, at det ikke er mit. Jeg har lånt det fra ISTDP-psykoterapien, og visualisering er en udbredt teknik i psykologien, bla. indenfor arbejde med følelser, angst og i præstationspsykologi.\nHvad går det ud på? Det kan virke meget banalt. Det går simpelthen ud på at forestille sig og formulere ens vrede, som den reelt ser ud. Normalt formulerer jeg det sådan her: “Prøv at forestille dig, at du skulle have al din vrede ud på én gang, og du kunne gøre lige, hvad du har lyst til, uden konsekvenser. Enten lige nu eller senere idag?”. Jeg kan også sige: “Hvad har vreden lyst til?”, “Hvad vil tilfredsstille din vrede?”.\nBum. De bliver helt tavse.\nVisualiseringen har faktisk 3 stadier:\n1) Hvad skulle du gøre, hvis du skulle have al din vrede ud på én gang?\n2) Hvor meget og hvor længe, og hvad, skulle der til, for at du får AL din vrede ud.\n3) Hvad sker der bagefter?\nDet man visualiserer vil oftest være meget fysisk, destruktivt, ukontrolleret og irrationelt. De 4 karakteristika beskrevet andetsteds på hjemmesiden.\nJeg vil her kun give nogle milde eksempler. For det er voldsomme beretninger, når de står “uledsagede” sort på hvidt:\n1) “Jeg har lyst til at give min tidligere chef en lussing”\n2) “Jeg vil fortsætte med det flere gange, mens jeg råber alle de ting, jeg er vred på ham over, indtil han bliver helt tavs og stille”\n3) “Jeg vil lade ham sidde der, og bare gå derfra. Bagefter har jeg en følelse af lettelse, og at regnskabet er gjort op. Jeg vil kunne se på de problemer, han har været medskyldig i, på en ny måde, starte forfra. Jeg kan trække vejret friere. Jeg føler mig fri”\n1) “Jeg går ned til jobcentret, bryder døren ind til min sagsbehandler, og mens jeg råber af hende, rydder jeg alt det, der står på hendes bord, på gulvet”\n2) “Jeg vil råbe det hele ud, alt det jeg er vred over, og så gå min vej, mens jeg smækker med døren”\n3) “Bagefter vil jeg være mere rolig, og kunne komme tilbage, sætte mig ned og samarbejde stille og roligt med hende”.\n1) “Jeg binder alle mine klassekammerater til stole, og knebler dem så de ikke kan svare igen. Så stiller jeg mig op på en kasse og råber ud over dem, at de er tåbelige, dumme, forsimplede, indsnævrede – og at de kan rende mig i røven! Herefter går jeg rundt til dem hver især og siger, hvad jeg mener om dem”\n2) “Når jeg har været hele vejen rundt, går jeg bare derfra, så kan de sidde der og tænke over det”\n3) “Jeg er meget lettet og fri. Deres holdninger til mig er ligegyldige. Faktisk kunne jeg måske bedre holde til at være sammen med dem i klasselokalet.”\nMan får et smil på læben. En dyb tilfredsstillelse. Dybere kropslig ro. Pludselig kan man sove om natten.\nDe fleste har dog meget svært ved visualisering. De tænker straks på, hvad man må og ikke må, og hvordan de opfatter sig selv som person, og at de jo holder af det eller dem, de er vrede på. “Det kunne jeg jo aldrig finde på!” – eller ligeså tit påstår de, at de slet ikke er vrede. Eller at det hele jo bare er deres egen skyld.\nSå folk skal hjælpes meget på vej, spørgsmålet skal stilles flere gange, nogle gange omformuleres, og meget skal ryddes af vejen. Oftest må jeg indskærpe, at jeg ikke spørger til deres moral, omsorg, opdragelse, lovlydighed, erfaringer eller selvopfattelse. Alt det skal sættes til side. Også ked-af-det-heden. Mange bliver nemlig kede af det, når de kommer i kontakt med deres vrede. Alle disse ting har taletid nok i hverdagen. Jeg gentager og gentager, at jeg kun spørger til deres vrede. Jeg siger heller ikke, man skal gøre det, man skal forestille sig. Bare forestille sig det. Og at det ikke kommer ud af dette rum, udenfor disse fire vægge. Jeg siger det ikke til nogen.\nFaktisk har mange haft sådanne bestialske strøtanker fra tid til anden. Nogle grimheder der i et mørkt øjeblik kan gribe dem. Som de skammer sig over, og ikke siger til nogen. Det er lige netop disse tanker, jeg vil hive frem i lyset, fremhæve, sætte på en piedestal, gøre bevidste og forgylde. Gøre en dyd ud af.\nAndre gange fornemmer personen en vrede, der er overnaturligt stor, så stor at hele verden bryder sammen, eller alt går i stykker, eller intet i den her verden vil stå mere, hvis den kom frem. Og det får dem til at lukke af. Men min teori er, at vrede altid er endelig. Uanset hvor meget der er af den, har den en given mængde. Det er angsten, der er knyttet til vreden som en lås, der siger, at vreden er uendelig, at det ikke kan nytte noget at gå ind i den, fordi det så aldrig vil stoppe. I virkeligheden er det ikke sådan.\nJeg gør meget ud af at gøre det så konkret og sanseligt som muligt. Med kropssprog, lyde, narrative billeder, og detaljer som tid og sted. Men det hele er dog stadig bare fantasi. Jeg hjælper det på vej med eksempler. Vil du slå, sparke, råbe, skrige eller det der er værre.\nJeg begrunder også tit øvelsen med en sammenligning: Se dig rundt om i verden, se på hvordan mennesker opfører sig overfor hinanden, f.eks. i Mellemøsten eller Afrika. Der er mange steder, hvor der sker vilde ting, når man bliver rigtig vred. Og historisk set også i Danmark. Disse impulser har vi også. Vi er ikke anderledes end dem. De er ikke mere dyr end os. Vi er alle mennesker med aggressive sider, der kan blive ret voldsomme. Forskellen mellem os og dem i mere voldelige kulturer, er at vi har et veludviklet, civiliseret mentalt apparat, der kan holde styr på disse ting, og give det andre kanaler. Og vi har et velfungerende rigt samfund, der sjældnere giver de store ulykker. Og det går jo godt, så længe livet ikke udsætter os for større negative ting. Men den dag dit liv går i stykker, du lider et stort tab, eller bliver udsat for et voldsomt traume, f.eks. i trafikken, da vækkes også de voldsommere sider af os. Faktisk kan man hævde, at disse sider altid er på spil længere nede i dybet, også til hverdag. Jeg hjælper bare med at lette låget. Det er helt normalt.\nNogle gange kan klienterne ikke komme på, hvem objektet skal være, der er jo ikke nogen at være vred på. Her skal man også hjælpes på vej. Og nogle gange starter vi med et givent objekt, men når vi har dykket lidt ned i det, dukker et andet og dybere op, som der kan være mere og ældre vrede på. Et ældre traume. Der er en grund til, at psykologer altid bare vil tale om din barndom.\nDet er faktisk ikke et tænkt eksempel, der kommer frem. Det er en beskrivelse af vreden, som den er, for den vil helst helt ud, nu. Og den har altså typisk nogle kraftfulde billeder på, hvordan det skal foregå.\nKlienter kan komme ud i det rene galehus, og blodet drypper ned af mit whiteboard, hvor jeg skriver, mens de fortæller. Selv den pæneste, sødeste person kan indeholde disse ting, hvis man bliver vred nok. Og det er mine klienter oftest, vrede nok. Fordi det har været sparet op i lang tid, mange gange – over et helt liv.\nOg det er tit de nærmeste, der står for tur: Forældre, partnere, arbejdsgivere, kolleger, sagsbehandlere eller lærere. Men det er jo også dem, der har meget indflydelse på én, fordi relationen er tæt, eller de har en stor magt over én. Eller har gjort noget grimt.\nDet er godt, hvis terapeuten ikke selv har nogle begrænsninger i forhold til vrede, hvad der kan tales om. At han/hun ikke er bange for noget.\nNår vi er kommet helt i mål, og efter vi lige har nydt denne tilstand lidt, siger jeg, at nu er det jo ikke nogen god idé at gøre det, vi just har visualiseret. Det kan vi ofte kan grine af. Men så spørger jeg: “Men kan du mærke, at bare det at tale om at gøre det, kan give noget af det samme, som hvis du har gjort det?”, og det bekræfter de oftest. Med andre ord har vi fået noget af den meget destruktive, fysiske, ukontrollerede og irationelle vrede ud, på en meget civiliseret måde.\nDet er som om, man med denne øvelse tager toppen. Tager den dyriske, impulsive, kropslige, uciviliserede del af vreden, som sidder fast som en klump i dem. Uden de var klar over det. Herefter er der kun “normal” vrede, der kan håndteres mere konstruktivt, eller måske slet ingen.\nJeg tænker ikke, at alle patienter kan være med til det her. Kan holde til det, Især ikke medium/svært psykisk syge, f.eks. af typen skizofreni. Generelt ikke dem der i medium/svær grad mangler egofunktionen og som kan have svært ved at skelne mellem fantasi og virkelighed. Eller dem der rent faktisk har gjort noget bestialsk. Eller er påvirkede. Visualisering er et normal-psykisk middel mod undertrykkelse, ophobning og fortrængning af vrede, hvilket langt de fleste lider af, men hvor få altså kan have det modsatte problem. De skal groft sagt lære det modsatte.\nEfter at have lavet denne øvelse succesfuldt med hundredevis af klienter, ser det ud som om, at vores eneste problem er vrede. At alle denne verdens problemer, og alle fejl og forkrøblinger ved vores personlighed og problemer med interaktion skyldes, at vreden ikke flyder frit og naturligt i os og mellem os. Som om at hvis vi får det løst, så har vi ikke flere problemer.\nForfatter Thomas LindvigUdgivet 1. februar 2018 28. september 2018 Kategorier ALLE ARTIKLER, Om vrede, Øvelser\nDejligt at noget så vanskeligt har en mening\nMan kan sige, at vrede dybest set “bare” er til at sætte grænser med.\nSå når vi bliver vrede, er det fordi en grænse er overskredet, eller en grænse mangler at blive sat. Vreden er så den kraft, der skal til for at sige stop, sige fra eller sige til. Få gjort det der skal gøres.\nGrænser kan sættes på mange måder, med mange udtryk. Det gode gamle ord “Stop”, er et af de bedste til at sætte grænser med. Et andet godt ord er “Nej”. Nej er en hel sætning! Der behøves ikke nær så meget forklaring, undskyldning eller redegørelse, som vi tror. Der er ikke noget at undskylde.\nGenerelt gælder det, at man melder ud, hvor ens egen grænse går, uden at vurdere modpartens handlinger eller intentioner. Det behøves faktisk ikke.\nDvs. det er det, vi skal lære: At sætte vores egne grænser, uden at overskride andres i samme sekund.\nSå vrede er ikke til for at ødelægge vores liv, eller gøre skade på andre, eller forpeste vores samarbejde, eller forgifte stemningen. Det skal bare sætte grænser.\nOg det er der meget tit brug for. Flere gange om dagen bliver vores grænser overskredet, vi bliver misforstået, vi bliver trætte af noget, eller vi har brug for at overvinde en forhindring for at komme videre. Folk og ting har det med at brede sig eller stå i vejen.\nHermed har vreden et formål, og den kommer tilmed med lige præcis den kraft, der skal til for at sætte grænsen. Vi kan tit tænke, at vreden er for stor. Blive overrasket. Eller omgivelserne bliver. Men som sagt har vreden altid den rette størrelse, når der skal sættes en grænse. Det er som om, vores instinkt lynhurtigt og korrekt vurderer forhindringen foran os, og vækker det rette mål af følelse: Hvis det er en mindre ting, føles det som en lettere irritation, og deri ligger så det drive, der skal bruges for at melde noget ud. Hvis det er en stor grænse, vil der melde sig en kraftig vrede, der lige præcis har den størrelse, der skal til for at sætte den grænse. Hvis 10 personer på ens arbejdsplads på forskellig vis, og sammen, har gjort noget forkert ved dig, bliver du vred nok til at skulle markere det overfor 10 personer. Meget vred. Hvis det er en kammerat, der skubber lidt til dig, bliver du irriteret, og den irritation driver et “stop så!”.\nNår en grænse “over-sættes”, dvs. der bliver sagt for meget fra, eller for hårdt stop, eller en baby skylles ud med badevandet, så er det ofte fordi, det ikke er første gang, grænsen overskrides, og det flere gange tidligere ikke er blevet tilstrækkeligt markeret. Der er sparet op til en grænsesættelse. Det er desværre oftest sådan, vi ser det gjort, fordi vi ikke er gode nok til løbende at justere, korrigere og markere. Pludselig en dag sætter vi en stor grænse, ud af det blå, “hvor kom det fra?!”. Hvis man er utilfreds i sit parforhold – hvad enten det er ransagelige eller uransagelige årsager – og ikke siger det, ikke siger fra, så bygger man i stedet op til en stor grænsesættelse en skønne dag: Den voldsomme overfusning eller skilsmissen.\nHvis vi omtaler vrede, som noget der blot skal bruges til at sætte grænser med, tager vi også noget af det farlige, ubehagelige eller forkerte fra vreden, som den uretmæssigt ofte bliver tildelt. Det er jo en god og vigtig ting at sætte grænser. Nå, det er bare det, den er til.\nOg her har vi så også løsningen på grænseløshed. Dvs. ting, situationer eller mennesker der er udflydende, grænseoverskridende, eller invaderende. Der skal sættes en grænse.\nDejligt at noget så vanskeligt i vores liv som vores vrede, har mening og formål.\nDet er ikke sårbarhed, skam eller skyld, der gør dig vred. Du er bare vred.\nJeg hører ofte, at folk leder efter, hvad der ligger bag deres vrede. Eller min. “Jeg kan godt forstå, du er vred, men du er jo i virkeligheden ked af det”. “Når du så tit er vred, er det fordi, du skal passe bedre på din sårbarhed”. “Prøv drop al den vrede, og fortæl mig hvad du skammer dig over”.\nMan kan også støde på det i professionelle sammenhænge, at vrede skal løses ved at finde ud af, hvad der ligger bag. At der altid ligger noget bag. Ofte ting som afmagt, skyld, skam, ked-af-det-hed eller sårbarhed. Eller at vrede dybest set altid kun er rettet mod én selv. Der er endda visse teoriretninger, der har det som grundsætning. Nærmest som en ny slags arvesynd, der skaber vores vrede.\nNæ, sådan er det ikke. Jeg er uenig.\nDen holdning at der principielt altid ligger en dybere årsag bag vreden, er en skjult skygge på vreden. En modstand på vreden. En devaluering og tilsidesættelse af vreden.\nDer kan selvfølgelig i visse tilfælde være en anden og dybere problematik bagved vreden. Dvs for nogle mennesker i nogle situationer kan det selvfølgelig være rigtigt, men ikke altid, ikke som princip.\nEn anden medvirkende faktor til at vi ofte ryger i den her misforståelse er at vreden ofte vil følges af andre følelser, især ked-af-det-hed. Som ligestillede tilstande, der dog skal håndteres hver for sig. Men her kan man altså alt ofte ryge i, at ked-af-det-heden overtager. Man begynder at græde, når man skulle have skældt ud, og bliver dermed kraftesløs. Eller at omgivelserne mærker det, og kun vil snakke om ked-af-det-heden. Det er det eneste, man ser.\nDet er at nedgøre og rangere vrede lavere. Det er at gøre vrede til et overfladisk problem. Det er at sige, at der bag et kraftfuldt udtryk altid er noget svaghed. Eller at der altid er en følelse af utilstrækkelighed, uduelighed, uformåen bag vreden, og at det skal ses på i stedet for vreden. Hvorfor skal styrke altid gå hånd i hånd med svaghed, endda på den måde, at svagheden er den primære årsag og styrken er en sekundær effekt? Hvorfor kan vi ikke bare have styrke? Hvorfor skal det svækkes?\nDet der er pakket ind som en slags hjælp eller rækken ud, et forsøg på løsning, er i virkeligheden dybest set en del af problemet. Med den holdning tager man vreden væk. At altid lede efter afmagt bagved vrede giver mere afmagt. At altid leder efter en skam bagved vreden, fastholder skammen. Så kan man ligeså godt sige, at bag noget potent er der altid noget stækket. Så kan ingen faktisk være potente, og menneskeheden ville gå under.\nMan bliver vred.\nDet er ligesom de der gamle kønsrollemønstre, hvor man siger, at der står en kvinde bag hver mand: Det er både at sige, at han ikke er noget i sig selv, at diskvalificere ham og gøre ham mindre seriøs. Og det er måske umiddelbart et forsøg på at ophøje kvinden, at give hende status, men i virkeligheden får det en negativ effekt for hende, for hun vil således altid skulle stå bagved og ikke i forgrunden. Begge har tabt i sådan en polarisering.\nDer er ikke noget bagved din vrede. Du er vred.\nForfatter Thomas LindvigUdgivet 17. november 2017 26. august 2019 Kategorier ALLE ARTIKLER, Kommentarer, Om vrede\nDen hemmelige dagbog\nDenne øvelse handler om at give vreden et frirum, et sted hvor den kan komme ud.\nSelvom vrede grundlæggende er noget fysisk, kan man faktisk nå langt med at skrive den ud. Det kan især være godt for dem, der “lige er gået igang”, eller hvis det er meget svære ting, der skal ud, og der ikke findes nogen i omgivelserne, der kan hjælpe med det.\nFind en dagbog at skrive i. Hver aften inden du går i seng, tager du den “hemmelige sorte bog” frem fra skuffen i dit natbord. Slå op på en blank side, og sæt timeren på din smartphone til 20 minutter.\nPrøv nu at opliste alt det, du har været vred over i dag. Det kan enten være vrede over ting, der er sket idag, eller gammel vrede, du er kommet i tanker om i dag.\nHerefter vælger du en af dem, og besvarer spørgsmålet: “Hvis jeg skulle have alt den vrede ud på én gang, hvad skulle jeg så gøre?” – husk på det vil typisk være ret voldsomt. Kun fantasien sætter grænser. Du kan skrive lige det, du vil, ingen får det nogensinde at læse. Det er du i hvert fald herre over.\nNår timeren ringer, eller du har skrevet al din vrede ud, så lukker du bogen i, lægger den i skuffen, og tænker først på det næste aften.\nDen øvelse kan også hjælpe dig i løbet af dagen på den måde, at hver gang du bliver vred, så husk på at du kan få afløb for det, i fred og ro med dig selv om aftenen ved sengetid, når du laver skriveøvelsen igen.\nDet skal være et fast punkt på dagsprogrammet. Det kan selvfølgelig ligge på et andet fast tidspunkt i løbet af dagen eller ugen. Bare der er en fast aftale, du overholder, en disciplin omkring det.\nDet kan også være, når du rent faktisk bliver vred i løbet af dagen, at du sætter dig ned og gør det, eller nogle af gangene, det sker. Bare det på en eller anden måde bliver en fast indarbejdet håndtering af vrede. Så kan dit nervesystem falde lidt til ro, for det ved, at tingene bliver håndteret på en eller anden forudsigelig måde, trygt og på et tidspunkt.\nForfatter Thomas LindvigUdgivet 17. november 2017 16. september 2018 Kategorier ALLE ARTIKLER, Øvelser\nVredens 4 karakteristika\nVrede er en naturlig følelse og kan siges at have 4 karakteristika: Det er fysisk, destruktivt, ukontrolleret og irrationelt. Det kan selvfølgelig siges at have flere eller andre karakteristika, som f.eks. at det er spontant, direkte eller hensynsløst, men det er de 4 karakteristika, jeg arbejder med. Det giver en god forståelse.\nSådan er vrede bare, det kan der ikke laves om på. Det har det altid været, og det vil det altid være. Det er os, der ikke vil have, at vreden er som den er, det er os, der vil lave den om. Det er os, der gør den til et hittebarn, der opfører sig vanskeligt.\nDisse 4 karakteristika er også retningsgivende for, hvordan vrede helst vil ud. Og det vil vrede og andre følelser i øvrigt. De vil ud! Jo mere et vredesudtryk har en eller flere af disse karakteristika, jo mere “ren” er vreden, jo mere kommer den ud, jo mere tilfredshed giver det og jo mere afløb får man. Så jo mere fysisk og destruktivt, man kan få sin vrede ud, jo bedre. Og det er umiddelbart ikke særlig muligt, samtidig med man heller ikke vil have, at den er sådan.\nSå hvis et udtryk for vreden er fysisk og destruktiv, føler vreden, at den kommer ud. Og hvis det også kan foregå ukontrolleret og irrationelt, er det endnu bedre.\nNår jeg introducerer de 4 karakteristika for patienter, kan de måske langt ud i teorien godt genkende, at vrede er sådan, men bare ordet vrede og ydermere destruktiv og ukontrolleret, får de fleste til at stejle. Sådan noget rummer de i hvert fald ikke. “Jeg prøver jo altid at sige tingene på en pæn måde”, fortæller klienterne. De fleste er kommet meget langt bort fra noget af det mest naturlige i os, en simpel følelse. Det er næsten som hvis folk har glemt, hvad det vil sige at trække vejret.\nEt vredesudtryk, der er fysisk, men hverken destruktivt, ukontrolleret eller irrationelt, er f.eks. sport. Mange føler, de kommer af med vrede og aggression på motionscyklen, løbeturen eller stepmaskinen. De føler, de får afløb, får tømt hovedet, bliver forfrisket, kommer af med noget. Men en løbetur er ikke ukontrolleret, irrationel eller destruktiv, tværtimod. Det er en meget rationel og decideret smart handling. Der er meget kontrol i en løbetur, det er næsten kun trafiklysene på vejen, som man ikke har kontrol over. Derfor er det en ret “tynd”, indirekte måde at få sin vrede ud på. Det er ikke direkte afløb, det er ikke så tilfredsstillende. Som at dyrke sex med et meget tykt kondom på. Og hvis sportsudøvelsen er drevet af vrede, vil den ofte få karakter af selv-afstraffelse eller at tæske løs på sin krop. Det vil sige, at vredens destruktivitet viser sig som selvdestruktivitet.\nNår klienter fastholder motion og sport som måden at få sin vrede ud på, sammenligner jeg ofte det med den rene vare: Forestil dig, at du gik ind på din chefs kontor og slog ham lige i hovedet, hvorefter du rydder hans skrivebord på gulvet, går derfra og smækker med døren i et ordentligt brag. Vil det ikke være mere tilfredsstillende end at tage hjem og cykle 30 km? Jo, det vil de fleste nok sige. Og så vil de straks sige, at det må man jo ikke, og det ville give en masse negative konsekvenser, man ville få en masse dårlig samvittighed og komme i fængsel. Det er selvfølgelig rigtigt, og du skal ikke gøre det, blot forestille dig det. Men der er meget modstand på i det hele taget at forestille sig, hvad ens vrede har lyst til. Den har lyst til en fysisk handling, der eksemplet med chefen er mere ukontrolleret, irrationel og destruktiv end 30 km på cykel.\nSå når din vrede skal ud, skal du gøre det med et vredesudtryk der opfylder de 4 kriterier – uden at blive kriminel og uden at øve fysisk eller følelsesmæssig skade på andre. Det er faktisk muligt, og teksten her vil vise hvordan.\nForfatter Thomas LindvigUdgivet 20. oktober 2017 13. februar 2018 Kategorier ALLE ARTIKLER, Om vrede


På professionshøjskolen UCL i Odense har den lokale LL-klub sat kursen ind for at sikre de lærerstuderende deres stemme på studiet samt give de lokale medlemmer flere tilbud. Derfor har de startet et samarbejde med Odense Lærerforening.\nSammen vil de gerne gøre de lærerstuderende opmærksomme på vigtigheden i at organisere sig og fortælle om de mange fordele, som følger med i et medlemskab af Lærerstuderendes Landskreds.\n”Vi vil gerne fortælle om styrken i at være medlem af en studieorganisation og fagforening. Jo flere vi er i Lærerstuderendes Landskreds, jo større mulighed har vi for at gøre noget ved tingene,” lyder det fra klubbens nybagte formand, Ditte Lundby Jensen, som uddyber:\n”Alle bidrag gælder, og man behøver ikke at være aktiv. Men ved at blive medlem er man med til at give de aktive et større pondus, når de går til ledelsen på studiet eller til politikerne i folketinget for at forbedre vores forhold.”\nSamtidig vil klubben vejlede de studerende til livet efter studiet, så de får en blød overgang til arbejdslivet. De arbejder derfor på at lave obligatoriske møder for både tredje og fjerde årgang, hvor de lærerstuderende fx vil få vigtige informationer om økonomi.\n”Vi vil fx rigtig gerne have fat i de tredje årsstuderende for at fortælle dem om vigtigheden af at være medlem af en a-kasse, så de er sikret retten til dagpenge efter studiet,” fortæller Ditte og fortsætter:\n”Vi håber, at det kan blive et tilbagevendende arrangement. Dermed kan vi få fat i flere lærerstuderende, og de kan lære os og vores fordele bedre at kende. Heldigvis har vi fået positiv respons fra ledelsen, så nu arbejder vi på at få det gjort obligatorisk.”\nFor klubben er det dette dog kun starten på en lang række af arrangementer, som de vil afholde for deres medlemmer. Klubben vil nemlig gerne udbygge de sociale og faglige fordele for de lokale medlemmer i LL-klubben på Fyn.\n”Vi vil også gerne sætte fokus på andre fordele end de økonomiske. Vi drømmer derfor om at holde en række faglige arrangementer med oplægsholdere som fx med Morten Albæk, så vi kan være med til at udfordre og opkvalificere vores medlemmer fagligt,” uddyber hun.