10. dec 2020, 23:10\nDet drejer sig om Nordjyllands Politi, Københavns Politi, Østjyllands Politi, Syd- og Sønderjyllands Politi, Bornholms Politi, Midt- og Vestjyllands Politi samt Sydsjællands- og Lolland-Falsters Politi, hvoraf tre politikredse dog kun har givet aktindsigt i afgjorte bødeforelæg.\nI alt drejer det sig om 199 bødeforelæg, hvoraf 95 sager omhandler manglende sikkerhed mod ned-, gennem- og sammenstyrtning.\nDerudover er der blandt andet givet ekstraordinært store bøder for at lade unge under 18 stå alene i butikker, ligesom mange af bødeforlæggene omhandler situationer, hvor der ikke er sikret tilstrækkeligt mod, at ansatte kommer i kontakt med savklinger, robotarme og andre arbejdsredskaber.\nI grafikken nedenfor kan du se de virksomheder, der har modtaget de 15 største enkeltstående bøder for overtrædelse af arbejdsmiljøloven i 2020.\nEn bøde for overtrædelse af arbejdsmiljøloven er den højeste straf, der kan gives på arbejdsmiljøområdet. Arbejdsmiljøloven hjemler dog muligheden for fængsel i op til to år ved særlig grove overtrædelser.\n- Når vi giver bøder, er der ikke blot tale om et forbud eller et påbud, men vi fortæller arbejdsgiveren, at her har du forbrudt dig så voldsomt mod loven, at du også får en bøde. Det er den højeste straf, man kan få for overtrædelse af arbejdsmiljøloven, siger Arbejdstilsynets tilsynschef, Lene Teilberg.\n- Bødestørrelserne er blevet skærpet af flere omgange, og det er, fordi der også har været et øget politisk fokus på at indskærpe over for virksomhederne, at det ikke tolereres.\nI arbejdsmiljøforliget fra 2019 blev det vedtaget, at bøderne ved alvorlige overtrædelser af arbejdsmiljøloven skulle skærpes. Således kan virksomheder nu se frem til væsentlig større bøder end hidtil, hvis overtrædelserne medfører 'alvorlige personskader' eller død.\nPå kortet nedenfor finder du de virksomheder, der i A4 Arbejdsmiljøs foreløbige opgørelse har modtaget bødeforlæg for overtrædelse af arbejdsmiljøloven i 2020. Zoom ind og ud på kortet og se, hvilke virksomheder det drejer sig om.


I de seneste år, den gode gamle hærdning i stigende grad kaldt buzzword "usædvanlig effekt." Men pointen er den samme: nøjagtigt godtgjort, både coachet forsvar, dvs. kroppen lærer at modstå forkølelser og smitstoffer. Især vigtigt hærdning procedurer for børn, hvis immunsystem er ikke fuldt dannet.\nHvad der hærdning, og hvorfor det er især vigtigt for børn\nHærdning - et sæt af metoder, der skal forbedre de funktionelle reserver af kroppen og dens modstandsdygtighed over for de negative virkninger af miljøfaktorer (kulde, varme, vand, lavt atmosfærisk tryk, og så videre) ved systematisk coaching doseret disse faktorer.\nModerne komfortabel indkvartering, tøj, transport, reducere virkningerne af skiftende vejrforhold på den menneskelige krop og reducere dens modstandsdygtighed over for meteorologiske faktorer.\nIsær for børn har brug for hærdning, da den yngre barnet er, jo mindre perfekt mekanismen af hans immunitet Immunitet - typer og egenskaber hos børn i voksne - Forsvar, der kan klare en kold, overophedning, og forskellige former for infektioner.\nDe vigtigste faktorer for hærdning - luft, vand, solens stråler. Kombinere dem med motion forbedrer effektiviteten af quenching.\nHvordan hærdning af barnets krop\nDen systematiske gentagen eksponering på et barn af en fysisk faktor (fx kold) er der en omorganisering af dets metabolisme Metabolisme: Grundlaget for livet for alle levende ting og en række fysiologiske funktioner, med henblik på at bevare homeostase (konstans indre miljø). Denne proces kaldes tilpasning. I processen med tilpasning er at forbedre alle de fysiologiske processer i de forskellige organer og systemer, øge kroppens forsvar.\nNår hærdning af børn bør overholde følgende betingelser:\nstyrken af stimulus (fx et koldt) er nødvendig for at stige gradvist;\nnedsætte eller ophæve virkningen ved det første tegn på hypotermi;\ntemperering procedurer udføres dagligt, kombinere dem med motion Myter om motion: tror ikke ;\ntage hensyn til de individuelle karakteristika for et bestemt barn i udvælgelsesprocedurerne, som børn udvikler ujævnt, og hærdning procedurer kan de handle anderledes.\nI praksis er det vigtigste for barnet hærdning kolde som hypotermi - den mest almindelige årsag til akut luftvejssygdomme.\nDet blev konstateret, at når en person er frosset, kroppen oprindeligt kompenserer for det faktum, at omfattede fysiske mekanismer af varme bevarelse: dilaterer blodkar og blod i store mængder, der leveres til de frysende steder, opvarmning dem (for eksempel i kulden altid rødme kinderne). Hvis kulden fortsætter med at vokse, for ikke at såre de indre organer, blodkar snøre, og bleg hud (især mærkbar med forfrysninger). Hvis disse adaptive responser er ikke nok, skal du tilslutte de kemiske mekanismer termoregulering - øger stofskiftet Forbedrer stofskiftet og tabe vægt uden slankekure Det giver kroppen nogen tid at opretholde den normale temperatur af de indre organer.\nDet blev konstateret, at varmeudvikling i mennesker, hærdet til den kolde, mere end nonhardened, så det kan vare længere nonhardened koldt. Hærdning kolde coachet både fysiske og kemiske mekanismer termoregulering.\nBegynd hærdning af børn med kold luft bade i rummet med den optimale lufttemperatur: for børn i alderen op til et år - 21-22˚, fra et år til to år - 20-21˚, fra 2 til 4 år - 19-20˚, fra 4 til 7 år - 16-19. Varighed luft bade - 3-4 til 10 minutter (den tid gradvist opbygges). Det er tilrådeligt at kombinere luft bade med massage og gymnastik.\nSlukket handling giver også børns ophold udendørs. Om vinteren, bør barnet være en total tur i den friske luft i mindst tre timer om dagen om sommeren - mere. Om sommeren kan vandreture kombineres med luft og sol bade. Børn op til et år i direkte sollys kan ikke stå, at de skal holdes i lys og skygge under træerne. Arealet af de eksponerede områder af kroppen, medens den gradvist stigende.\nHærdning vand begynde inden for en til to uger efter starten af luft bade. Samtidig vandtemperaturen reduceres gradvist, og samtidig øge det befugtede område af huden. Gradvist bevæger sig fra det lokale til de generelle procedurer - aftørring, hælde, soul, svømning i åbent vand.\nSådanne procedurer normalt begynde med hælde fødder og nedre del af læggen på vandtemperaturen 30˚, en uge begynde at reducere temperaturen på 1-2 hver to dage, op til 22 til spædbørn 16-18 for børn fra år op til tre år og 14-16˚ for børn 4-7 år.\nFor kortsigtede fælles procedurer (rubdown, hælde) med temperaturen vand 35˚ en uge til at begynde at reducere 1-2˚ hver to dage og til venstre ved 28˚ for børn i alderen et til to år, og 22-24˚ for førskolebørn.\nVandbehandling skal ende tør rubdown med en let massage for at forbedre cirkulation.\nForskriftsmæssig hærdning reducerer forekomsten og forbedrer fysisk og psykisk udvikling af barnet.\nSådan at uddanne yngre barn: 10 tips til forældre\nYngre børn ofte opfører sig trodsig og provokerende - alle med henblik på at aflede opmærksomheden fra ældre brødre og søstre og for at kompensere for alder. Selv om de bruger taktik for at tiltrække sig opmærksomhed kan variere fra helt uskyldige for manipulation, kan du slå denne funktion dem i din favør. Så tilbyder vi et par tips til forældre til at opdrage deres udgående, åben, munter og lidt egoistisk yngre barn.\nForældre ofte som afhængige af forberedelse til skolekonkurrencen i den ældre barn eller bestræbelser på at holde midten af graffiti på væggene i stuen, der ignorerer de behov, den yngste søn eller datter. Børnepsykologer understrege, hvor vigtigt det er at inddrage det yngste barn i familielivet. Når den ældste datter konstant tilbringer tid sammen med jævnaldrende, bør forældre arrangere en ferie for det yngste barn. Dette vil styrke forholdet mellem barn med sin familie, vil sætte ham i stand til at føle forældrenes kærlighed og omsorg.\nDu må ikke behandle barnet som et barn ...\nSmå børn føler sig ofte forladt, fordi "for lille" til spil og underholdning ældre. Men ikke vedrører fire år gamle dreng som en baby, bare fordi han er den yngste. Siden barndommen vænne lille barn til at være uafhængig og selvstændig - lad det hjælper dig med at dække bord og indsamler de spredte legetøj. Dette vil give ham selvtillid, giver mulighed for at føle "voksen", uanset plads i familien hierarkiet.\nGiv ikke dit barn særlige privilegier\nDen yngste barn i familien på nogen måde forsøger at vinde opmærksomhed af voksne, så en femårig dreng, dansede foran TV, når forældre se nyheder - en ret almindelig mønster. Bestemt, er det meget vigtigt at være opmærksom på barnet og tid til yngste følte ikke berøvet, men ikke specifikt der adskiller den fra de andre, så ham, at for resten forbudt.\nOpmuntre dit barn til at svare for deres handlinger\nDet er klart, at du elsker dine chips, bare sjælen i det tilbeder. Men hvis du lader din fem år gamle datter åbnede forsømmer familiemæssige forpligtelser, at adlyde ustraffet mobning ældre børn, forventer du store problemer med disciplin i fremtiden. Desuden kan denne tilsyneladende uretfærdighed føre til oprør blandt børn. Psykologer anbefaler en tidlig alder for at undervise et barn ansvar for deres handlinger, og blive straffet for overtrædelse af familiens regler og forbud. Ifølge statistikker, er mindst tilbøjelige til at straffe de yngre børn, fordi dem forældrene meget mere overbærende end en højtstående til deres brødre og søstre.\nHvis du ønsker at beskytte barnet mod større børn\nForældre i en familie har at gøre uinteressante rolle dommeren. Ældre børn behandles ofte affærdigende til den yngre, mobbet og fornærmet dem. Når situationen kommer ud af kontrol, forældre har brug for at gribe ind, ikke bare skælde et ældre barn og sige, at gøre så slemt. Nej, du har brug for at beskytte unge, stadig ikke at vide, hvordan at kæmpe tilbage på egen hånd. Hvis ældre børn ikke tillader yngre at afslutte sætningen, skal du sige: "Kom roligt, alle faldet til ro. Din bror (eller søster) ønsker at sige noget, og du forstyrrer ham. "\nVær ikke bange for at sige "nej" - og ikke slå dig op om dette\nYngste barn til familien af en egoistisk og indbildsk end ældre børn (som er naturlige), så du skal ikke blive overrasket, hvis din seks-årige datter pludselig kastede en raserianfald i butikken, fordi du ikke ønsker at købe hendes foretrukne ting. Men i stedet for at give efter for følelsesmæssig afpresning og gå på om min datter, stå fast og sige et rungende "nej". Må ikke haste til at opfylde enhver anmodning (eller efterspørgsel) din elskede yngste barn. Behandle det på samme måde som de andre børn - købe, hvad de har brug for, og ikke hvad han vil. Dette vil lære barnet af ydmyghed og beskedenhed.\nAlder - det er bare et tal\nYngste barn er ofte overladt til side, når man spiller ældre børn - han angiveligt kan ikke bare løbe hurtigt, hoppe så højt eller så hurtigt til at tænke og reagere. Men for din fire år gamle søn, den landsforviste senior med legeplads, det er ligegyldigt. Det eneste, han kendte - med ham ikke ønsker at spille. Her indtastes scenen og forklare, at spille fodbold med en tiårig drenge Det er stadig tidligt, men snart vil han vokse op og vil være i stand til at slutte sig til dem.\nForklar dit barn, at han rider en motorcykel, ikke fordi det er værre end andre, men fordi hans ben ikke er vokset. Et par år senere han vokser op, og derefter skifte til en tohjulet cykel. Det er ikke værre end de andre - en yngre alder, og det vil snart ændre sig.\nDu må ikke lukke øjnene for de løgne barnets\nFor at tiltrække sig opmærksomhed fra andre, ofte det yngste barn "overdrive" de faktiske forhold. Din otte år gamle søn klagede over, at han havde en høj feber (fyrre grader!), Så vil han ikke gå i skole? Vær ikke doven til at måle temperaturen af det og bevise, at han bedrager dig - og du vil ikke lukke øjnene for dens hype!\nYngre kan skjule deres følelser og opfører sig i en passiv-aggressiv, hvis de føler, at de bliver ignoreret. Derfor, hvis barnet er holdt for sig selv og fornærmet, det første skridt bør være at kommunikere til voksne, børn ellers flygtig vrede eskalere til en alvorlig lovovertrædelse.\nFor eksempel, hvis din fem år gamle datter stopper for at snakke med dig, fordi de ældre søstre ikke ønskede at tage hende med sig, er det vigtigt at forklare hende, at det ikke betyder, at søstrene ikke kan lide det, eller de ikke ønsker at spille med hende. Nej, betyder det, at de har deres egen virksomhed, samt hendes - hans egen, personlige. Forklar hende, at hver mand skal være et privat rum, som skal respekteres.\nOpmuntre dit barns deltagelse i senior spil\nPå grund af forskelle i alder Forskellen alder mellem ægtefæller: hvad er optimalt? det er svært at finde noget, der ville forene børnene af tretten, ti og seks år. Din teenage-søn er ikke skilt fra spillekonsollen, men disse spil er for svært at forstå ... seks år Sports? Børn har forskellige niveauer af udvikling af motoriske færdigheder ... Men de alle kan besøge det naturhistoriske museum, til at gå til en forlystelsespark eller et spil badminton. Disse erfaringer vil være af interesse for alle.


Klage over tvangsfikseringer og indgivelse af beroligende medicin\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn tiltræder den afgørelse, der er truffet af Det Psykiatriske Patientklagenævn i <***> den 7. marts 2001 om tvangsfikseringer af og indgivelse af beroligende medicin under hendes indlæggelse i perioden fra den 12. december 2000 til den 1. marts 2001 på .\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn tiltræder den afgørelse, der er truffet af Det Psykiatriske Patientklagenævn i <***> den 7. marts 2001 om tvangsfikseringer af <****> og indgivelse af beroligende medicin under hendes indlæggelse i perioden fra den 12. december 2000 til den 1. marts 2001 på <****>.\ner en nu 39-årig kvinde, der efter en fødsel i 1987 kortvarigt var i behandling hos praktiserende speciallæge i psykiatri.\nI 1993 var indlagt fem måneder på , på grund af forrykthedstilstand udløst af ydre omstændigheder (psychosis reactiva paranoides acuta). Ved indlæggelsen blev hun vurderet som sindssyg med vrangforestillinger og selvmordstanker, og hun blev behandlet med antipsykotisk medicin, hvorefter hendes sindssygelige symptomer svandt.\nFra november 1994 til januar 1995 var igen indlagt på , denne gang som tvangsindlæggelse på behandlingsindikation. blev behandlet med antipsykotisk medicin Cisordinol i depotform, hvorefter hendes tilstand blev stabiliseret. blev udskrevet til fortsat behandling på daghospitalet indtil juli 1997, hvor hun blev udskrevet til fortsat ambulant kontakt. Fra september 1998 var tilknyttet distriktspsykiatrisk center i , hvortil kontakten blev afsluttet i september 1998 med henblik på fortsat kontakt til egen læge.\nI marts 1999 blev af egen læge henvist til praktiserende speciallæge i psykiatri.\nFra den 3. oktober til den 5. november 2000 var på ny indlagt på , med genopblussen i hendes sindssygdom, efter at hun seks uger tidligere var ophørt med at tage den ordinerede antipsykotiske medicin Cisordinol 10 mg x 2 dagligt. accepterede under indlæggelsen behandling med Cisordinol i depotform, og hun blev på grund af nedtrykthedssymptomer tillige behandlet med antidepressiv medicin Cipramil. Senere blev behandlingen med Cisordinol ændret til Risperdal, da alligevel ikke længere ønskede behandling med medicin i depotform. Efterfølgende blev udskrevet til fortsat ambulant behandling.\nAktuelt blev den 12. december 2000 for 4. gang indlagt på , under diagnosen sindsspaltningssygdom (skizofreni). blev bragt til skadestuen af politiet, som var tilkaldt til hendes bopæl grundet husspektakler. blev i første omgang frivilligt indlagt på psykiatrisk afdeling, men hun måtte senere tvangstilbageholdes på behandlingsindikation i tiden fra den 19. til den 20. december 2000 og igen i perioden fra den 1. januar til den 26. februar 2001.\nUnder indlæggelsen medvirkede lidt sporadisk, men dog rimelig kontinuerligt og frivilligt ved behandling med antipsykotisk medicin Risperdal 2 mg dagligt, senere stigende til maksimalt 6 mg dagligt. I en kort periode fra den 23. december 2000 til den 8. januar 2001 blev efter eget ønske i stedet behandlet med antipsykotisk medicin Cisordinol stigende til 6 mg dagligt, men hun vendte senere igen efter eget ønske tilbage til behandling med Risperdal. blev desuden behandlet med antidepressiv medicin Cipramil 20 mg daglig. Til trods for den medicinske behandling var s psykiske tilstand meget svingende.\nDen 20. december 2000 var urolig og truende over for personale og medpatienter, flyttede rundt på møbler og gik uindbudt ind på medpatienters stuer. Hun blev forgæves søgt skærmet på sin stue men gik hvileløst og råbende rundt, var truende og tillige til fare for andre. blev derefter bæltefikseret fra kl. 19.45 til kl. 21.30, og fik samtidig indgivet injektion med beroligende medicin Cisordinol Akutard 75 mg og Stesolid 10 mg. Bæltefikseringen blev ophævet efter 1 ¾ time, da igen var faldet til ro.\nDen 1. januar 2001 fremtrådte i afdelingen grænseoverskridende over for sine medpatienter. var verbalt aggressiv og truende uden at være i stand til at indgå aftaler, hvorfor det blev besluttet, at hun måtte overflyttes til lukket afsnit. I forbindelse hermed var det nødvendigt at bæltefiksere hende, da hun sparkede ud efter personalet og ramte et personalemedlem i ansigtet. var bæltefikseret i 3 timer og 10 minutter fra kl. 11 til kl. 14.10, og da hun i forbindelse med fikseringen desuden fremtrådte sindssyg (psykotisk), fik hun som akut beroligende medicin indgivet injektion med Cisordinol Akutard 75 mg og Stesolid 10 mg. Efter at være løsnet fra bæltet var fortsat rastløs, udskældende og svær at korrigere.\nDen 16. januar 2001 var igen meget urolig og opkørt. Hun sad i dagligstuen med en båndoptager, der spillede med så stor lydstyrke, at medpatienterne blev urolige. var udskældende og vred, og hun gav udtryk for, at hun ville lukkes ud, så hun kunne dø. Det blev herefter nødvendigt, som akut beroligende medicin ved tvang og under fastholden, at indgive injektion med Cisordinol Akutard 75 mg og Stesolid 10 mg. faldt efter nogen tid til ro og opholdt sig efterfølgende på sin stue.\nDen 30. januar 2001 om aftenen udøvede hærværk i <***>, idet hun skilte inventaret ad, nedtog lampeskærme og pærer for at slukke for lyset, spredte salt og peber rundt omkring, åbnede alle vinduer, og lukkede for radiatorerne, idet hun anførte, at cafeen ikke skulle anvendes som varmestue, da det var spild af energi. Personalet blev tilkaldt og forsøgte at overtale til at komme med tilbage i afdelingen. Da personalet rakte ud efter hende, kastede hun sig på gulvet, sparkede ud efter personalet og i nødværge fandtes det nødvendigt kl. 23.00 at bæltefiksere hende. var fortsat svært affektspændt, råbende og satte sig kraftigt til modværge, ligesom hun fremtrådte sindssyg. For at kunne føre tilbage til afdelingen, måtte der i tiden fra kl. 23.10 - 23.30 anlægges såvel hånd- som fodremme, idet disse kunne løsnes, efter at hun var kommet tilbage i afdelingen. På baggrund af, at fortsat var svært opkørt, fik hun ved tilbagekomsten til afdelingen en injektion med beroligende medicin Cisordinol Akutard 75 mg. Bæltefikseringen kunne efterfølgende ophæves kl. 03.30, efter at var faldet til ro.\nSelvom den antipsykotiske medicinering af efterfølgende blev intensiveret med Risperdal stigende til 5 mg dagligt, var hun imidlertid fortsat tilbøjelig til at komme i konflikt med sine medpatienter, således at det ind imellem var nødvendigt at skærme hende på stuen, hvilket hun havde svært ved at overholde aftalerne om, især om natten, hvor hun kun sov sparsomt og tidvis virkede forpint.\nDen 19. februar 2001 var højrøstet i dagligstuen og nedladende over for personalet, hvilket påvirkede hendes medpatienter. fremtrådte forpint, hun ønskede ikke at gå på sin stuen, ligesom hun var anspændt og grådlabil. ønskede ikke at få beroligende medicin frivilligt, og på baggrund heraf fik hun ved tvang indgivet mikstur Rivotril 2 mg som beroligende middel, hvorefter hun faldt til ro og fremtrådte mere afdæmpet i afdelingen.\nDen 1. marts 2001 blev udskrevet til fortsat ambulant behandling, idet hun samtidig var indstillet til et opgangsbofællesskab, da hendes lejlighed var uegnet til bolig grundet manglende køkkenfaciliteter.\nhavde den 20. februar 2001 ved sin patientrådgiver klaget til Det Psykiatriske Patientklagenævn i <***> over de gennemførte tvangsfikseringer og indgivelser af beroligende medicin.\nKlagen blev behandlet i Det Psykiatriske Patientklagenævn i <***> den 7. marts 2001, hvor nævnet godkendte beslutningen om de anførte tvangsindgreb i form af tre tilfælde af bæltefiksering, herunder et tillige med hånd- og fodremme, samt fem tilfælde af tvangsmæssig indgivelse af beroligende middel.\nankede derefter ved sin patientrådgiver afgørelsen fra Det Psykiatriske Patientklagenævn <***> til Sundhedsvæsenets Patientklagenævn.\nVedrørende forholdet den 20. december 2000 finder Sundhedsvæsenets Patientklagenævn, at betingelserne for tvangsfikseringen af var opfyldt. Nævnet har herved lagt vægt på, at var urolig og truende over for personale og medpatienter, var højtråbende og forpint, og at hun forinden forgæves var forsøgt skærmet på sin stue. Sundhedsvæsenets Patientklagenævn finder ligeledes, at indgivelsen af beroligende medicin var velbegrundet, idet nævnet herved har lagt vægt på, at forud herfor var truende over for såvel personale som medpatienter, ligesom hun forulempede disse, og at det var af afgørende betydning for bedring i hendes urolige tilstand, at hun fik beroligende medicin.\nVedrørende forholdet den 1. januar 2001 finder Sundhedsvæsenets Patientklagenævn, at betingelserne for tvangsfikseringen af var opfyldt. Nævnet har herved lagt vægt på, at forud herfor var verbalt aggressiv og truende, sparkede et personalemedlem i ansigtet, og desuden var grænseoverskridende i forhold til sine medpatienter. Nævnet finder således, at tvangsfikseringen var nødvendig for at afværge nærliggende fare for skade på andre, ligesom indgivelsen af den beroligende medicin var nødvendig for at bedre s akut urolige psykiske tilstand.\nVedrørende forholdet den 16. januar 2001 finder Sundhedsvæsenets Patientklagenævn, at betingelserne for indgivelse af beroligende medicin til var opfyldt. Nævnet har herved lagt vægt på, at forud herfor var udskældende og vred, ligesom hun angav at ville lukkes ud for at kunne dø, og da hun ikke ville gå til på sin stue, var det således ikke muligt at skærme hende. Nævnet finder på den baggrund, at den beroligende injektion var nødvendig for en bedring af s meget urolige tilstand.\nVedrørende forholdet den 30. januar 2001 finder Sundhedsvæsenets Patientklagenævn, at betingelserne for tvangsindgrebene overfor var opfyldt. Nævnet har herved lagt vægt på, at havde udøvet betydelig hærværk i <***>, havde fremstået urolig og sindssyg (psykotisk), havde sparket ud efter personalet, ligesom det ikke havde været muligt at få hende frivilligt med tilbage til afdelingen. havde ligeledes været så opkørt, at det nærmest var umuligt at komme i kontakt med hende. Nævnet finder således, at det var nødvendigt for overhovedet at få til at falde til ro og fulgt tilbage til afdelingen, at hun blev bæltefikseret. Ligeledes finder nævnet det af sikkerhedsmæssige grunde uforsvarligt ikke også at anlægge hånd- og fodremme på grund af den nærliggende fare for skade på legeme og helbred for andre. I øvrigt anser nævnet det for nødvendigt for at bringe til ro, at hun tillige ved tvang fik indgivet beroligende medicin. Nævnet har i øvrigt lagt vægt på, at hånd- og fodremme blev løsnet efter 20 min. forløb, da var tilbage i afdelingen, ligesom bæltefikseringen blev ophævet efter 4 ½ times forløb, da igen var faldet til ro.\nVedrørende forholdet den 19. februar 2001 finder Sundhedsvæsenets Patientklagenævn, at betingelserne for tvangsindgrebene overfor var opfyldt. Nævnet har herved lagt vægt på, at igen var højrøstet i dagligstuen, talte nedladende til personalet, hvilket påvirkede hendes medpatienterne, og at hun ikke ønskede at gå på sin stue, selv om hun bliver bedt herom. fremtrådte desuden forpint, anspændt og grådlabil, og da hun i øvrigt ikke frivilligt ville tage beroligende medicin, finder nævnet det velbegrundet, at hun tvangsmæssig fik indgivet beroligende medicin for at bedre hendes akut urolige tilstand.\nSammenfattende finder Sundhedsvæsenets Patientklagenævn, at betingelserne var opfyldt for de beskrevne 8 tvangsindgreb overfor i form af tvangsfiksering og samtidig indgivelse af beroligende medicin den 20. december 2000, den 1. og 30. januar 2001, hvor det tillige var sikringsmæssigt uforsvarligt ikke også at anlægge remme.\nNævnet har således lagt vægt på, at den 20. december 2000 var truende over for personale og medpatienter, som hun tillige forulempede, at der den 1. januar 2001 var nærliggende fare for, at udsatte andre for at lide skade, og at den 30. januar 2001 havde udøvet hærværk af ikke ubetydelig omfang, og desuden havde fremstået sindssyg og fuldstændig ukontaktbar, hvorfor brug af hånd- og fodremme var nødvendig for at hun kunne føres tilbage til afdelingen.\nI forbindelse med den ved tvangsfikseringerne og tillige den 16. januar og den 19. februar 2001 ved tvang indgivne beroligende medicin finder Sundhedsvæsenets Patientklagenævn i øvrigt, at disse var af afgørende betydning for at bedre s meget urolige tilstand.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn finder desuden, at kravet om mindst indgribende foranstaltning er opfyldt i forbindelse med de gennemførte tvangsindgreb. Nævnet har herved lagt vægt på, at - forinden tvangsindgrebene blev gennemført - hver gang er forsøgt skærmet, dels ved at forsøge at få hende til trække sig i kontakten til medpatienterne, når deres tilstedeværelse synes at være for meget for hende og give anledning til konflikter, dels ved at forsøge at overtale hende til at gå på sin stue.\nSundhedsvæsenets Patientklagenævn kan på denne baggrund tiltræde den afgørelse, der er truffet af Det Psykiatriske Patientklagenævn i <***> den 7. marts 2001 om tvangsfikseringer af og indgivelse af beroligende medicin under hendes indlæggelse i perioden fra den 12. december 2000 til den 1. marts 2001 på .


De her løbemål har jeg haft og disse har jeg nu | isabellapernille\nMin BFO: Billeder, dagene efter og smerter (2.557)\n2 år - og 3 måneder - efter min BFO (2.024)\nFå 25% rabat hos ICANIWILL med denne rabatkode (833)\nDe her løbemål har jeg haft og disse har jeg nu\nDer er ingen tvivl om, at det er en god ide at sætte sig nogle mål, når man begynder at løbe. Det er med til at holde motivationen oppe, og med til at vi trækker i løbeskoene igen og igen og igen. Det er dog vigtigt at målene er realistiske, for sætter man helt urealistiske mål, som nærmest er umulige at nå, så kan man nemt miste motivationen og lysten til at løbe, og det er jo ikke meningen. Det der er fedt ved at have et mål, er følelsen, når man når et af de her mål. Så ved man, at man er blevet bedre. At alt det hårde arbejde man har lagt i det har været det hele værd. At man sagtens kan, hvis bare man bliver ved. Og det er altså en skide rar følelse, som man gerne vil opleve igen og igen.\nJeg har haft en del mål i min løberejse. Jeg har også stadig mål, som jeg gerne vil opnå. Og det er det der her indlæg skal handle om - og måske kan det give dig inspiration til nogle løbemål, så du også kan komme afsted.\nDa jeg startede med at løbe...\nI 2017 besluttede jeg mig for, at jeg ville give det der løb en chance. Jeg kunne på dette tidspunkt ikke engang løbe 1 km, så jeg startede virkelig fra scratch. Fra start af satte jeg mig nogle mål, som jeg selv synes var realistiske og overskuelige. At det endte med at tage meget længere tid end regnet med grundet et par dårlige knæ, har selvfølgelig påvirket min motivation negativt. Det har nemlig resulteret i et par pauser undervejs, men det er heldigvis altid lykkedes mig at komme tilbage i løbeskoene, fordi jeg VILLE nå mine mål.\nDa jeg begyndte at løbe, havde jeg disse 4 mål, som jeg er lykkedes med:\nAt løbe 5 km i træk\nAt løbe 10 km i træk\nAt løbe 10 km på under en time\nDe her løbemål har jeg nu\nSelvom jeg ikke løber for at blive den hurtigste eller den bedste, så vil jeg selvfølgelig gerne mærke, at jeg langsomt bliver bedre og bedre. Derfor har jeg også sat nye mål for mit selv, som jeg håber og tror på, at jeg vil nå en dag. Om det bliver i år må tiden vise, men målene er i hvert fald med til at holde mig motiveret.\nAt løbe 5 km på under 25 min (Min PR er pt. 26 minutter og 32 sekunder)\nAt løbe 10 km på under 50 min (Min PR er pt. 53 minutter og 34 sekunder)\nAt løbe et halvmarathon (Min længste distance er pt. 17 km)\nAt løbe et halvmarathon på under 2 timer\nLille My, 28.8.2019 18.41\nDet er altid godt med mål - og hvor er du bare sej til det løb! 😊\nMit næste mål er 5 km på under 30 minutter. Synes der er lang vej endnu 😃\nisabellapernille, 28.8.2019 19.35\nHvor er du sød, tak! <3 Og du er altså også bare for sej med dit løb. Du skal nok nå det mål! 😃


Indlevelsesøkonomi #1 – Hvordan ser tallerkenen ud, når de har spist op? | Carsten Borch\nIndlevelsesøkonomi #1 – Hvordan ser tallerkenen ud, når de har spist op?\n25/03/2010By Carsten BorchDanmark har et kokkelandshold. Det i sig selv er fantastisk. Kokkenes Morten Olsen hedder Per Mandrup og han fortalte mig en dag, at kokkelandsholdet havde lavet et samarbejde med nogle arkitekter og designere.\nKvantespringet i det samarbejde bestod ikke i at finde nye måder at anrette maden på. Det var kokkene selv ret dygtige til. Designerne og arkitekterne kunne til gengæld udfordre kokkene på hvordan maden ville blive husket. Hvis du er dommer til en madkonkurrence og du har spist et dejligt måltid mad, men kigger ned på en tallerken, der ligner en trafikulykke, så vil dit sidste visuelle indtryk af det måltid nok spille ind i din vurdering.\nDet kokkelandsholdet lærte af de visuelle smede var at maden også skulle tage sig godt ud, når den var spist. Lev jer ind i dommernes sidste indtryk af jeres mad, og skab så et måltid, der både inviterer til at blive spist, smager godt og efterlader dem med et varmt visuelt minde.\nDen øgede værdi ligger i indlevelsen samt evnen til at forvandle den til en god oplevelse. Og det leder til tanken: Hvordan ser dine udviklingsprocesser ud, når du er taget hjem? Var det kun et godt salg, en god facilitation eller efterlader du dig et varmt varigt erindringsbillede hos deltagerne?\nOne Response to Indlevelsesøkonomi #1 – Hvordan ser tallerkenen ud, når de har spist op? Tweets that mention Indlevelsesøkonomi #1 - hvordan ser tallerkenen ud når de har spist op? Kokkelandsholdet møder designerne -- Topsy.com on 26/03/2010 at 16:34 [...] This post was mentioned on Twitter by carstenborch. carstenborch said: Indlevelsesøkonomi #1 – hvordan ser tallerkenen ud når de har spist op? Kokkelandsholdet møder designerne http://ow.ly/1qEx9 [...]


Bestyrelsesvalg - Københavns Kommunes Musikskole\nMusikskolen har ligesom folkeskoler en bestyrelse, der fastlægger de overordnede retningslinjer for skolens virksomhed og udmønter skolens budget. Tillige kan bestyrelsen afgive udtalelse og stille forslag til Børne- og Ungdomsudvalget i alle spørgsmål, der vedrører Musikskolen.\nVed 4 – 6 årlige møder har man altså en enestående mulighed for at fremlægge og diskutere synspunkter omkring driften af Københavns Kommunes Musikskole. Benyt denne demokratiske ret og stil op til en post i bestyrelsen.\nVed valget dette år skal der vælges 2 forældre- og 1 elevrepræsentanter, begge for en 2-årig valgperiode. Der skal desuden vælges i alt 5 suppleanter (3 forældre- og 2 elevsuppleanter) for en 1-årig periode.\nVil du vide mere findes den aktuelle bestyrelses sammensætning, lidt om opgaver og ansvar, samt vedtægterne her. Man er også velkommen til at kontakte leder eller souschef på 35 43 70 73.


Løser erhvervslivets juridiske problemstillinger\nEnhver virksomhed bevæger sig indenfor en række juridiske områder og har til tider behov for ekstern input. Jura-guide.dk har til formål at hjælpe virksomheder med finde løsninger på konkrete juridiske problemstillinger – ved at give overblik og indblik i det konkrete juridiske område og på basis af det; hjælpe dem med at finde den rigtige rådgivning.\nJura-guide.dk er et omfattende opslagsværk, hvor du kan få overblik over de mest almindelige juridiske områder. Står du med en konkret problemstilling, kan du få et indblik i problemstillingens omfang og mulige udfordringer.\nFormålet er, at kunne bidrage til en forståelse for den juridiske problemstilling, som gør det muligt at konkretisere, hvad du har brug for rådgivning om. Vi håber således, at kunne klæde dig godt på, før du søger professionel rådgivning.\nIngen advokat har ekspertise indenfor alle juridiske områder. Det er således sjældent en god idé, fx at lade den samme advokat, som hjulpet med ansættelseskontrakter, hjælpe med sikring af jeres patentrettigheder eller med inkasso.\nPå jura-guide.dk kan du få hjælp med at finde en specialiseret advokat som hurtigt og sikkert kan hjælpe jer videre med jeres problemstilling.\nVores netværk består udelukkende af specialister indenfor et begrænset juridisk område, og vi har således ingen rådgivere der opererer inden for alle områder.\nDu bliver kontaktet af 3 udvalgte advokater, typisk indenfor 24 timer.\nJura-guide.dk er en guide til juridiske problemstillinger, og hjælper virksomheder med at finde kompetent advokat-hjælp inden for de forskellige juridiske emner. Mere om os\nSom en registreret juridisk rådgiver på jura-guide.dk får du kundehenvendelser fra virksomheder der har brug for advokat-hjælp inden for lige netop de spidskompetencer du besidder.\nDu får med andre ord reelle og seriøse henvendelser fra virksomheder sendt direkte til din indbakke uden du skal gøre noget.\nHar du fundet fejl eller mangler på hjemmesiden, så hører vi meget gerne fra dig på info@jura-guide.dk.


Mugabe slår ned på udenlandske medier\n*Politiet i Zimbabwe arresterede onsdag en sydafrikansk fotograf, der var på vej ud af landet efter at have været vidne til et bombeattentat på en avis, der har kritiseret præsident Robert Mugabe.\nObed Zilwa var en af de første journalister, der ankom til avisen Daily News efter bombeattentatet lørdag aften. Nu mistænkes han for meddelagtighed ifølge zimbabwisk politi, der anholdt fotografen i lufthavnen i hovedstaden Harare. Zilwa arbejder for det internationale nyhedsbureau Associated Press, der protesterer over tilbageholdelsen.\n"Vi protesterer til Zimbabwes regering og opfordrer regeringer og nyhedsorganisationer til at kræve et stop for truslerne mod den udenlandske presse," sagde Terry Leonard, der er chef for nyhedsbureauets afdeling i Sydafrika. Zilwa kan ifølge sin advokat tilbageholdes i 48 timer uden et grundlovsforhør.\nMindst 14 mennesker er blevet dræbt under de seneste to måneders uroligheder i Zimbabwe, hvor tusinder af fattige sorte landarbejdere og krigsveteraner har besat hvide storbønders landbrug.\nZimbabwes præsident, Robert Mugabe, har udtrykt sin støtte til krigsveteranerne, der siger, at de blot tilbageerobrer land, som hvide har taget fra dem.\nTyggegummi-næse til Aarhus Universitet\n*Forskningsminister Birte Weiss (S) har tildelt ledelsen af Aarhus Universitet, med rektor Henning Lehmann i spidsen, en næse som følge af den såkaldte Dandy-sag, skriver Jyllandsposten.\nI en 20 sider lang redegørelse om sagen fastslår Forskningsministeriet, at universitetets ledelse "ikke har udvist den nødvendige agtpågivenhed" i forhold til læreanstaltens ansatte og universitetets ansvar. Samarbejdet, der skulle dokumentere virkningen af Dandys V6-tyggegummi var baseret på en "yderst mangelfuld" aftale, hvad angik universitets forpligtelser over for virksomheden.\n*Danmarks Nationalbank hævede i går den toneangivende udlånsrente med 0,25 procentpoint fra 3,85 procent til 4,10 procent. Dermed valgte nationalbanken ikke at hæve rentespændet over for euro-renten, som fortsat er på 0,35 procentpoint. Med rentehoppet fulgte Nationalbanken i kølvandet på Den Europæiske Central Bank, der tidligere torsdag hævede euro-renten med 0,25 procentpoint til 3,75 procent.\nNejsigerne truer med euroretssag\n*Få måneder før folkeafstemningen om dansk tilslutning til euroen er Folketingets partier vildt uenige om formuleringen af det spørgsmål, vælgerne skal tage stilling til. Hvis regeringen vælger at spille ud med en positivt ladet formulering, og det ikke lykkes partierne at forhandle sig tilrette, vil nej-partierne og nej-bevægelserne gå til domstolene, skrev Politiken i går.\nPå stemmesedlen vil der kun stå ja og nej, men det er teksten på plakaten inde i boksen, der skaber strid. Regeringen er stærkt optaget af en formulering, hvor 'fælles valuta' indgår, men SF, Enhedslisten, Junibevægelsen truer altså med at gå til Højesteret, hvis fromuleringen bliver for positiv.\nFørste høring om Pinochets immunitet\n*En appeldomstol i Chiles hovedstad Santiago afsluttede onsdag den første høring i sagen om en eventuel ophævelse af eksdiktator Augusto Pinochets parlamentariske immunitet. En ophævelse anses af iagttagere for usandsynlig, men kan i givet fald bane vejen for en retssag mod Pinochet for massedrabene under diktaturet fra 1973-1990.\nOnsdagens høring blev holdt for lukkede døre, efter at Pinochets advokater havde udbedt sig en lægeundersøgelse af deres klient. Det blev afvist af dommeren ifølge advokaten Eduardo Contreras, som repræsenterer nogle af sagsøgerne.\nContreras sagde, at sagsøgernes side havde haft "en meget positiv dag", og at han var "meget tilfreds".\nTelestyrelsen påbyder nyt prisfald\n*Telestyrelsen har torsdag besluttet, at Tele Danmarks samtrafikpriser skal nedsættes med mellem 10 og 25 procent, afhængig af trafiktype. Samtrafikpriser er de takster, som andre teleselskaber skal betale til Tele Danmark for at få samtaler ført igennem Tele Danmarks del af nettet.\nAfgørelsen er et resultat af en sammenligning med priser i Storbritannien, Sverige og Norge. Med de nye takster, der træder i kraft pr. 1. maj, er de danske takster herefter tredjebilligst i EU på lokal samtrafik, næstbilligst indenfor et samtrafikområde og billigst mellem samtrafikområder. På lokal samtrafik skal taksten ned med 10 procent, mens den sænkes med 20 procent inden for et samtrafikområde og 25 procent for samtrafik mellem samtrafikområder.\nPutin garanterer at slå igen\n*Ruslands militær erkendte i går et nyt militært tilbageslag i udbryderrepublikken Tjetjenien, idet mindst ti soldater onsdag blev dræbt i et baghold. Den nyvalgte præsident Vladimir Putin garanterer, at de russiske sikkerhedsstyrker vil blive forstærket, og at de vil slå igen med fornyet kraft. Oprørerne hævder, at de har dræbt op mod 20 russere i bagholdet i nærheden af landsbyen Sersjen-Jurt, der ligger 25 kilometer sydøst for hovedstaden Grosnij.\nUd over onsdagens ofre har russerne bekræftet, at de har mistet mindst 15 medlemmer af sikkerhedsstyrker i forskellige baghold i den samme landsby i løbet af påskedagene.\nTyskland tøver med Femer-bro\n*Tyskland siger ikke nej til at bygge en fast forbindelse over Femer Bælt, men det bliver for private penge og uden statsgarantier af nogen slags. Det sagde den tyske trafikminister, Reinhard Klimmt (S), da han i går var til pressemøde midt på Øresundsbroen sammen med sin danske kollega, trafikminister Jacob Buksti (S).\nReinhard Klimmt var positivt indstillet over for broplanerne, men han understregede, at man i Tyskland har andre store anlægsprojekter i gang. Projekter som fra tysk side bliver prioriteret højere end en fast forbindelse til Danmark.\nTrafikminister Jacob Buksti mener ikke, at tyskernes krav om et privat byggeri uden statsgarantier er et problem for den danske regering.\nDet kan dog blive et problem at finde investorer til broprojektet, hvis der ikke er statsgarantier bag. For så bliver lånene til byggeriet dyrere, og det gør det til en dårligere forretning at bygge broen, hvilket i sidste ende også vil betyde, at vi får højere brotakster.\nLandbruget skal lægges sammen\n*De Danske Landboforeninger lægger op til den mest omfattende ændring af landbrugets organisationer nogensinde.\nBestyrelsen har vedtaget et debatoplæg, der betyder en sammenlægning af blandt andet Landbrugsraadet, Landboforeningerne, Familielandbruget, Danske Slagterier, Mejeriforeningen og producentforeningerne. Målet er en samlet organisation, Dansk Landbrug, der varetager landmændenes interesser fra jord til bord.\nUdspillet, der lanceres i Landboforeningernes blad, Landsbladet, er billigere og mere slagkraftigt over for omverdenen, mener landboforeningerne, som nu sender forslaget til debat inden for landbruget.\nSaudi-Arabien importerer igen\n*Saudi-Arabien vil efter adskillige ugers importstop for danske mejeriprodukter genoptage importen, oplyser Mejeriforeningen.\nEfter at der blev konstateret kogalskab i Danmark sidst i februar, udstedte oliestaten et importforbud mod danske mejeriprodukter, selv om eksperter fastslog, at der ikke var risiko for smitte gennem mejeriprodukterne.\nStatskonsulent Henrik Curts på den danske ambassade i Ryadh oplyser, at betingelsen for genoptagelsen af importen er, at der indføres et nyt kontrol-certificat, som skal dokumentere en øget kontrol med de danske kvægbesætninger.\nAugusto PinochetHenning LehmannJacob BukstiRobert MugabeVladimir Putin\nAarhus UniversitetDansk LandbrugEnhedslistenFolketingetHøjesteretJunibevægelsenLandbrugsraadetNationalbankenPolitikenEU


Mig og Jimmy Swaggart | Personale og HR - 2019\nUdgivet I: Personale og HR • Visninger: 24785\nJeg havde skrevet en kolonne for business week online, der afviste min mindst foretrukne corporate hr-praksis, nemlig tvangsordnede systemer. Disse er de modbydelige præstations-gennemgangsprogrammer, der tvinger ledere til at rangere deres medarbejdere hvert år på bedst til værste skala. Få mig ikke engang startet om tvangsordnede systemer, som er modsatte af ledelsesprogrammer. De er forgæves, ineffektive og fede, hvis du vil have min mening. Men alligevel sagde jeg mere eller mindre det samme i denne historie på business week-hjemmesiden, og en gentleman skrev til mig om det.\nDa min mand og jeg var dating, var der visse emner, som vi begge ville tiptoe rundt, når vi skulle komme sammen til familiesammenkomster. Grupper af hans slægtninge var vejen ind i tvangsfolk. Så tvangsfolkens emne ville komme op, og jeg ville kaste ind i køkkenet for at tjekke på stegningen eller nævne en pære- og tranebærskiv opskrift, min mor havde sendt mig. Et par af hans slægtninge kunne lide at debattere (eller bare agn) folk som mig om emnet religion, og jeg ville forsøge at være sej, men nogle gange ville mit feistige syvogtyvende selv stå op i en høj dudgeon og så var det ikke så sejt. Men for det meste betragtede jeg disse sammenkomster som test af tålmodighed og overbærenhed. Som de kan lide at sige her i Boulder, skal du ikke være vedhæftet.\nI 1990 arbejdede jeg for en acqusition, et software firma i Baton Rouge, Louisiana. Det var et stort privilegium at gå til Baton Rouge på forretningsrejser, fordi folkene i softwarefirmaet var den sejeste, og selvfølgelig er maden i Baton Rouge udenfor denne verden. Jeg gik der meget. Hver gang jeg ville rejse til Baton Rouge, ville en af de meget elskværdige softwarefolk tilbyde at vise mig rundt, og jeg ville tage en kørselstur med dem, og jeg ville altid gå til samme sted: Jimmy Swaggart Bible Kollegium. Bibelskolen gik stærkt tilbage da. Det havde pæne, moderne bygninger, om end hældte beton og slags sovjetisk udseende, og en ryddelig, veloplyst studentboghandel, som var min første destination. Boghandlen til enhver tid ville være fuld af umuligt glad, blond og velskrubbet 20-årige, plus mig. Jeg vil stå i køen, smilende og forsøge at blande, som Joe Pesci i "My Cousin Vinny", med en stak Jimmy Swaggart Bible College sweatshirts i mine arme.\nDisse sweatshirts var guld! Du vil gå til en fest i Chicago iført en af disse sweatshirts, og alle vil blive jaloux og vil gerne vide, hvordan man får en også. De var sagen. Folk ville sige "Hvor dunk har du fået den trøje?" De troede ikke, at der var en rigtig Jimmy Swaggart Bible College, men det var der selvfølgelig.\nDet sjoveste var, at når jeg ville gå på min tur til Baton Rouge og stoppe ind på Bibelskolens boghandel, ville jeg altid se mindst en af mine kollegaer fra Chicago, der står der også i linje med ham egen stak Jimmy Swaggart Bible College sweatshirts. Vi måtte smile med hinanden, fordi vi selvfølgelig gjorde vores shopping i åbningstiden - vi kunne have været på arbejde - men de sweatshirts var den schwag vi måtte have. Måske indrømmede vi, at bibelskolen kun skulle have et kort, skinnende øjeblik at eksistere, før grundlæggeren fandt sin skæbnesvangre skæbne.\nDer er sket noget med mine sweatshirts gennem årene - jeg har bestemt ikke en mere. Men ikke for længe siden fik jeg en mail fra en fyr, der fik mig til at huske dem Baton Rouge, sweatshirt-købs ekspeditioner. Jeg havde skrevet en kolonne for Business Week online, der afviste min mindst foretrukne corporate HR-praksis, nemlig tvangsordnede systemer. Disse er de modbydelige præstations-gennemgangsprogrammer, der tvinger ledere til at rangere deres medarbejdere hvert år på bedst til værste skala. Få mig ikke engang startet om tvangsordnede systemer, som er modsatte af ledelsesprogrammer. De er forgæves, ineffektive og fede, hvis du vil have min mening. Men alligevel sagde jeg mere eller mindre det samme i denne historie på Business Week-hjemmesiden, og en gentleman skrev til mig om det.\nVideo: Amazing Grace - Jimmy Swaggart\nOverholdelse af lige muligheder forordninger\nMøder og lønforpligtelser\nMom Corps forbinder arbejdsmoms med fleksible job\nHvilke regler skal jeg sætte for mine medarbejdere?\n"Jeg er ude her"


Betoncentralen af 15/7-1976 ApS som arbejdsplads | Jobindex\nEr du – eller har du været – ansat hos Betoncentralen af 15/7-1976 ApS?\nBetoncentralen af 15/7-1976 ApS som arbejdsplads\nEr du eller har du været ansat hos Betoncentralen af 15/7-1976 ApS?\nSom nuværende eller tidligere ansat kan du også fortælle, hvad du synes om at arbejde hos Betoncentralen af 15/7-1976 ApS.\nCEO med P&L-ansvar for Grønlands største betonvirksomhed\nAnnoncestatistik for Betoncentralen af 15/7-1976 ApS\nHer kan du danne dig et overblik over jobannoncer fra Betoncentralen af 15/7-1976 ApS. Du kan se hvilke kanaler og regioner annoncerne var placeret i og hvordan antallet af indrykkede jobannoncer har ændret sig fra kvartal til kvartal.\nEr du fra Betoncentralen af 15/7-1976 ApS? Så kan du oprette en profil der beskriver virksomheden for de jobsøgende.


Gaza mindes årsdagen for Israels offensiv | Udland | fyens.dk\nGaza mindes årsdagen for Israels offensiv\nPubliceret 27. december 2009 kl. 15:06\nEt år efter at Israel indledte en massiv militæroffensiv mod Gaza, mindes indbyggerne den blodige 22 dage lange krig, der kostede 1400 palæstinensere.\nTil lyden af hylende sirener har indbyggerne i det Hamas-kontrollerede Gaza mindet årsdagen for Israels blodige offensiv mod den isolerede palæstinensiske enklave.\nSirenerne begyndte at hyle klokken 11.20 lokal tid, præcis et år efter at den første israelske bombe slog ned i den fattige kyststribe i et forsøg på at sætte en stopper for flere års raketangreb mod israelsk territorium fra Gaza.\nDen fremtrædende Hamas-leder Ahmed Bahar slog den trodsige tone an ved afsløringen af et krigsmonument.\n- Vi opfordrer vort folks sønner til at stå sammen og slutte sig til modstanden mod den kriminelle zionistiske besættelse, sagde Bahar.\nHamas planlægger at mindes den ødelæggende israelske offensiv mod Gaza i de kommende 22 dage.\nDen 27. december 2008 gik israelske kampfly på vingerne og rettede en lang række samtidige angreb mod Hamas-mål rundt om i Gaza, der huser 1,5 millioner indbyggere. Angrebene kostede mindst 225 mennesker livet på offensivens første dag, der udviklede sig til den blodigste enkeltdag nogensinde i den årtier lange strid mellem Israel og palæstinenserne.\nKrigen sluttede 22 dage senere med en fælles våbenhvile mellem Hamas og Israel. I løbet af den 22 dage lange krig mistede omkring 1400 palæstinensere, heribandt 400 mindreårige, livet. 13 israelere blev også dræbt. Hele kvarterer blev lagt i ruiner i Gaza, hvor over 5500 mennesker blev såret.\nAfslutningen på krigen varslede den roligste periode i flere år langs Gazas grænser. Antallet af raketangreb mod Israel er faldet med 90 procent siden krigen.\nMen Israel er også blevet voldsomt kritiseret af det internationale samfund og menneskerettighedsgrupper, som beskylder Israel for at have brugt overdreven magt under offensiven.


Livets minder: Dag 16 af udfordringen\nDag 16 af udfordringen\nEt billede af dig selv fra idag.\nØv sikken en dårlig udfordring idag. Gider altså ikke smide et billede af mig selv idag fordi jeg ligner noget der er løgn så jeg snyder lidt. Det gør de jo også i tv-køkkenet ;) hi hi.\nBilledet er fra nytårsaften hvor min skønne skønne Tobias ligner en million i hans lille skjorte-body med butterfly og fine vest. Jeg ser også nogenlunde ud. Det er første gang siden jeg blev mor at jeg for alvor havde gjort noget ud af mig selv. Det var en kamp men resultatet var det værd.\nIndsendt af Lene kl. 18.10\nEtiketter: Billeder, Udfordring\nMette Kathrine 11. januar 2011 kl. 15.13\ni ser da super flotte ud begge to!\nHilsen Mette (fra "min mave")\n23 ud af 30 udfordringer\n22 ud af 30 blogudfordringer\n19. udfordrings dag\n17. dag af udfordringen.\nDag 17 af udfordringen\nDag 15 af min udfordring\nJeg har købt to farverige sæt tøj


VM-kampe på storskærm i Snurretoppen - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Sport og fritid>Fodbold>VM-kampe på storskærm i Snurretoppen\nVM-kampe på storskærm i Snurretoppen\nFodboldForeninger / klublivMøder / ArrangementerStore HeddingeTop News\n(Last Updated On: 4. juni 2018)\nForhåbentlig bliver der masser af danske mål at juble over.\nStore Heddinge: Til sommer er der VM i fodbold, og mange steder i landet kan man se udvalgte kampe på storskærm.\nDet gælder også i Store Heddinge, hvor Snurretoppen – takket være en donation fra LIONS Stevns – inviterer alle fodboldinteresserede til at se Danmarks kampe i den indledende pulje på det store filmlærred med den gode lyd i Snurretoppen.\n– Der er gratis adgang, men kiosken vil være velforsynet med slik, popkorn og flydende varer til tørstende sjæle. Vi håber, at vores publikum vil forsyne sig i kiosken, så Snurretoppen kan få dækket sine omkostninger, siger Karsten Visby fra Snurretoppen.\nAt adgangen er gratis skyldes, at rettighedshaverne DR og TV2 er bundet af aftaler med FIFA.\nFrem med klaphatten\nDanmark skal spille sin første kamp lørdag den 16. juni. Modstanderen er Peru, og kampen fløjtes igang kl. 18. Næste kamp en torsdag den 21. juni kl. 14 mod Australien, mens sidste modstander i den indledende runde er mod Frankrig tirsdag den 26. juni kl. 16.\nDørene i Algade 32 åbner en time før kampstart, så man også kan få optakten med.\nI halvlegen trækkes lod om fine præmier.\nDer er plads til 160 festlige fodboldfans – med eller uden klaphat – i salen. Efter først til mølle-princippet udleveres adgangskort til fodboldkampene. Kig forbi Snurretoppen på biografspilleaftener mellem kl. 18.30 og 19.30 for udlevering af adgangskort.\nForrige indlægDemenscenter åbner i Sundheds- og Frivillighedscentret\nNæste indlægNy asfalt på Stevnsvejen\nBibliotekHistorieKulturLille HeddingeMøder / ArrangementerStevns Kommune Klaus Slavensky|1 dag siden


Håb om en ny start efter gældsaftale i Argentina\nArgentina og en række store udenlandske kreditorer er nået frem til en aftale om restrukturering af den astronomiske statsgæld.\nAf Lars Piil Damm, chefanalytiker EKF Danmarks Eksportkredit, 27-08-2020\nDe seneste tre år har været en lang økonomisk deroute for det sydamerikanske land Argentina. Landet har haft negativ vækst og en galoperende inflation på omkring 50 pct. Coronakrisen har kun gjort situationen værre, og i år forventes en negativ økonomisk vækst på hele 10 pct.\nArgentina fik en ny regering i december sidste år, som hurtigt konstaterede, at pengekassen var tom. Under den tidligere regering voksede statsgælden kraftigt, da staten fik store lån i US-dollar fra udlandet. Da pesoen faldt kraftigt i værdi over for dollaren, begyndte staten at løbe tør for penge til at betale den stigende gæld, og ingen ønskede at yde nye lån til et land, der var på vej mod en statsbankerot.\nOpbakning til gældsaftale\nArgentina måtte derfor standse betalingerne på gælden i foråret og indlede forhandlinger med de private udenlandske kreditorer om en restrukturering af gælden. I starten af august lykkedes det endelig Argentina og en række store udenlandske kreditorer at nå til enighed om en aftale. Samlet vil Argentina spare omkring 38 milliarder USD de kommende ti år, hvis aftalen bliver godkendt af kreditorerne senest den 28. august.\nCasa Rosada i Buenos Aires\nDermed er der tændt et lille lys af håb om en ny start for Argentina i en svær tid. Argentina vil nu indlede forhandlinger med Den Internationale Valutafond (IMF) om en udskydelse af tilbagebetalingen af 44 milliarder USD, som den tidligere regering lånte i forsøget på at undgå en statsbankerot.\nBNP per indbygger på 1973-niveau\nVejen ud af krisen bliver både lang og hård for landets hårdtprøvede befolkning, der har oplevet lønningerne blive udhulet af den høje inflation. Mere end hver tredje argentiner befinder sig nu under fattigdomsgrænsen, og Argentinas BNP per indbygger ventes i år at nå ned på samme niveau som i 1973.\nI et forsøg på at bremse inflationen har regeringen tidligere i år fastfrosset forbrugertarifferne for el, gas og offentlig transport, og det seneste tiltag er en fastfrysning af priserne på telefoni, internet og tv til udgangen af året. Endvidere har regeringen under coronakrisen midlertidigt forbudt virksomheder at fyre medarbejdere. Disse tiltag gør det dog ikke nemmere at drive virksomhed i Argentina.\nDer er et stort behov for at forbedre det kommercielle klima i Argentina, som er blevet mærkbart forværret under den nuværende regering\nArgentina skal løse en række væsentlige udfordringer for at vende udviklingen til det positive. Der skal styr på statsfinanserne. Underskuddet på statsfinanserne tegner i år til at blive det største i 60 år, og regeringen finansierer sig i vid udstrækning ved at lade seddelpressen rulle. Det er ikke holdbart. Derudover skal inflationen ned.\nDen tidligere regering forsøgte at lade kursen på pesoen flyde i forhold til USD, men det førte til yderligere inflation med stigende priser, da pesoen kollapsede i værdi. Den nye regering, som trådte til i slutningen af 2019, har forsøgt at holde pesoens kurs ret fast i forhold til USD. Men det har blot gjort pesoen væsentligt overvurderet og drænet valutareserverne.\nArgentina har som modreaktion indført omfattende valutarestriktioner i forsøget på at begrænse kapitalflugten. Argentinerne har hidtil haft mulighed for at købe 200 USD pr. måned, men regeringen overvejer helt at lukke for denne populære mulighed.\nDer er et stort behov for at forbedre det kommercielle klima i Argentina, som er blevet mærkbart forværret under den nuværende regering. Landets omfattende eksportskatter virker heller ikke fremmende for eksporten.\nPortugal – intet nyt er godt nyt\nTrods fin økonomisk udvikling efter gældskrisen risikerer Portugal at blive slået flere år tilbage af corona\nGhana: Vestafrikas demokratiske ledestjerne skal til valg i vejenes år\nMed det ottende demokratiske valg i træk er Ghana ledestjerne i regionen. Den siddende præsident har store ambitioner om udvikling, og det giver potentiale for dansk eksport.


Odin (/ˈo·din/; fra oldnordisk: Óðinn, [ˈoːðinː] "raseri") er i nordisk mytologi Friggs ægtemand og en af de mest fremtrædende guder i den traditionelle nordiske religion; han forbindes i særlig grad med\nI lighed med de andre nordiske guder er hans funktionsområde meget komplekst, og det er svært at beskrive hvad han er gud for. Han omtales i kilderne gerne med andre navne: hyppigt bruges tilnavnet Alfader, andre gange kaldes han Ygg (den frygtelige), et andet navn var Jolner, og under det optrådte Odin som julens gud. De mange navne afspejler de mange funktioner og roller Odin havde. I myterne beskrives han ofte som en høj, enøjet og gråskægget mand, og på billeder ses han ride på den ottebenede hest Slejpner med spyddet Gungner i den ene hånd, fulgt af ravnene Hugin og Munin samt ulvene Gere og Freke. Men Odin var formskifter af natur; han havde utallige skikkelser og optrådte ofte i forklædning, som i kvadet om Gråskæg fra Ældre Edda. I myterne beskrives han som besat efter at skaffe sig mere viden og lærdom, og han rejste ofte vidt omkring; enten flyvende som en fugl eller ridende på hesten Sleipner.\nDe islandske kilder fra middelalderen beskriver ham som asernes overhoved. De udgjorde den vigtigste gudeæt, og i det nordiske verdensbillede var Odin den mest magtfulde konge. Den begrænsede udbredelse af hans navn i stednavne i forhold til fx Thor og Frej tyder på at hans kult aldrig var særlig udbredt, på trods af at han var gudernes konge. Andre kilder viser at det primært var eliten, der dyrkede ham: han var kongerne og stormændenes gud. Almindelige mennesker ville ikke vende sig til ham, og derfor var det kun få steder han kom til at lægge navn til. I de tre tilfælde hvor vi møder navnet Odinkar, blev det fx båret af personer af fornem æt.\nI den nordiske mytologi var gudernes funktioner ikke nødvendigvis forbeholdt én guddom; f.eks. var det ikke kun Odin der blev dyrket som krigsgud. Den lidt blegere gudeskikkelse Tyr var det også. Han blev primært dyrket af de almindelige soldater, mens Odin var høvdingenes og kongernes gud, også i krigen. En anden krigsgud var Thor. Hans funktion var dog i høj grad knyttet til hans rolle som menneskehedens beskytter mod destruktive og fjendtlige kræfter. Som krigsgud var Odin ikke altid til at stole på, for selv om han havde lovet sejr, kunne han vælge at give den til modparten.\nI før-kristen tid blev han også dyrket i det øvrige germanske område; han var fx kendt som Woden i det angelsaksiske England og Wodan på oldhøjtysk; det blev til Wotan, det navn han optræder under i Richard Wagners operaværk Nibelungens Ring. Navnet stammer sandsynligvis fra det protogermanske ord *Wōđinaz eller *Wōđanaz (intet af det sprog er bevaret, ordet er derfor rekonstrueret ud fra kendte sprog). Det er foreslået at dyrkelsen af Odin kan have spredt sig nordpå fra Rhinegnene i 1. århundrede e.Kr. og have nået Skandinavien sammen med kendskabet i 5. århundrede e.Kr. Her har asekulten erstattet en oprindelig frugtbarhedskult. Odin optræder som krigsgud i sydgermanske kilder fra 5. til 8. århundrede,\nDet skandinaviske navn Óðinn udviklede sig fra det urnordiske navn *Wōdin i løbet af germansk jernalder. Kunsthåndværk af vendeltypen, brakteater og billedsten fra germansk jernalder hører til blandt de ældste fremstillinger af scener der med sikkerhed kan forbindes med de myter vi kender fra den nordiske middelalder. Mange af figurerne på disse genstande forestiller ganske sikkert Odin. Overvægten af odinportrætter hænger sandsynligvis sammen med at genstande af guld som fx brakteater var så kostbare at kun overklassen havde råd til at erhverve dem; det tyder på at Odin allerede på dette tidspunkt var aristokratiets gud. Det er derfor blevet foreslået at dyrkelsen af aseguderne med Odin i spidsen på det tidspunkt erstattede en oprindelig vanekult, da en ny samfundselite opstod som følge af de begivenheder der i dag er kendt som folkevandringstiden. Andre kilder tyder på at dyrkelsen af Odin begyndte længe før. Den romerske forfatter Tacitus, der skrev et etnografisk værk om Germanien omkring 100 e.Kr., beskriver en germansk guddom, som han omtaler med det romerske navn Mercurius; normalt tolkes det som en romersk oversættelse af Odin, da de begge blev opfattet som psykopompos, "leder af sjælene (til dødsriget)." Andre paralleller mellem dem var handel, visdom og lærdom, og at de begge rejste over himmelen vha. guddommelige hjælpemidler.\nDen keltiske gud Lugus havde flere paralleller til Odin: de blev begge relateret til magi og poesi, de portrætteredes begge med ravne og spyd som attributter og var begge énøjede. Et sandsynligt område hvor de to kulturer kunne være smeltet sammen, var hos de germanske chattere, som levede i grænseområdet mellem de keltiske og germanske regioner i det nuværende Hessen.[kilde mangler]\nI de yngste kilder optræder han konsekvent som krigsgud, skabergud og gudernes konge. Denne udvikling til gudekonge hænger sandsynligvis sammen med etableringen af kongeriger i Norden. Han var en gammel guddom, men havde også en særligt sammensat karaktér, der afspejlede den nye institution – dvs. Odin var ganske sikkert ikke et sent indlån fra en anden kultur; en teori, der primært bygger på Snorres fortælling om de indvandrende aser. Det er først i overgangstiden mellem hedenskab og kristendom at Odin bliver til den almægtige ’’Alfader’’, som kendes fra de islandske skrifter, og var da ved at glide sammen med den kristne gud. Selve navnet Alfader er dog et gammelt tilnavn. Odin ejede også andre magiske genstande; en af dem var spyddet Gungnir, der ikke kunne bremses når det blev kastet mod fjenderne. En anden var guldringen Draupnir, hvorfra otte identiske ringe af guld dryppede hver niende nat.\nSelv da Odin var blevet krigsgud og konge, fungerede han stadig som dødsgud. På sin borg Valhal samlede han de bedste af menneskenes krigere, som faldt i kamp. De blev kaldt einherjerne. De skulle kæmpe for ham og guderne mod jætterne og kaosmagterne i Ragnarok. Einherjernes lod var ligesom Odins ikke evigt liv, men at falde i det yderste slag ved dommens dag, de befandt sig indtil da i en liminalfase mellem livet og deres endelige død. Valhal var Odins måde at forsøge at omgå udfaldet af Ragnarok, og hans primære opgave i de mytologiske fortællinger var således at udsætte hans egen uafvendelige død og destruktionen af den den verden han selv havde skabt. Dem som blev udvalgt Odin til at bo i Valhal, var dog kun heltene, de store ledere, fyrsterne og kongerne.\nDen eneste reference til Valhal i Ældre Edda stammer fra Grímnismál, hvilket tyder på at denne forestilling om et overjordisk krigerparadis opstod på et sent tidspunkt under kristen påvirkning. Valhal var sandsynligvis en videreudvikling af ældre forestillinger om, at de faldne krigere fortsatte deres sidste kamp i gravhøjen, og at den udgjorde det oprindelige dødsrige. Oprindelig havde hans rige været graven, men da Odin gradvist overtog rollen som krigsgud og Alfader, blev Valhal til et lyst og venligt sted  Spor af paradisiske dødsriger hos andre indoeuropæiske kulturer taler dog imod at idéen om et venligt dødsrige ikke fandtes i Norden tidligere.\nOdin var også gud for inspiration, magi og poesi. Han opnåede stor visdom og kendskab til runernes hemmeligheder, da han hængte sig selv i verdenstræet Yggdrasil. Dette var imidlertid kun en åndelig død, hvor han ofrede sig selv til sig selv. I en anden fortælling ofrede han sit ene øje for at kunne drikke af Mimers brønd, og for det opnåede han også umådelig visdom. Hans navn bliver gerne oversat med raseri, men betyder sikkert snarere ekstase; både krigerens og digterens inspiration og genialitet. Valknút er et symbol for Odins evne til at løse og binde mænd; på slagmarken kunne det give sig udslag i enten paralysering (lagt bånd på sindet) eller rus (løst for al frygt og selvkontrol).\nFlere forskere har fremført teorier om at Odin-forestillingerne i virkeligheden er sent indlån i nordisk sammenhæng, det drejer sig om bl.a. E. A. Ebbinghaus, Jan de Vries og Thor Templin. Denne teori støttes til dels af nogle passager i de islandske sagaer, f.eks. den, hvor det fortælles at Odin engang blev smidt ud af Asgård af de andre guder, hvilket virker usandsynligt for en alfader-figur.[kilde mangler] Både de Vries og Templin mener desuden at Loke og Odin oprindelig har været én og samme figur, der blev splittet i to i den tidlige vikingetid.[kilde mangler]\nRolle i myterneRediger\nI myterne blev der lagt stor vægt på hvordan Odin opnåede sine magiske evner, og hvordan han videregav dem. Han var derfor gerne på farten, og rejste langt mellem de forskellige verdner på jagt efter mere viden, nye magiske færdigheder eller genstande. Han optrådte lig en jordisk konge når han sad i sit højsæde Lidskjald, men han var samtidig uberegnelig, fulgte udelukkende sine egne mål og kunne fremprovokere krige som det passede ham. I både myter, digte og sagaer findes der mange hentydninger til hans svigefulde karaktér. I modsætning til Thor brugte Odin derfor også gerne list og magi for at overvinde sine fjender, og gik ikke af vejen for bedrag, for at skaffe sig selv en fordel. Odins store visdom gav ham indsigt i verdens skæbne og magisk magt, og som konge var det hans ansvar at forberede guderne på fremtiden og ruste sig til fjendernes angreb.\nI flere fortællinger er Odin beskrevet som en gammel gråskægget vis mand og vandringsmand, iklædt bredskygget hat, kappe og med en lang stav i hånden. Ofte er han også til hest, og hans ottebenede hest Slejpner kan løbe over både land, himmel og hav og kan bringe sin rytter helt ned til dødsriget. Af nogle kilder fremgår det at Slejpner bringer de døde helte fra valpladsen til Valhal. Når han sidder på sit højsæde i Lidskjalv, har han to ravne siddende på sine skuldre; deres navne er Hugin og Munin (Tanken og Mindet, dvs. Hukommelsen). De kan se hver en bevægelse i hele verden og høre hver en lyd; intet kan derfor holdes skjult for dem. Ved hans fødder ligger de to ulve, Gere og Freke (begge navne betyder grisk/grådig). Ravnene fremstår i de yngre kilder som personifikationer af hans tanke og sind, men oprindelig knyttede de sig til Odin i deres egenskab af ådselædere.\nOdins mytologiske oprindelse og slægtskabsforbindelser er mest fyldigt beskrevet af islændingen Snorre Sturlason, som i fortællingen Gylfaginning oplyser at han er søn af jættekvinden Bestla og Borr, og at han havde de to brødre Vile og Ve. Ud fra slægstermerne i det patriarkalske nordiske samfund var Odins æt således noget andet end jætternes, selv om hans mor var jætte. Sammen med sine to brødre dræbte han urjætten Ymer og dannede verden af hans krop. Drabet blev et væsentligt konfliktpunkt i mytologien, og det var bestemmende for forholdet mellem Odins og Ymers slægt. Selvom de to ætter i realiteten var meget nært beslægtede, blev de dødelige fjender pga. Odins mord på jætternes stamfar.\nMed Fjørgyn/Jord har Odin sønnen Thor, men hans retmæssige hustru er dog Frigg, sammen med hende har han sønnerne Balder, Høder og Hermod. Med jættekvinden Rind har han tillige sønnerne Skjold og Vale. Med jættekvinden Grid har han sønnen Vidar. Hans forbindelse til Freja er dog uklar; hendes ægteskabelige status var usikker, og ifølge myterne var hun gift med Od; han kan være identisk med Odin. Måske var Freja hans frille, eller også var hun og Frigg oprindelig én og samme person, der siden blev splittet i to.\nEn illustration fra et islandsk håndskrift fra 17. årh., der viser Odin ridende på sin hest Sleipnir.\nIllustration, der viser Odins ravne og våben (MS SÁM 66 17. årh.).\nDe mange forskellige skriftlige kilder som Odin optræder i, tegner et meget varieret billede af denne guddom. Den enkelte kilde er præget af forfatternes budskab og fremstillingen af Odin i den er en afspejling af det. Men forfatterne hentede inspiration til deres udgave af guden i det væld af forskellige forestillinger. Odin var nemlig ikke en entydig gud, han kunne optrådte i mangeartede skikkelser, havde mange funktioner, og uberegnelighed var en af hans vigtigste egenskaber.\nÆldre Edda er en samling af religiøse digte, som bygger på ældre før-kristent materiale. Nogle af disse digte kendes i flere udgaver fra forskellige manuskripter, som alle er blevet nedskrevet på Island i middelalderen. De enkelte digte fokuserer på forskellige aspekter af gudernes virke. Odin var en ambivalent gud med mange forskellige karaktertræk, så den Odin, vi møder i det ene digt, ligner ikke nødvendigvis den vi møder i et andet.\nVöluspá er en beretning om hele verdens historie, både der var sket tilbage fra urtiden, og det der vil ske i fremtiden. Den indeholder også en rammefortælling om vølven, som beretter alt dette til Odin. Hun fortæller ham om hans egne gerninger i fortiden; drabet på Ymir og hans skabelse af Jorden og menneskene at han igangsatte den første krig, hans ofring af sit eget øje i Mimers brønd og Balder, hans egen søns død. Hun fortæller om Odins egen skæbne, hvordan han selv skal dø, dræbt af Fenris, og at Vidar vil hævne ham. Men også at en ny Jord vil opstå i stedet for den gamle, der vil gå til i flammehavet. De overlevende af asernes slægt vil derpå mindes Odins gerninger.\nHávamál indeholder en fortælling om hvordan Odin opdagede runerne, efter at han havde været hængt i verdenstræet og stukket med et spyd i ni dage og ni nætter. Den viden han opnåede på denne måde, gav ham magten over de Ni verdner, dvs. hele Jorden. Nogle forskere har foreslået at denne myte er en nordisk udgave af den kristne forestilling om Jesu korsfæstelse. Andre afviser denne forbindelse, da ofring er den eneste parallel mellem disse to myter  En væsentlig forskel mellem de to selvofringsmyter, er de to vidt forskellige formål med dem; hvor Jesus påtog sig lidelsen for menneskets skyld, så søgte Odin runernes hemmelige viden. Denne tekst har dog i lighed med de andre gået flere århundreder i mundtlig overlevering i et kristent samfund, før de blev nedskrevet i 12. århundrede; hvilket må betyde at kristne idéer og forestillinger må have påvirket den.\nLokasenna giver et andet billede af Odin. Digtet fortæller om et skænderi mellem Loke og de øvrige guder efter Balders død. Da Loke håner Gefion, forsøger Odin at forsvare hende, hvilket medfører at Loke angriber Odin verbalt, bl.a. ved at hentyde til hans meget umandige praktisering af sejd: noget som var kvinders domæne. Det ender med at Frigg må forsvare sin mand, hvorefter hun bliver mål for Lokes hån.\nI Hárbarðsljóð optræder Odin forklædt som en færgemand. Da hans egen søn Thor kommer hen til den store sø, hvor Odin befinder sig, indleder han en lang diskussion med den intetanende Thor og han nægter at færge ham over.\nAdam af Bremen: Skrev en beretning om ærkebispesædet Hamborg-Bremens historie (Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum) omkring 1080. den indeholder bl.a. en af de ældste beskrivelser af den før-kristne religion i Norden. Odin kaldes Den rasende, og en krigsmager, der indgyder mænd styrke når de står overfor deres fjender.\nSaxo Grammaticus: Skrev omkring 1200 et værk om danernes historie (Gesta Danorum) på latin. Det indeholder også euhemeristiske fortællinger om de før-kristne guder, der beskrives som snedige magikere. De brugte deres evner og tricks til at snyde menneskene i Norden, så de begyndte at dyrke dem som guder. Ifølge Saxo kom Odin og de andre aser oprindelig fra Byzans, som da var gudernes højsæde (Asgård). De var imidlertid blevet sendt i eksil og frataget alle æresbevisninger af de latinske guder, da Odin havde hånet gudernes konge. Derpå var aserne søgt mod nord. Saxo fremstillede på denne måde Odin som en ren bedrager, hvorved han samtidig kunne udstille hedninges tåbelige overtro og dyrkelse af væsner der i realiteten blot var almindelige mennesker. På Saxos egen tid var den før-kristne religion endnu ikke helt forsvundet i Danmark, og det var derfor vigtigt ikke at omtale de gamle guder med respekt pga. risikoen for hedenske tilbagefald.[kilde mangler]\nSnorre Sturlassons Yngre Edda er i dag en af de vigtigste kilder til de før-kristne forestillinger om Odin og den religiøse kontekst de var en del af. Her finder vi de mest fyldige udgaver af myterne, som kan fungere som forklaring på mange af de andre ældre kilder. I prologen til Yngre Edda fremstiller Snorre Odin som en historisk person. Ligesom Saxo fortæller han, at Odin engang i fortiden slog sig ned i Norden, hvor han bildte indbyggerne ind, at han var en gud. Snorre udnævner Troja som Odins hjemsted, og forklarer (måske med en folkeetymologi), at aserne fik deres navn, fordi de kom fra Asien. Snorre forsøger i sin beskrivelse af Odin og de øvrige nordiske guder at opretholde en skolastisk værdineutral stil, men hans beretning kan alligevel ikke skjule Odins guddommelig og store betydning for den hedenske religion, der i Snorres egen levetid stadig var i frisk erindring. I de forskellige tekster fremhæver Snorre forskellige aspekter af personen: f.eks. er de magiske elementer kraftigt nedtonet i Yngre Edda, og rollen som Alfader fremhævet, mens de magiske egenskaber er mere fremtrædende i Ynglingesaga.\nI Snorres fortælling Gylfaginning fremgår det hvordan Jorden blev skabt, og hvad Odins baggrund var. Han var søn af Borr og jætten Bestla og havde to brødre Vile og Ve. Sammen dræbte de jætten Ymir, den første levende skabning i verden og jætternes stamfar. Fra Snorre stammer således den mest fyldige beskrivelse af Jordens indretning; det er dog usikkert i hvor høj grad hans meget systematiske verdensbillede var udbredt i før-kristen tid. Af jættens døde krop skabte Odin og hans brødre Jorden. Odin fik selv mange børn, og fra ham nedstammede asernes slægt. De tre brødre skabte også menneskene af to stykker træ, de fandt i vandkanten; Odin gav dem ånde og liv, Vile gav dem forstand og følelser og Ve gav dem hørelse og syn. De blev kaldt Ask og Embla.\nDet er Snorre der beskriver Odin som den der byder de faldne krigere velkommen til Valhal og fortæller,at det var Odins mål at samle så stærk en hær som muligt før Ragnarokslaget. Han skriver dog også at Freja modtog halvdelen af de døde i sin sal Folkvang. Snorres Odin var en ambivalent gud; ud over at være konge og hærfører var han også magiker, og han benyttede gerne bedrag for at nå de mål han havde sat sig. Et tilbagevendende tema i Snorres myter var Odins jagt på viden og kundskab. I 2. afsnit af Skáldskaparmál fortælles f.eks. historien om hans tyveri af digtermjøden hos jætten Suttung, hvis datter Gunlød Odin forførte for at få hendes hjælp. Billedet af Odin er imidlertid langt mere poleret i Snorres fortælling end den måde hvorpå han reelt blev opfattet i før-kristen tid. Han var en mangeartet skikkelse, og han optrådte i mange former og under mange navne i kilderne, og levn efter dyrkelsen af ham har ligeledes været præget af stor variation. Odin optræder pga. sin særlige tilknytning til skjaldekunsten ofte i skjaldedigte. Denne kildegruppe, er dog ifølge den svenske religionsforsker Gudrun Nordal problematisk, da henvisningerne til den før-kristne mytologi i de sene bevarede udgaver nærmest har udviklet sig til tomme klicheer. Og forfatterne kan udmærket have fundet deres materiale fra de skriftlige udgaver af eddadigtene fra middelalderen.\nDyrkelse af OdinRediger\nSelv om Odin ifølge de islandske kilder er den fremmeste guddom, er der dog grund til at antage at Odin ikke har samme grad af popularitet som andre guder; f.eks. er relativt få byer opkaldt efter ham. En af dem er formentlig Odense. Andre guder som Frej og Thor er langt stærkere repræsenteret i det onomastiske materiale med adskillige forekomster af bynavne som Frøstrup og Torsted. At han længe har haft en fremtrædende plads i de religiøse forestillinger, kan dog ses af at ugedagen onsdag er opkaldt efter ham. Traditionelt har man ment at Odin overhovedet ikke blev dyrket i Island, fordi fraværet af et aristokrati betød at det befolkningssegment som normalt dyrkede Odin ikke fandtes, i modsætning til f.eks. Thorsdyrkerne. Den eneste grund til at han overhovedet optrådte i den islandske litteratur, skulle være udenlandsk påvirkning især fra skjaldetraditionen. Idéen bygger på Georges Dumézils tredelingsteori, men tager ikke højde for de øvrige aspekter af Odinfiguren: at han var en omskiftelig karaktér, og derfor beroede identifikationen af ham og hans rolle på fortolkning. Gudrun Nordal mener imidlertid på baggrund af især gravmateriale at kunne se tegn på at Odin også blev dyrket i Island i forbindelse med begravelser. Digtning fungerede måske som en form for offer til Odin. Poesien var Odins sprog, og digterne udførte et ritual til ham (tolket på grundlag af Snorres forklaring). Fremsigelse af digte kunne også være en måde at tilegne ofringer til Odin.\nBlandt religionsforskere hersker der uenighed om kultens alder. Asernes vandring mod vest er sat i forbindelse med\nkonkrete historiske begivenheder, som goternes vandring mod syd til kysten af Det Sorte Hav i de første århundreder e.Kr, og mod nord med herulerne, hvorved Odin-kulten kom til Norden i folkevandringstiden. Arkæologisk findes der ingen spor efter Odin-dyrkelse eller asatro i Norden før begyndelsen af folkevandringstiden.\nI Eddaens beskrivelse af Odins slægtsforhold nævner Snorre Odins oprindelige navn, nemlig Voden, og tilføjer at det er ham, "vi kalder Odin". Voden, dvs Wotan, var germanernes gamle guddom for krigsekstase, raseri, storme, for magi og religiøse ceremonier. Til forskel fra Odin var han ikke klart personificeret, men hans funktion ses tydeligt som en del af Odin-skikkelsens yderst sammensatte karakter. Muligvis blev Voden og goternes hovedgud Gaut i folkevandringstiden forenet til den Odin de norrøne kilder beretter om, og også gjort til konge over et folk, aserne. Hertil kommer Snorres historie om asernes indvandring fra Asien, der kan betragtes enten som fri digtning, eller som en myte med en historisk kerne. Men tolker man ordet "aser" som "asiater", kan ordet henvise til hunnerne, som dukkede op i Europa ved slutningen af 300-tallet. Hunnerne nedkæmpede nogle germanske stammer; andre allierede de sig med. Meget lidt vides om deres religion, men sandsynligvis har den – som den kinesiske statsreligion og den mongolske under Djengis Khan – været shamanistisk. Under påvirkning af hunnerne blev shamanisme ifølge denne opfattelse noget man også i Norden begyndte at knytte til den højeste gud og officiel religionsudøvelse. Mens de sydlige germanere gik over til arianismen og Bibelens persongalleri, udviklede de nordlige germanere således en gudeverden af vaner, æser og jætter som sagaerne har overleveret.\nDet fremgår af flere primærkilder at man i Norden bl.a. ofrede til Odin som led i de ceremonier, der blev kaldt blót. Adam af Bremen beretter f.eks. om en stor offerfest ved templet i Uppsala, som hvert niende år samlede tilbedere fra hele Sverige. Her blev både trælle og, som han skriver, hanlige eksemplarer af hver dyreart hængt fra træernes grene. Thietmar af Merseburg beretter om lignende kultfester i Lejre på Sjælland. Ud fra beretningen i Hávamál om Odins egen hængning og hans tilnavn, Hángatýr (de Hængtes gud), må det formodes at menneskeofringer af denne type i vikingetiden og måske før, var knyttet til Odin. I Ynglingesaga er der en beretning som også kan bekræfte denne teori. Den fortæller om den svenske sagnkonge Aun, som det var blevet åbenbaret at Odin ville forlænge hans liv hvis han ofrede en af sine sønner hvert tiende år. Ni sønner mistede ifølge sagaen således livet, indtil svenskerne stoppede ham, idet han skulle til at ofre den tiende og sidste.\nI andre sammenhænge ofrede man til Odin i krisesituationer; i visse situationer også mennesker. I et berømt eksempel, der findes i både Gautreks Saga og Gesta danorum var det endda en konge, som måtte lide døden. Kong Vikar var på rejse med sine mænd, da de blev ud af kurs, de trak derpå lod om hvem der skulle ofres til Odin for bedre bør. Loddet faldt på kongen, og han blev derfor hængt. I sagaerne fortælles det også at svenskerne havde ofret to sagnkonger, Domalde og Olof Trätälja, til Odin efter flere års hungersnød. Beretninger om krige tyder også på at drab på fjender i et slag blev opfattet som en ofring til Odin; flere steder beskrives et ritual som en hærfører udførte forud for kampen, hvor han viede sine fjender til Odin. Dennes uberegnelighed i krig var dog kendt af enhver; nogle gange forrådte han sine favoritter, og lod dem tabe et slag og lide døden, hvilket Loke håner Odin for i Lokasenna.\nI mange kilder fremgår det at ofre blev viet til Odin ved et spyd; det kunne fx ske ved at den hængte blev ramt med et spyd, lige som når en hærfører råbte "Odin eje jer alle!" mod fjendehæren før et slag efterfulgt af et spydkast. Ofring til Odin gav adgang til Valhal på linje med døden på slagmarken; i realiteten var et ligbål og/eller et spydstik i liget ganske sikkert tilstrækkeligt til at den afdøde kom til Odin. Dette gjaldt også for kvinder, og i flere kilder refereres der til egentlige enkebrændinger, så hustruen tilsyneladende kunne følge sin ægtemand til Odins hal.\nForåret og begyndelsen af sommeren, dvs. midten af april, var sandsynligvis det tidspunkt hvor de årlige ofringer til Odin normalt fandt sted. I Ynglingesaga bliver en af de store årlige højtider beskrevet som at sumri, þat var sigrblót ("om sommeren, for sejr"); og Odin blev i alle nordiske kilder konsekvent forbundet med sejr.\nOdin omtales som en stor sejdmager. Sejd var en shamanistisk teknik, og shamanisme har været udbredt i hele Nordøsteuropa, Asien og Nordamerika op til moderne tid. Forestillinger om et centralt verdenstræ parallelt med det nordiske Yggdrasil genfindes i flere nordøsteuropæiske og nordasiatiske kosmologier, hvor det fungerede som bindeled mellem forskellige verdner. Mange af Odins egenskaber kan også genfindes i andre shamanistiske kulturer; fx er shamanens vigtigste rolle at fungere som bindeled mellem menneskenes og gudernes verden. Rejserne mellem verdenerne gør ham i stand til at opnå viden der ellers var hemmelig, eller møde personer som ellers er døde. Dyr bliver ofte benyttet som transportmiddel på sådanne transcendente rejser.\nOdins hængning og selvofring i træet hvor han opdagede runerne fungerede som en initiation, der bragte ham fra en tilstand af uvidenhed til visdom. Smertefulde teknikker er udbredte i mange kulturer når unge shamaner skal oplæres, ligesom forestillingerne om fødsel og genfødsel af shamanen. Det fremgår af digtet at flere personer er til stede under Odins initiation: de gav ham hverken mad eller drikke i de ni dage og nætter hvor han hang gennemboret af et spyd. Dette kunne være Odins adoption ind i sin mors egen slægt, da en tåget passage refererer til jætten Bøltorns søn, dvs. hans egen morbror. Denne jætte kunne være Mimer, men det fremgår ingen steder. Hængningen indviede ham i jætternes slægt og gav ham adgang verdens hemmelige viden; han samlede runerne op fra jorden, dvs. underverdenen. Selv om han nu var blevet en del af sin mødrene slægt og havde fået del i dens viden, gengældte Odin aldrig denne gave; i stedet dræbte han stamfaren Ymer og fralagde sig dermed sit slægtskab.\nI Norden blev sejd beskrevet som en af mest kraftfulde kunster, men normalt også opfattet som noget feminint. Det var derfor en særlig ritualteknik knyttet til kvindelige præstinder og guder, især blev Freja tillagt stærke kræfter. Det betød at mandlige udøvere kvindagtiggjorde sig selv, hvilket blev anset som stærkt nedværdigende i det før-kristne nordiske samfund. En mand, der blev grebet i at udøve sejd, blev derfor opfattet som ergi dvs. umandig. I myterne fortælles det at det var Freja som første gang lærte aserne sejdkunsten. Den var derfor i særlig grad forbundet med vanerne. Odin var også forbundet med denne gudeæt i andre forhold, fx havde både han og vanerne magt over døden, og Frejas ellers forsvundne ægtemand Od kan oprindeligt have været Odin.\nOverlevende forestillinger om OdinRediger\nReligionsskiftet i Norden var en langvarig proces, hvor kristendommen langsomt spredte sig, hovedsagelig fra samfundets top og fyrsterne nedad mod den almindelige befolkning. I den brede befolkning var der fortsat, længe efter den officielle kristning, en udbredt tro på Odin og de øvrige før-kristne guder og mytologiske væsner.\nDet sidste slag i Skandinavien, hvor Odin blev fejret for sejren, var slaget ved Lena i 1208. Den landflygtige svenske konge Sverker var vendt tilbage i spidsen for en stor dansk hær, og han stod nu over for en langt mindre svensk hær ledet af den nye konge Erik. Det fortælles at Odin viste sig foran de svenske linjer ridende på Sleipner. Han ledte derpå det svenske angreb og gav dem sejren.\nI Baglersagaerne nedskrevet i 1200-tallet, indeholder beskrivelser af begivenheder fra de to første årtier af samme århundrede optræder den samme episode også. Det fortælles her at en enøjet rytter, der bar en bredskygget hat og en blå kappe, bad en smed om at sko sin hest. Den mistænksomme smed spurgte derpå den fremmede, hvor han havde været den foregående nat. Den fremmede nævnede steder så langt borte, at smeden ikke kunne tro på ham. Den fremmede fortæller også, at han længe havde opholdt sig i nord, hvor han havde deltaget i flere slag, men at han nu var på vej til Sverige. Da hesten var blevet skoet, steg den fremmede atter op og sagde: "Jeg er Odin" til den lamslåede smed og rider bort. Slaget ved Lena fandt sted den følgende dag. Baggrunden for denne historie er at der for nylig var indgået en fred i Norge, og at krigsguden Odin derfor intet længere havde at gøre der.\nI en kongesaga fra 1260'erne, Håkon Håkonssons saga, fortælles det, hvordan Skule Bårdsson engang i 1230'erne havde bedt skjalden Snorre Sturlason forfatte et digt, hvori én af Skules fjender blev sammenlignet med Odin, så de begge blev beskrevet som bringere af strid og splittelse. Denne episode er ikke en indikation af en fortsat dyrkelse af Odin, men viser snarere at mindet om hans navn på dette tidspunkt stadig var levende.\nI den senere skandinaviske folklore blev Odin længe husket som leder af den vilde jagt. I flere beretninger var målet for denne jagt tilsyneladende at indfange og dræbe en kvinde. Hvem hun var, er ikke entydigt, men mange steder var den skovboende huldre. I Danmark var han flere steder erstattet af kong Valdemar eller ridder Grøn som leder af jagten. Digteren B. S. Ingemann skrev således om ham:\nnår jægere og hunde ham suse vildt forbi.\nI de nordiske kilder optrådte Odin under mange forskellige navne. Lotte Hedeager mener at de mange navne er en indikation af at han blev opfattet som herre over al ting. I skjaldetraditionen benyttede man kenninger som indirekte referencer til steder og figurer, en metode der i mindre omfang også kendes fra eddadigtiningen. I andre myter, som dem der kendes fra både Ældre og Yngre Edda bruges dæknavne som et element i fortællingen; f.eks. optrådte Odin under navnet Bølværk på sin færd til Gunlød, hvor han stjal Skjaldemjøden. I anden myte kaldte han sig Gangråd under sit besøg hos Vaftrudner og Vegtramer foran indgangen til Hel, hvor han manede Vølven op af hendes grav og udspurgte hende. Navnene var således ofte en afspejling af hans primære rolle i de enkelte myter eller historier; i myterne blev tilnavne brugt til at karakterisere figurerne i stedet for psykologiske beskrivelser. Et udbredt tilnavn var fx Valfader: det fik han fordi han blev fosterfader for de helte, der døde på slagmarken (valen), og fik bolig i hans borg, Valhal. Derfor var Odin knyttet til både krigen og døden. Et andet tilnavn var Himmelfader, der var knyttet til hans evne til at omskabe sig til en ørn, en fugl der i indoeuropæiske kulturer i særlig grad ofte er forbundet med himlen. Odins navne kommer primært fra begivenheder på hans mange rejser og de handlinger, han har foretaget på dem.\nOdin er sammen med de øvrige nordiske guder blevet genstand for fornyet dyrkelse. I Norden er denne genskabte religion organiseret i forskellige Asetrosforeninger, som er anerkendte trossamfund i både Island, Norge, Sverige og Danmark.\nOdin er en hovedperson i Richard Wagners operatrilogi, Der Ring des Nibelungen. Den førte til fornyet interesse for de nordiske guder; i begyndelsen var portrætterne af ham mere baseret på Wagners ideer end på de ældre kilder. Odin har siden optrådt i et væld af forskellige værker som tegneserier, TV-film, litteratur og musik.\nSiden 17. århundrede, hvor det euhemistiske historiesyn var meget udbredt, har der fremført adskillige pseudovidenskabelige teorier om Odins mulige reelle historiske ophav. Et af de første eksempler var de svenske historikere Olof Verelius og Johan Peringskiöld, der mente at Odinfiguren byggede på et historisk forbillede, som de gav navnet Sigge Fridulfsson.\n^ "Odin". Ordbog over det danske Sprog.\n^ "Post festum. Solid gold in the Vendel Period". Arkiveret fra originalen 14. maj 2006. Hentet 13. maj 2008.\n^ Gesta Hammaburgensis 26: Alter Wodan, id est furor, bella gerit, hominique ministrat virtutem contra inimicos. Waitz' edition engelsk oversættelse Arkiveret 7. februar 2005 hos Wayback Machine\n^ Gesta Danorum, 1. bog engelsk oversættelse Arkiveret 17. december 2007 hos Wayback Machine\n^ "engelsk oversættelse". Arkiveret fra originalen 16. oktober 2012. Hentet 3. december 2019.\n^ Slaget ved Lena\n^ B.S. Ingemann\n^ Aldrg vil vi give op: http://tigerburet.dk/?module=2005 Arkiveret 22. oktober 2008 hos Wayback Machine\nHedeager, Lotte (1999): I: Ingrid Fuglestvedt, Terje Gansum og Arnfrid opedal (red.), Et hus med mange rom: vennebok til Bjørn Myhre på 60-årsdagen. AmS-Rapport 11A fra Arkeologisk museum i Stavanger, Stavanger: 219-237. (online udgave Arkiveret 21. august 2008 hos Wayback Machine)\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Odin\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Odin&oldid=10993096"\nSidst redigeret den 10. januar 2022, klokken 07:44\nDenne side blev senest ændret den 10. januar 2022 kl. 07:44.


egen Arkiv - Martin Hans Jensen\nHvad kan den amerikanske præsident vedtage på egen hånd?\nJeg har i den sidste tid flere gange siddet i en diskussion, hvor begge parter pludselig har måtte sande, at vi egentlig ikke rigtig var klar over og hvor meget en amerikansk præsident, egentlig kan vedtage og gennemføre på egen hånd.\nJeg har nu brugt lidt tid på at undersøge det, hvilket jo egentlig ikke var særlig svært, men jeg har bare aldrig før haft behovet 🙂 Det har jeg nu…\nDet korte svar: USAs præsident kan ikke gennemføre lige hvad der passer ham/hende! Hvis præsidenten har flertallet imod sig i kongressen, eller det er forfatningsstridigt, vil det være meget svært at gennemføre noget som helst. Det er dog en sjælden begivenhed, at Kongressen på den måde går imod præsidenten – men muligheden er der.\nLad mig lige starte med at kridte banen op. Det amerikanske politiske system, er indrettet med disse tre magtinstanser:\nPræsidenten (samt hans regering og de kontorer og råd, der hører direkte under ham)\nKongressen (to kamre: Senatet Repræsentanternes Hus)\nDomstolene (først og fremmest Højesteret)\nDisse tre magtinstanser har midler til at holde hinanden i skak. Det er med andre ord svært for en enkelt instans, at skabe gennemgribende forandringer. Når præsidenten fx vælger en eventuel ny højesteretsdommer (der er i alt 9, og disse dommere har derfor enorm betydning for udviklingen af det amerikanske samfund), så skal personen efterfølgende godkendes ved afstemning i Senatet.\nDen amerikanske præsident kan udarbejde og underskrive dekreter (executive order). Dekretet skal være inden for de rammer (love), der allerede er sat af Kongressen, og den skal være inden for Forfatningen (USA’s grundlov). Amerikanske præsidenter har udstedt dekreter lige siden George Washington i 1789. Et dekret kan vare på ubestemt tid, eller det kan vare i en tidsbestemt periode (fx 3 eller 12 måneder).\nHvis Kongressen ikke er enig i dekretet kan Kongressen ændre eller omstøde det. Præsidenten kan så nedlægge veto, som kun kan underkendes af et 2/3 flertal i Kongressen (Nixons blev underkendt 7 gange hvor han nedlagde veto). Kongressen har også mulighed for at lave en lov, som forhindre et dekret i at træde i kraft. Endvidere skal USAs forfatning altid overholdes. Hvis dekretet er forfatningsstridigt, kan præsidenten stilles for en rigsret, og Højesteret kan erklære handlingerne for forfatningsstridige. En ny præsident, kan selvfølgelig også omstøde et dekret.\nA president, in principle, could write whatever they want in an executive order, but it would be wrong to conclude that president can remake the political universe in his image\nOvenstående citat findes i denne artikel\nUdgivet i 4. februar 2017 10. februar 2021 Kategorier PolitikTags amerikanske, egen, hånd?, præsident, vedtageSkriv kommentar til Hvad kan den amerikanske præsident vedtage på egen hånd?\nMen det er jo så også gået op for mig, at processen havde været langt nemmere, hvis jeg bare fra start havde været fuldstændig klar over hvordan de forskellige ting skulle gribes an. Jeg ville rigtig gerne have haft denne vejledning som jeg i dette blogindlæg præsenterer, det havde sparet mig for rigtig mange timer, og desværre også spildte penge. Flere af fejlene opdagede jeg desværre først da jeg stod med mit først (og anden) tryk i hånden. Nå, men “here it comes”… Læs mere Design din egen bog i Word (selvudgivelse og bogblok i Word)\nUdgivet i 25. maj 2016 10. februar 2021 Kategorier HobbyerTags bog, bogblok, design, din, egen, selvudgivelse, word8 kommentarer til Design din egen bog i Word (selvudgivelse og bogblok i Word)\nDet er blot min egen synsning!\nFolk spørger oftere og oftere hvorfor jeg er så politisk aktiv. Men jeg kan kun svare dem, at jeg aldrig har været så LIDT politisk aktiv som jeg er i dag. Jeg er ikke medlem af noget parti, jeg er ikke i nogen bestyrelse og jeg stiller pt ikke op til noget valg. Jeg er blot interesseret i hvordan – og i hvilken retning – vores samfund udvikler sig. Jeg er ikke bundet af nogen ideologi, ud over min egen. Ris og ros, bliver uddelt på baggrund af min egen synsning! Kærlig hilsen, og god søndag aften 🙂\nUdgivet i 12. april 2015 10. februar 2021 Kategorier PolitikTags blot, egen, synsning!Skriv kommentar til Det er blot min egen synsning!\nUdgivet i 19. marts 2015 10. februar 2021 Kategorier GadgetsTags –, din, egen, floppydisk, lav, solformørkelsesbrilleSkriv kommentar til Lav din egen solformørkelsesbrille – floppydisk som solformørkelsesbrille


FIFA Team Copenhagen henter Viktor Naur – Sports-Gaming\nFIFA Team Copenhagen mistede for kort tid siden deres topspiller, Jesper ’Pilm’ Prang, som valgte at forlade teamet for at kigge efter noget større. De har derfor været på udkig efter en ny spiller, og han er hermed fundet, Viktor Skjoldbjerg Naur slutter sig fra dags dato til FTC truppen. Viktor vandt senest SG turneringen om et billet til Aalborg Open, samt en kasse Cult Cola i onsdags, og har ud over det også præsteret på offline scene, med en kvartfinale plads til UNG-DM og en finaleplads til de midtjyske mesterskaber i 2 mod 2 sammen med Andreas ’Andy’ Kirstein.\nVi har fanget hovedpersonen selv til et interview omkring hans tanker om skiftet:\n”Hej Viktor. Det er netop blevet offentliggjort at du er blevet hentet til FIFA Team Copenhagen, hvor tilfreds er du med det skifte? ”\n” Jeg er meget tilfreds med skiftet til FTC, her i klubben er der et godt fællesskab, og nogle gode spillere og træne med. Så ja jeg er meget tilfreds. ”\n”Hvad kommer du til at kunne tilføje til holdet?”\n”Jeg er et ungt talent, som kan udvikle sig og blive endnu bedre. Her i starten ved jeg ikke om jeg kan tilføje særlig meget, men jeg syntes at jeg er en fin online- og offline spiller, som vil kunne hive nogle gode resultater hjem til holdet.”\n”Hvad forventer du af dig selv og dine holdkammerater i din tid på holdet?”\n”Jeg forventer at jeg vil komme til at lave nogle fine resultater, både online og offline. Det næste mål jeg har er at komme i top 64 til dm. Det jeg forventer af Kenneth og Paw er, at de kommer i top 16 i hver eneste turnering, næsten måske længere hvis det er nogle mindre turneringer. Det ved jeg også at de kan, for de er begge 2 nogle super gode spillere.”\nVi har også fået fat i FIFA Team Copenhagen’s manager, David Merkistein, som her kommer med en kort udtagelse om signingen:\n”Tillykke med jeres nye spiller, hvilke tanker har i gjort jeg jer inden i hentede unge Viktor?”\n”I første omgang gik mine tanker på at få en spiller ind, som allerede var etableret højt i FIFA miljøet her hjemme. Men efter Viktors flotte sejre hos SG og hans kvartfinalen ved junior dm, kan han hurtigt komme til at blive fremtidens FIFA spiller her hjemme. Så vi satser på at Viktor er fremtidens mand.”\n”Hvad tror du han kan bidrage med? ”\n”Lige nu er det måske lidt usikkert på det spillemæssige plan, men igen, så har han lige vist han godt kan slå de gode spillere. Så vores mål er at træne og videreudvikle ham til en topspiler her hjemme. For potentialet til at blive en topspiler det har han.”\nFIFA Team Copenhagen truppen består nu af:\nPaw ’Wap’ Bertelsen\nKenneth ’Bankeren’ Bank\nViktor Skjoldbjerg Naur\nJannick ’DaddyPower’ Larsen (Træner/Talentspejder)\nDavid ’Prozac’ Merkistein Rasmussen (Manager)\nmaj 29, 2015 /1 Kommentar/af Claes Hansen\nTags: Fifa Team Copenhagen, Viktor Skjoldbjerg Naur\nhttps://i2.wp.com/sports-gaming.dk/wp-content/uploads/2013/12/ftcopenhagen.png?fit=745%2C483 483 745 Claes Hansen http://sports-gaming.dk/wp-content/uploads/2015/03/Sportsgaming-logo-hvid-1024x268.png Claes Hansen2015-05-29 20:00:042015-05-30 12:04:09FIFA Team Copenhagen henter Viktor Naur\njun 1, 2015 kl. 14:52\nKan man ansøge om at komme med på holdet? Tror jeg er god nok (y)\nCULT Cola Aalborg Open: Favoritterne Clan eSpuma fastlægger truppen


En dag hvor alt gik op i en højere enhed | Hilleroed Bibliotekerne\nBibliotekets festivalleder Karen Elsebeth Jensen, fortæller her om sine oplevelser fra den 6. udgave af Ordet er Løs.\n- Det gik rigtig godt i lørdags! Måske bedre end nogensinde. I år oplevede jeg en exceptionel god energi og lyst hos publikum til at gå på opdagelse i de mange indslag, som festivalprogrammet bød på. For os som arrangører var det særligt skønt at opleve, at publikum både viste interesse for de større, kendte navne som Helle Helle og Kaspar Colling Nielsen men også havde mod på at opleve nogle af de programindslag, som var nye for dem. Her tænker jeg særligt på mødet med de små uafhængige forlag og deres forfattere, som i den grad overraskede, og gav publikum både underholdende og tankevækkende litteraturopdagelser med hjem.\n- Når dagen er omme er det vigtigste for os som festivalarrangører, at publikum har en god dag og føler, at de får valuta for deres forventninger. Jeg kan tydelig mærke forskel fra de første år, hvor programmet var spredt ud over flere dage, og foregik rundt omkring i byen. Det fungerede ikke helt optimalt. Fordelen ved at centralisere festivalen på biblioteket og Klaverfabrikken er, at vi nu kan give publikum en sammenhængende festivaloplevelse, hvor alt fra stemningen, programmet og maden er i top! Det bedste af det hele er, at de faste samarbejdspartnere – os (biblioteket), Klaverfabrikken, Grundtvigs Højskole og Hillerød Musikskole – alle føler et fælles værtskab. Jeg kan se, at vi fra år til år bliver bedre til at løfte den fælles opgave, om at skabe en fed kulturfestival for hele byen, hvor litteratur, musik, kunst og mad går op i en højere enhed. Her har vores øvrige samarbejdspartnere Salto Familiecafé, Jordnær (købmandscafé i Gadvang) og den lokale sangskriverklub Red Hill Songwriters også en stor og vigtig rolle at spille. Jeg synes, vi lykkedes med en virkelig god festival i år. Det giver masser af god energi til at tage fat på planlægningen af Ordet er Løs 2020.\nLæs mere om Ordet er Løs.