Finansialisering af dansk økonomi? - PDF\nFinansialisering af dansk økonomi?\nDownload "Finansialisering af dansk økonomi?"\n1 Finansialisering af dansk økonomi? En undersøgelse af, om den finansielle kapitalisme er kommet til Danmark Bacheloropgave januar 2008 Anine M. B. Hagemann Vejleder: Bolette M. Christensen Institut for Statskundskab, Københavns Universitet Side 1 af 39\n2 ABSTRACT In recent decades, finance has gained importance as a key determinant of world economics. This paper is an attempt to apply recent theory on financialization to a Danish setting. Following Epstein, financialization is understood as the increasing role of financial motives, financial markets, financial actors and financial institutions in the operation of the domestic and international economies. The main argument of this paper is, that the process of financialization has been a contributing factor to the growing income equality in the Danish society. First, financialization theory is applied to provide a theoretical account of the process of financialization. Second, an empirical analysis of financialization is conducted, focusing on two indicators: the financial sector and the new heavy weighters on the market; the private equity funds. Further, the development in economic inequality is decomposed and analyzed, looking at differences in income, fortune, housing and debt. The analysis shows, that the financial sector has experienced remarkable growth compared to the rest of the economy and that there has been a considerable concentration within the sector, giving the few largest actors advantages close to a state of oligopoly. Secondly, the period is characterized by a marked rise in income inequalities with an extra concentration at the very top and bottom of the specter. Possibilities for causality between the two factors of financialization and income inequality are discussed. I find that the process of financialization, with respect to the indicators analyzed, is an empirical reality in the Danish economy, and that, accepting the given assumptions, this process likely has been a contributing factor to the growing income equality in the Danish society. I argue that financialization has had an embedded structural effect, which I call financiality. Side 2 af 39\n3 Indholdsfortegnelse 1. Indledning: Finansialiseringen af dansk økonomi... side Begrebet finansialisering 1.2. Problemformulering og indsnævring 1.3. Arbejdsprocessen 1.4. Begrundelse for valg af problemstilling og case 1.5. Begrundelse for valg af teori 1.6. Begrundelse for valg af metode 1.7. Opgavens struktur 2. Videnskabsteori... side Metode... side Pålidelighed 3.2. Gyldighed 3.3. Datamaterialet 3.4. De enkelte analysers metode 4. Analyse:... side Væksten i den finansielle sektor... side 16 Dekomponering af væksten i den finansielle sektor Pengeinstitutterne Koncentration og brancheglidning Investeringsforeninger i Danmark 4.2. Kapitalfonde i Danmark... side 21 Corporate governance Kapitalfonde og skat 4.3. Sammenfatning... side Indkomstulighed... side 25 Lejere og ejere Gældssætning af boligejere Andre typer af lån De rigeste og de fattigste 4.5. Sammenfatning... side Sammenhængen mellem finansialisering og indkomstulighed... side Konklusion... side Perspektiv: moralsk økonomi... side Litteratur... side 35 Side 3 af 39\n4 1. Indledning: finansialiseringen af dansk økonomi? Ingen kaffe til de ansatte, men TDC-chef får millioner lød en overskrift i Politiken da tidligere TDC-chef Henning Dyremose i juni 2006 trådte tilbage med et gyldent håndtryk på ca. 50 mio. kr. 1 Samme sommer kunne tv-magasinet Kontant afsløre, hvordan forbrugere havnede i en gælds-fælde, hvis de lod sig lokke af kæden Punkt1 s tilbud om lån af kolde kontanter til 20 procents rente. Er der en sammenhæng mellem de to historier? Ikke umiddelbart - og dog alligevel? I de seneste årtier er der foregået en stigende integration af globale markeder. Således peger teoretikere på, at tre processer simultant former de eksisterende rammer for global kapitalisme i disse år: Nyliberalisme, globalisering og finansialisering. Med finansialisering menes her den voksende indflydelse af finansielle motiver, finansielle markeder, finansielle aktører og finansielle institutioner i (...) økonomien. 2 Hvor det nye er den kvalitative ændring i den økonomiske integrations natur. 3 For en lille nationalstat som Danmark har den nye kapitalisme en række umiddelbart mærkbare konsekvenser. Inden for de seneste år er mindst 120 danske virksomheder blevet købt og videresolgt af kapitalfonde. Her kan nævnes ISS, Matas, TDC og Københavns Lufthavne. 4 Det er blevet væsentligt lettere for husstande at låne og for private at investere - i flere forskellige typer aktiver. 5 Men der sker også mange andre ting med økonomien og samfundet. Henning Dyremoses gage er bare ét eksempel på en af de mange direktører i Danmark, der har fået en høj løn og/eller voldsomme gyldne håndtryk. Ligesom Punkt1 s tilbud blot er ét blandt mange fra de 85 pct. af danske kreditvirksomheder uden for banksektoren, der låner penge ud på betingelser, der er vanskeligt gennemskuelige for låntageren. Der er typisk tale om lån på kontokort eller hurtige forbrugslån. På ét kvartal i 2005 lånte danskerne 16,3 mia. kroner uden for bankerne og realkreditinstitutterne af sådanne virksomheder og tallet er stigende. 6 Samtidig får flere borgere problemer med ophobet gæld. Det gælder som regel de mindre velstillede og de unge. 7 1 Ebbensgaard et al. (2006) 2 Baker et al. (1998), Epstein (2007) s. 6, Crotty kap. 4, Power et. Al (2003), Jayadev & Epstein (2007), Krippner (2004), De Martino (2000) 3 De Martino (2002) s. 2 4 Kaarsholm (2007) 5 Wolf (2007) 6 Det drejer sig om tredje kvartal. Tallene er fundet ved en særlig forbrugerundersøgelse foretaget i 2005 ved Forbrugerstyrelsen, jf. artiklen Ritzau (2006) 7 Skovsgaard (2006) Side 4 af 39\n5 Måske tænker man som dansker, at selvom der sker så meget med økonomien ude i verden, som har store konsekvenser for folks privatøkonomi, så er det ikke det samme herhjemme, for vi har velfærdsstaten der passer på os og en markedsregulering eller lovgivning, der forhindrer alt for vidtgående højrisiko-tilbud til eller bondefangeri af den enkelte forbruger. Måske tænker danskeren, at en situation som subprime-krisen på det amerikanske boligmarked ikke kunne forekomme i Danmark. Men hvad nu, hvis der er ved at ske nogle grundlæggende ændringer i dansk økonomi? De, der forsker i finansialisering, peger på, at den ofte indebærer en forskydning af magt i samfundet og medfører nye strukturer, der har implikationer for aktørernes økonomiske og politiske handlen og dermed for den politiske frihed. Denne opgave undersøger, om der sker en finansialisering af dansk økonomi, og hvis der gør, hvilke konsekvenser denne finansialisering afstedkommer Begrebet finansialisering Finansialisering, eller financialization på engelsk, er et relativt nyt begreb. Forestillingen om en ny form for kapitalisme, hvor den traditionelle industrielle økonomi overtages af en spekulationsøkonomi, er ikke ny, og fx Hilferding beskriver i 1910 den finansielle kapitalisme som en voksende politisk og økonomisk magt hos en bestemt klasse, finanskapitalisterne. 8 Finansialisering er imidlertid et nyt udtryk. Som nævnt peger flere teoretikere peger på, at tre processer former de eksisterende rammer for global kapitalisme i disse år, nemlig nyliberalisme, globalisering og finansialisering. 9 Hvor litteraturen om de to første emner er omfangsrig, er forskning og udgivelser om finansialisering relativt begrænset. 10 Det moderne finansialiseringsbegreb hænger som Hilferdings begreb sammen med, at der sker en forskydning af politisk og økonomisk magt, og at dette sker på nye måder. Greta Krippner definerer finansialisering som værende et akkumulationsmønster, hvor profitten i stigende grad tjenes gennem finansielle kanaler frem for handel og produktion af varer. 11 En mere specifik definition, og den der anvendes som udgangspunkt for opgaven, finder man hos Epstein 12 : finansialisering er den voksende indflydelse af finansielle motiver, finansielle markeder, finansielle aktører og finansielle institutioner i både indenrigs- og udenrigsøkonomien. 8 Hilferdings i Holland (1987) s Baker et al. (1998), Epstein (2007) s. 6, Crotty kap. 4, Power et. Al (2003), Jayadev & Epstein (2007), Krippner (2004) 10 Epstein (2007) s Min oversættelse fra engelsk. Fra Krippner (2004) s Epstein (2007) s. 1 Side 5 af 39\n6 Den har ifølge Palley 13 følgende fem implikationer 14 : 1) Den finansielle sektor får en forøget betydning i forhold til realøkonomien, 2) indkomst overføres fra den reale del af økonomien til den finansielle sektor, 3) indkomstuligheder forøges, 4) direktionslønninger stiger mens lavere klassers lønninger stagnerer og 5) arbejdsmarkedssolidariteten falder og fagforeninger nedbrydes. Ifølge Palley, virker finansialiseringen gennem forskellige kanaler 15 : 1) Forandringer i strukturen og måden hvorpå de finansielle markeder fungerer, 2) forandringer i opførslen hos ikke-finansielle aktører og 3) ændringer i økonomisk politik. Finansialiseringen dækker over et bredt spekter af årsager og virkninger. I det følgende specificeres, hvilke elementer af disse definitioner der anvendes i opgaven Problemformulering og indsnævring Med afsæt i ovenstående begrebsafklaring, lyder problemformuleringen som følger: Kan der findes tegn på, at der i de seneste år er sket en finansialisering af dansk økonomi? Hvilke konsekvenser følger i givet fald af denne finansialisering? Som den valgte definition klargør, omhandler finansialiseringen den voksende indflydelse af finansielle motiver, finansielle markeder, finansielle aktører og finansielle institutioner i både indenrigs- og udenrigsøkonomien. Jeg beskæftiger mig udelukkende med indenrigsøkonomien i Danmark. I analysen udvælges to af de fire parametre, og jeg undersøger følgelig den voksende betydning af finansielle institutioner og finansielle aktører. Ved finansielle institutioner forstår jeg den private finansielle sektor, dvs. pengeinstitutter, realkreditinstitutter, investeringsforeninger og andre foreninger. 16 Denne afgrænsning er bl.a. valgt ud fra den tilgængelige empiri på området. Dernæst ser jeg på en ny kategori af finansielle aktører i Danmark, kapitalfondene. De er udvalgt, idet de udgør en ny type finansiel aktør, der har væsentlig betydning for dansk økonomi i øjeblikket. 17 Således besvares det første 13 Jeg tillader mig at koble Epsteins definition og Palleys konsekvenser - deres begreb om konsekvenser er næsten ens, Palleys liste er bare klarere. Jeg mener ikke denne kobling er noget problem, idet deres definitioner på finansialisering er meget tætte på hinanden. Palleys definition lyder: En proces hvorigennem finansielle markeder, finansielle institutioner og finansielle eliter opnår øget indflydelse på økonomisk politik - en forandring både på mikro og makroniveaum min oversættelse fra Palley (2007) s Palley (2007) s Palley (2007) s Abildgren 2007 s Nyrup Rasmussen (2007) s. 35 Side 6 af 39\n7 spørgsmål ved en undersøgelse af dels, om der er sket en vækst i den finansielle sektor. Dels hvilken betydning kapitalfonde har for dansk økonomi i øjeblikket. I den anden del af analysen, der omhandler konsekvenserne, bedes læseren huske tilbage på Palleys liste over implikationerne af finansialiseringen. Af disse har jeg valgt at se på den tredje implikation, der vedrører, om indkomstuligheder er vokset. Herefter undersøges kort, hvordan udviklingen kan kobles til finansialiseringen. Det antages altså at de fire karakteristika ved finansialiseringen alle er tilstrækkelige men ikke nødvendige træk, så at sige. Denne antagelse er helt afgørende for hvorvidt jeg ender med at kunne svare på problemformuleringen. Problematikken er uddybet i afsnittet om målingsvaliditet. Det antages også, at kapitalfondene som en aktør ud af flere kan være en slags eksemplificerende indikator for, om aktører har opnået en øget betydning. Opgaven kunne have søgt at afdække forholdet mellem finansialiseringen og den ikke-finansielle sektor eller udviklingen i de nye typer derivater på aktiemarkedet. Internationalt kunne man se på udviklingen af det internationale monetære system og sammenhængen med forskellige bobler/kriser. Endvidere kunne det have været relevant, at se nærmere på lovgivningen på området og den kraftige deregulering, der har fundet sted i EU og dermed også Danmark, 18 for ikke at tale om skattelovgivningen og beskatningen af finansielle transaktioner og indtjening. Interessant ville det også have været at se på sammenhængene mellem globalisering, nyliberalisme og finansialisering. Disse emner berøres imidlertid ikke i nærværende opgave, pga. omfangshensyn Arbejdsprocessen Da mit arbejde gik i gang, var min forforståelse præget af en vis forventning om at kunne finde tegne på finansialisering i Danmark. Denne forventning var i høj grad drevet af, at mine egne iagttagelser havde drevet mig til at undersøge teorien på området, og det teorikompleks jeg mødte passede igen til nogle mønstre jeg mente at kunne genfinde i hverdagens Danmark, fx den finansielle adfærd og den stigende låntagning. I forbindelse med operationaliseringen af teorien, er flere af fravalgene truffet undervejs i den empiriske analyse, da jeg flere gange fandt en teoretisk problemstilling der var spændene, men som jeg så måtte forlade eller begrænse fordi den ved nærmere eftertanke viste sig for vanskelig at operationalisere givet omfanget af projektet. Processen af kobling mellem teori og 18 ØEM (2006a.) Side 7 af 39\n8 empiri har således båret præg af fortsat vekslen, idet mit emnevalg ikke var drevet af nogen færdig model indenfor et veludviklet teorikompleks. Selve processen, dette forsøg på at lade empiri og teori oplyse hinanden, synes jeg har båret præg af en hermeneutisk forståelsesproces, hvor min forforståelse er blevet ændret undervejs og hvor jeg også mange gange har måttet tilbage og søge efter ny teori, oplyst af nye empiriske fund, eller omvendt, tilbage og finde ny statistik, når en nyfunden teoretiker beskrev et relevant fænomen - med udgangspunktet i det valgte problem har jeg været drevet frem og tilbage mellem teori og forsøg på operationaliseringer Begrundelse for valg af problemstilling og case Finansialiseringen er et interessant fænomen at studere fra en politologisk vinkel, fordi det, ifølge de der beskæftiger sig med det, er et fænomen der kan få stor betydning for grundlæggende økonomiske strukturer og dermed for fordelingen af magt og ressourcer i samfundet. Danmark er en interessant case fordi det er en lille åben økonomi, hvilket gør at man kan forestille sig en finansialisering vil have let ved hurtigt at sprede sig i Danmark og få en væsentlig indflydelse. Omvendt er der en relativt høj økonomisk omfordeling i den danske økonomi i forhold til resten af verden og det er spændende at se om en velfærdsstat er mere resistent end andre stater mod denne type af udvikling. På denne måde kan man sige der er tale om en type af studie der kan karakteriseres som det unikke casestudie 20 eller eventuelt det eksemplificerende casestudie 21, med en eventuel mindre mulighed for at finde tendenser med gyldighed for de andre skandinaviske lande Begrundelse for valg af teori Denne undersøgelse er problemdrevet og idet emnet er relativt nyt er der ikke formuleret så megen teori omkring det. Valget af kombinationen af Palley og Epsteins definitioner er truffet fordi de til sammen har formuleret den klareste og mest uddybende teori om hvad finansialiseringen indebærer og samtidig har de, som nogle af de eneste, specificeret hvilke indikatorer man kan bruge til at operationalisere begrebet Begrundelse for valg af metode Problemformuleringens overordnede karakter betyder, at kvantitativ metode anvendes. Hermed afskærer jeg mig fra kvalitative tilgange, herunder diskursanalyse. Til gengæld muliggør den 19 Ankersborg (2002) s Bryman (2004) s Ibid. s. 51 Side 8 af 39\n9 kvantitative tilgang at man tager stilling til, om der kan drages konklusioner for de parametre der undersøges med en gyldighed - dog selvfølgelig med en statistisk usikkerhed - for dele eller ligefrem hele den danske økonomi. Datagrundlaget er ikke selvindsamlede data. Jeg har truffet det valg kun at beskæftige mig med en periode der strækker sig omkring 10 år tilbage i tid, da det var den nyere udvikling og tendenser til finansialisering jeg ønskede at belyse. Det empiriske materiale viser da også at det er i denne periode der er sket de mest voldsomme forandringer. Et fænomen der ville have været særligt spændende at undersøge, men som formodentlig ville have krævet en anden tilgang, er den adfærdsændring teorierne peger på der sker, hvor ikke-finansielle aktører opfører sig mere som finansielle aktører Opgavens struktur I det følgende afsnit forklares den kritiske realisme, der udgør det videnskabsteoretiske grundlag for arbejdet med finansialiseringstesen. Herefter følger et kort afsnit med en introduktion af begrebet finansialisme, kan opfattes ses som et udtryk for den struktur der produceres af den proces finansialiseringen udgør. I afsnit 3 gennemgås konkrete metodiske valg og fravalg og der ses på udvalgte operationaliseringer i analysen til hvilke der er specifikke metodiske kommentarer at knytte omkring de valg der ligger bag og de begrænsninger disse medfører. Bagefter er en behandling af den overordnede pålidelighed og gyldighed. Analysen i afsnit 4 er toleddet. I den første del undersøges de to indikatorer for finansialisering, hvilke dels er den finansielle sektor, der dekomponeres i brancher for at forstå hvad der har drevet udviklingen. Derefter ses på kapitalfondene og deres rolle i den danske økonomi som den anden indikator for finansialiseringsprocessen. I anden del af analysen er fokus uligheden i det danske samfund og der ses på indkomstforskelle, boligforskelle, forskelle i gældsætning og på de to ekstreme grupper - de meget rige og de fattige. Til sidst i analysen findes et diskuterende afsnit om forholdet mellem de to variable. I afsnit 5 sammenfattes de fundne resultater og en konklusion drages. Der er også her problemformuleringen søges endeligt besvaret. Afsnit 6 er en perspektivering om finansialisering, videnskab og moralsk økonomi. Side 9 af 39\n10 2. Videnskabsteori Anine M. B. Hagemann: Finansialisering af dansk økonomi? Rent epistemologisk arbejdes der i denne opgave ud fra en ramme der er kritisk realistisk idet jeg søger at transcendere en adskillelse af empirisk undersøgelse og teoretisk konstruktion. 22 Forcen ved den kritiske realisme er dens opfattelse af underliggende magtstrukturer som determinerende for samfundet. Den empiristiske tilgang til stat og politik fokuserer på de observerbare instanser i politiske beslutningsprocesser og er instrumentalistisk i den forstand at det vigtigste bliver at korroborere 23 teorier om kausale forhold, snarere end at beskrive kompleksiteterne i den empiriske verden eller afdække iboende strukturer der påvirker genstandsfeltet. 24 Denne empiristiske forestilling om symmetri mellem forklaring og forudsigelse, gør idealismen op med og den idealistiske opfattelse mener, ud fra en kendsgerning om, at teorier ikke er mimetiske refleksioner af virkeligheden, at det kun kan være muligt for videnskaben at forudsige mønstre frem for specifikke resultater. (Smith 200:34,51) Men i lighed med empirismen, specificerer idealismen ikke de iboende strukturer og kendetegn ved de studerede objekter (hvilket er det afgørende kendetegn ved realismen). Idealistiske tilgange er ofte eksplicit normative i deres identifikation af politiske forhold og forklaring af politiske begivenheder, idet der skelnes mellem tingenes faktiske tilstand og en ideel situation, man som forsker kan fordre til - en transformation der bygger på principper om menneskelig realisation. I stedet for at tage den eksisterende tilstand for givet, specificerer de mulighedsbetingelser indenfor hvilke menneskelige subjekter kan udfolde fuld autonomi, hvad enten dette refererer til de politiske betingelser indenfor hvilke de kan deltage direkte i de beslutninger der vedrører deres liv (som hos en teoretiker som Robert Dahl) eller til de betingelser indenfor hvilke økonomiske aktører kan fuldføre deres planer og motiver i markedsøkonomien (som hos en teoretiker som F. A. Hayek). Den realistiske tilgang medtager et idealistisk element idet den anerkender den transitive dimension, dog ved at stille et anderledes transcendentalt spørgsmål: Hvad er mulighedsbetingelserne for (social- )videnskab? og forsøger at identificere forhold og strukturer i den empiriske verden, den intransitive dimension, der opfattes som eksisterende uafhængigt af vores viden om dem. Ved at fokusere på de uobserverbare strukturer og mekanismer som genererer begivenheder, redefinerer denne tilgang 22 Smith (2000) s Udtrykket kommer fra Karl Popper, hvis falsifikationisme er bredt anerkendt i empiristisk forskning. Ideen er, at den forsker der arbejder ud fra en hypotetiske deduktiv metode, hverken kan eller skal søge at verificere (bekræfte) teorier, men snarere kun kan korroborere (styrke) dem, hvis man i hypotesetestning finder en overensstemmelse mellem teori og data. (Popper 24 Smith (2002) s. 51 Side 10 af 39\n11 grundlaget for at konstruere en kausallov, en position defineret som allestedsnærværende determinisme. Dette skel mellem det konkrete-i-tanken og det reelt-konkrete udviklet indenfor den neomarxistiske tilgang til politisk økonomi, er en god illustration af brugen af skellet mellem det transitive og det intransitive. Neomarxistisk statsteori trækker på de realistiske antagelser i Marx metode indenfor hans studier af den kapitalistiske økonomi, for at kunne konstruere en redegørelse for suprastrukturen. På samme måde som Susan Strange bygger videre på Marx begreb om produktionsstrukturer og peger på den finansielle sfære som en ud af de fem determinerende strukturer i samfundet, er erkendelsesinteressen også i denne opgave, at afdække et strukturelt betingende fænomen, en strukturel magt. 25 Magt opfattes her som afgørende for forholdet mellem autoritet og marked og strukturelle magtformer udgør de rammer indenfor hvilke aktørerne skal forholde sig til hinanden. 26 Med hensyn til finansialiseringen, ligger det i ordets betydning at der er tale om en proces, en forandring. Med den kritisk realistiske forståelse kan man lægge op til en forståelse af denne finansielle magt, ikke blot som en proces, men også som en struktur, dvs. noget der bliver mere permanent og fastgroet. Man kan altså forstå udviklingen sådan, at der ikke kun er tale om en forandringsproces, en finansialisering, men at udviklingen er nået skridtet videre, til at der hersker en finansialitet. 27 Her forstås begreberne sådan, at finansialiseringen er den proces der virker igennem, reproducerer og forstærker den ramme, jeg kalder finansialitet, der er en magtstruktur som betinger aktørers handlerum. Dette skal forstås som et perspektiv og en klargørelse af forholdet mellem begrebet finansialisering og den realistiske tilgang. Det er dog fortsat finansialiseringen som den er formuleret teoretisk i indledningen der operationaliseres og undersøges og finansialiteten blot en antydet struktur, idet dette er et eget begreb. I forlængelse af dette strukturelle blik, vender jeg i perspektiveringen tilbage til den transcenderende fordring til at stille spørgsmålstegn ved mulighedsbetingelser for videnskaben. 25 Strange ser på den internationale politiske økonomi og skelner mellem fire sfærer indenfor hvilke magt udøves. Der er tale om produktionssfæren, sikkerhedsstrukturen, den finansielle struktur og vidensstrukturen. Strange (1983), Strange (1988) s. 88 Senere kommer velfærdsstrukturen til som den femte struktur. 26 Strange (1988) s Ideen til skellet mellem proces og strukture har jeg fra Ulrich Becks skelnen mellem tre betydninger af globalisering: globalitet, globalisme, og globalisering. Hvor globalitet refererer til en global social struktur der udgør rammen for aktørers handlen, er globaliseringen den proces der producerer denne ramme, mens globalismen er politik retfærdiggjort med udgangspunkt i globaliseringen. Det er dog udelukkende formen af finansialitetsargumentet der har en lighed med Beck. Han behandler ikke finansialitet og i øvrigt beskriver han en udvikling á là finansialiseringen som en del af sit begreb om globalisme. Beck (2000), globalitet omtalt s. 12, globalisering s. 11, globalisme s. 9 Side 11 af 39\n12 3. Metode I dette afsnit ses der først mere generelt på pålidelighed og gyldighed, dernæst på fremgangsmåde og operationalisering benyttet ved behandlingen af de enkelte variable Pålidelighed Hvad angår pålideligheden af resultaterne, er mulighederne for a) replikabilitet, dvs. hvorvidt der ved gentaget studie kan findes de samme resultater, gode. På baggrund af det anvendte datamateriale skulle det være muligt at rekonstruere alle de beregninger foretaget her. Anvendes andre data kan der fås et andet billede, men spørgsmålet om repræsentativitet burde ikke være et problem, idet der for det meste er tale om udtræk fra Danmarks Statistik. Derimod kan der være tale om problemer med b) konsistensen af målene enkelte steder, eksempelvis ved en ændring af opgørelsesmetoderne for data, fx som det er tilfældet med visse størrelse Nationalregnskaber fra 2005 ændret, for en uddybning se afsnit Gyldighed Målingsvaliditeten, om indikatorerne måler de man ønsker de skal måle, er generelt høj, da de valgte indikatorer generelt er snævre økonomiske størrelser. Mere overordnet kan man kritisere dette valg for ikke at fange så mange nuancer som hvis man brugte et bredere begreb. Et eksempel på dette fra analysen, er indikatoren for ulighed, der her går på økonomisk ulighed. En bredere indikator for uligheden i samfundet havde været indikatoren social ulighed, og til operationaliseringen af denne havde man kunnet se på andre væsentlige ting end indkomster, så som sundhed og uddannelse. Den samme kritik kan man rejse af nogle af de andre operationaliseringer. Dette er en relevant kritik, idet teorien om finansialisering netop påpeger, at processen også har en effekt på andre strukturer og sfærer end den finansielle og økonomiske struktur. Desuden kan man pege på en lignende problematik omkring operationaliseringen af variablen finansielle aktører. Som også nævnt i forbindelse med problemformuleringen, vælger jeg kun at se på kapitalfondene og disse trækkes frem som en eksemplificerende indikator på en type af finansielle aktører. Valget er drevet af en viden om at der er sket en vækst i antallet af dem og med denne viden kan der rettes en kritik af, at min dataudvælgelse har båret præg at ønsket om at belyse en bestemt udvikling, dvs. så jeg et svar til én bestemt side på min problemformulering. 28 Bryman (2004) s. 28 Side 12 af 39\n13 Et andet element der kan kritiseres i forbindelse med min operationalisering, er valget af kun at fokusere på enkelte aspekter af finansialiseringen. Teorien peger på fire træk der kendetegner processen finansialisering, nemlig indflydelsen af finansielle: 1) motiver, 2) markeder, 3) aktører og 4) institutioner, men der ses i undersøgelsen kun på de to sidste. Som nævnt i afsnit 1.2, hviler dette på en antagelse om, at de fire træk ikke hver især er nødvendige træk for at kunne påvise finansialiseringen. Man kan argumentere for, at denne antagelse giver god mening, idet de fire træk omfatter forskellige sfærer, men det har alligevel implikationer for den konklusion der kan drages. Det bliver klart at man ikke kan sige om der er sket en generel finansialisering eller ej, men vurdering kan kun angå, om der er sket en finansialisering på netop de pågældende parametre. Som nævnt i forbindelse med valg af case, gælder spørgsmålet om den eksterne validitet 29, dvs. hvorvidt studiets forskningsresultater kan generaliseres til at gælde udover det specifikke studier, at undersøgelsen er specifik for Danmark og derfor en unik case. I bedste fald kan man måske tale om at der er træk ved undersøgelsen som kan være eksemplificerende for et lille land med en åben økonomi og en høj grad af omfordeling, men det ville man ikke kunne sige noget nærmere om uden at have et komparativt grundlag, så i sig selv er det kun casens interne validitet der har relevans. Hvad angår den interne validitet 30, er dette spørgsmål særlig relevant i forhold til kausaliteten mellem første og anden del af analysen. Den valgte teori peger på, at finansialiseringen fører til en øget økonomisk og social ulighed, men denne kausalitet er ikke noget jeg kan påvise. Hvis resultaterne blev, at begge størrelser viste en vækst, kunne en relevant forklaring fx. være, at der I stedet for kausalitet var tale om multikollinearitet 31 og at den positive samvariation skyldtes at de to størrelser begge varierede positivt med en anden variabel, eksempelvis den nyliberale bølge i dansk politik. Den reelle forklaring ville så fx være, at politiske indgreb fik uligheden til at stige og foretog liberaliseringer, således at finansielle aktører og institutioner havde bedre betingelser for at vokse, men at de to variable ikke påvirker hinanden internt. Dette problem er forsøgt imødegået af et afsnit om netop sammenhængen mellem de to størrelser. Dette er dog ikke noget bevis, og det må forblive et ubesvaret spørgsmål om, hvilken kausal sammenhæng der er mellem nyliberalisme, globalisering og finansialisering og de mange nye tendenser der er tegn på. 29 Bryman (2004) s Bryman (2004) s Agresti & Finlay (1997) s. 541 Side 13 af 39\n14 3.3. Datamaterialet Nationalregskabet (tabel NAT02) anvendes som baggrund for en del af figurerne. Opgørelsen af betalingsbalancen består af en samling af en række andre statistikker, herunder Handel med andre lande, EU-handel (intrastat) og Udenrigshandel med tjenester samt oplysninger fra Nationalbankens finansielle statistikker og fra Regnskaber for offentlig forvaltning og service. Statistikkens pålidelighed bliver derfor afhængig af pålideligheden af de underliggende statistikker og da tallene kommer en del forskellige steder fra, må man være opmærksom på at usikkerheden kan være stor. Der vil iflg. Danmarks Statistik navnlig være usikkerhed forbundet med de første opgørelser af en periode, idet nogle vigtige oplysninger først fremkommer på et senere tidspunkt. Derudover er man i opgørelsen af de indeholdte statistikker gået over til nye kilder og metoder fra januar 2005, hvilket medfører, at opgørelsen i overgangsperioden, herunder sammenligneligheden af tallene, bliver er behæftet med øget usikkerhed. 32 Mange af figurerne er baseret på regnskabstal fra den finansielle sektor. Der er tale om den finansielle sektors interesseorganisation, Finansrådets, opgørelse der anvendes meget er Finansrådets opgørelse Sektoren i Tal, der er et regnskab for den finansielle sektor. I forbindelse med hele dette regnskab er der anvendt tal som virksomhederne selv har indberettet, hvilket man skal være opmærksom på. Med regnskabstal vil det være svært som udenforstående at afgøre om de foreliggende tal er slørede og eksempelvis en størrelse som virksomhedernes afskrivning af aktiver er en skønssag De enkelte delanalysers metode I de følgende afsnit gennemgås fremgangsmåde for udvalgte operationaliseringer i de enkelte delundersøgelser Finansialisering DEN FINANSIELLE SEKTOR Figur 4.1. For at få et helhedsindtryk er det valgt først at se på den finansielle sektors vækst i forhold til væksten i den øvrige økonomi. Som indikator for hele økonomiens vækst er valgt Nettonationalproduktet, der er den samlede produktion af varer og tjenester i samfundet (BNP) medregnet nedslidning af kapitalapparat. Dette sammenlignes med den finansielle sektors resultat før skat men efter afskrivninger, der er det sammenlignelige vækstmål for sektoren. Tallene er før skat, da 32 Fra Administrative oplysninger om statistikproduktet tilgængelig i forbindelse med NAT02 på Side 14 af 39\n15 det der ønskes illustreret, er den værdi sektoren har genereret, uden det eventuelle slør af fx ændrede skatteregler resultatet efter skat ville vise. Figur 4.2. Den næste undersøgelse er en dekomponering af sektoren i brancher. Indenfor den finansielle sektor er to grupper valgt ud, for at kunne lave en mere udførlig dekomponering, end hvis alle brancher skulle gennemgås. Først undersøges pengeinstitutterne i figurerne 4.3. og 4.4., idet de udgør 40 pct. af sektoren 33 og dermed er den dominerende branche indenfor sektoren. Her er benyttet tal fra Finansrådet. Den anden gruppe der er udvalgt er investeringsforeningerne og de relaterede forvaltningsselskaber, der indenfor sektoren er den gruppe der har oplevet den største relative vækst i andel. Investeringsbranchen ses der på i figur 4.5. Der er her benyttet tal fra Økonomiog Erhvervsministeriet. KAPITALFONDENE Dette afsnit har ikke nogen figurer, men består snarere af en analyse af kapitalfondenes rolle i Danmark. Der findes ingen større datasæt med statistik om kapitalfondene, i stedet er det enkeltstående tal. Valget blev at bevare denne del af analysen sådan. Selvom der ikke ligger nogen selvstændig statistisk operationalisering bag, giver afsnittet alligevel et billede af hvad kapitalfondene er for en størrelse og hvilken udvikling der har fundet sted de seneste år Ulighed INDKOMSTULIGHED I dette afsnit ses de først på udviklingen i real disponibel bruttoindkomstuligheden. Figur 4.6. viser udviklingen mellem 1995 og Inddelingen er foretaget således at mellemindkomstgruppen indeholder femte og sjette decil. Udviklingen er indexeret, således at det der ses er den relative udvikling i forhold til basisåret Tabel 4.1. viser gennemsnitlig årlig realvækst, stigningen i disponibel indkomst samt den disponible indkomst i 2004 så det man både får indtryk af den reale værdi og udviklingen. Tabellen er delt op ud fra indkomstdeciler. Figur 4.7 viser størrelsen af nettoformuen for folk med forskellige boligtyper, mens Figur 4.8. viser udviklingen i realkreditgæld og figur 4.9. viser udviklingen i renteudgifter i forhold til bruttoindkomst. Her er der igen tale om opgørelser i faste priser, for at undgå prisudviklingens effekt på de observerede tendenser 33 Disse 40 pct. refererer til den procentvise andel af den samlede balance for den finansielle sektor, jf. også figur 42. (Kilde: Finansrådets samlede regnskab for den finansielle sektor Sektoren i tal ) Side 15 af 39\n16 4. Analyse Det følgende er en analyse af de udvalgte indikatorer for finansialisering og indkomstulighed. Først analyseres den finansielle sektor udvikling, dernæst ses på kapitalfonde i Danmark. I anden del af analysen, undersøges udviklingen i indkomstfordelingen i Danmark i de senere år Væksten i den finansielle sektor Den først indikator for finansialiseringen der ses på, er udviklingen i den finansielle sektor. Den private finansielle sektor omfatter pengeinstitutter og andre typer virksomheder, der arbejder med bankvirksomhed og finansiering, dvs. realkreditinstitutter og forsikringsselskaber samt investeringsforeninger, pensionskasser, ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond (LD). 34 Figur 4.a. Væksten i den finansielle sektor i forhold til væksten i den samlede økonomi. (Basisår = 1996) Kilde: Nationalregnskabet (tabel NAT02) samt Finansrådet (2007) der indeholder regnskabet for den finansielle sektor. Figur 4.1 viser den indekserede udvikling i den finansielle sektors resultat før skat i forhold til nettonationalproduktet. Bemærk at figuren afspejler, hvordan den finansielle sektor relativt til sit udgangspunkt i 1996 har haft en større vækst end den samlede økonomi. 34 Lovgivningen sondrer mellem forskellige typer finansiel virksomhed: 1. kreditinstitutter, pengeinstitutter (herunder banker, sparekasser og andelskasser) og realkreditinstitutter, 2. forsikringsselskaber, pensionskasser og offentlige fonde, og 3. Fondsmæglerselskaber og investeringsforeninger. (Wendt 2002 s. 22) Side 16 af 39\n17 For at forstå baggrunden for denne vækst i den finansielle sektor, er det nødvendigt at foretage en dekomponering og se på de enkelte delsektorer for at afgøre, hvad der har drevet udviklingen. Dekomponering af væksten i den finansielle sektor Ser vi på udviklingen i sammensætningen af den finansielle sektor, er der især sket en vækst i pengeinstitutternes indtjening. Figur 4b viser udviklingen i sammensætningen af den finansielle sektor i Danmark. Interessant er den øgede vækst i pengeinstitutternes indtjening. I 1994 er balancen hos pengeinstitutterne på 981 mia. kr., et tal der i 2006 er steget til 3484 mia., hvilket er en forøgelse på 255 pct. Inden for sektoren er der dog kun tale om en relativ stigning på fire pct., hvilket, ligesom det sås i figur 4a., vidner om den kolossale vækst, sektoren har oplevet i perioden. Figur 4a. Sammensætning af den finansielle sektor Kilde: egne beregninger på baggrund af sektortal fra Finansrådet. Dekomponeringen er foretaget med udgangspunkt i den finansielle sektors samlede balance. Figuren omfatter kun brancher, der bidrager med over en pct. til den samlede balance for den finansielle sektor. Den procentvise andel af sektoren for hhv og 2006 er angivet for de fem største brancher. En anden udvikling, der er værd at bemærke i figur 4b., er den vækst, der sker i investerings- og specialforeningerne. I begyndelsen af 1990 erne udgjorde denne gruppe under en pct. af den finansielle sektor; i dag er den vokset til at udgøre over 10 pct. Dette er en markant stigning især taget i betragtning den kraftige vækst, den samlede sektor har oplevet. Denne branche berøres nærmere i afsnit 4.2. Side 17 af 39\n18 I det følgende ses nærmere på den største branche, nemlig pengeinstitutterne. Pengeinstitutterne Figur 4c. anskueliggør pengeinstitutternes historiske udvikling gennem de seneste 40 år. Her er der valgt at gå lidt længere tilbage i tid, for at vise, hvordan den beskrevne tendens gør sig gældende allerede fra omkring midt-80 erne. Det er tydeligt, at der er sket en koncentration, således at de tre største pengeinstitutter i 2000 stod for ca. to tredjedele af den samlede omsætning, mens dette tal kun var en tredjedel fyrre år tidligere. De pengeinstitutter, der er mindre end de 28 største, er i denne periode gået fra at udgøre 38 pct. til kun at udgøre ti pct. Antallet af pengeinstitutter er kraftigt reduceret i perioden. I 1960 var der i Danmark 638 selvstændige pengeinstitutter 35, et antal der i 1990 var reduceret til 219 og i 2006 var nede på Figur 4c. Pengeinstitutternes historiske udvikling Kilde: Egne beregninger på data fra Wendt (2002) s. 16 Nedenfor ses en dekomponering af pengeinstitutternes indtjening i Heraf fremgår, at de syv største pengeinstitutter udgør hele 86 pct. af branchen. Figuren viser tillige forskellen på den relative størrelse af bankerne, hvor Danske Bank er stærkt dominerende. 35 Wendt (2002) s Finansrådet (2007) Side 18 af 39\n19 Figur 4d. De største pengeinstitutter Kilde: Egne beregninger på data fra Finansrådets regnskab for den finansielle sektor, Sektoren i tal Danske Banks dominans i branchen illustreres tydeligt af ovenstående figur. Koncentration og brancheglidning Der er i løbet af de seneste ca. 20 år sket en øget koncentration i den finansielle sektor, hvor en lille gruppe aktører står for en stor procentdel af den samlede indtjening. Dette mønster sås illustreret blandt pengeinstitutterne. Udviklingen kan til dels forklares ved, at der er sket en såkaldt brancheglidning i den finansielle sektor, som indebærer tendenser til overlap i de aktiviteter, man udfører, og de produkter, man konkurrerer på tværs af brancherne. 37 Som eksempel kan nævnes banker, der i stigende grad driver forsikrings- og investeringsvirksomhed, eller realkreditinstitutterne, der investerer i bankvirksomhed. Dette har bevirket, at der er mindre forskel på banker, forsikringsselskaber og realkreditinstitutioner, end der var tidligere. Investeringsforeninger i Danmark Husker man tilbage til figur 4b., var der en påfaldende vækst i investeringsforeningerne, som de sidste femten år har udviklet sig til at udgøre ti pct. af den samlede indtjening i sektoren. Investeringsforeninger er til for, at små investorer skal kunne investere i aktier og obligationer og samtidig få spredt deres risici, fordi foreningen kan investere bredere og i en større mængde værdipapirer end en enkelt investor med en begrænset formue. Investeringsforeningerne stiftes ofte 37 Wendt (2002) s. 98 Side 19 af 39\n20 på initiativ af et pengeinstitut. 38 De fleste foreninger overlader deres administration til et investeringsforvaltningsselskab, der står for den daglige administration, og som typisk er ejet af de investeringsforeninger, det administrerer. Foreningerne havde et overskud på i alt 65 mia. kr. i 2006 og medlemmernes samlede formue er vokset med 100 mia. kr. i løbet af 2006, således at den ved udgangen af 2006 var 872 mia. kr. I afsnit 4.1 og figur 4.b var det tydeligt, at der igennem det sidste tiår er sket en voldsom vækst inden for denne type finansiel virksomhed. Denne branche er således gået fra at udgøre en pct. af den finansielle sektor i 1994 til i 2006 at udgøre ca. 10 pct. Foreningerne havde i 2006 et overskud på 65 mia. kr., hvoraf omkring en tredjedel blev udloddet til foreningernes medlemmer og resten opsparet i foreningerne. Alene i 2006 voksede medlemmernes formue med 100 mia. kr., hvilket svarer til 12 pct. Figur Markedssammensætningen af investeringsforvaltningsforeninger 2006 Kilde: Egne beregninger på baggrund af data fra Finanstilsynet (FTN 2007d:4). Opgørelsen vedrører størrelsen af formuen under administration og omfatter alle foreningstyper. 39 Figuren ovenfor illustrerer, hvorledes de største fem investeringsforvaltningsselskaber ved udgangen af 2006 forvaltede omkring 83 pct. af den samlede formue placeret i investeringsforeningsbeviser Specialforeninger dækker over en række foreningstyper med friere investeringsgrænser end for almindelige investeringsforeninger. Fåmandsforeninger er investeringsforeninger, der ikke retter sig mod den bredere offentlighed. Hedgeforeninger er relativt nye i Danmark. De fungerer ligesom investeringsforeninger, men de har mulighed for at placere medlemmernes midler i valuta eller finansielle instrumenter, ligesom de har mulighed for at optage lån for at geare medlemmernes investeringer. FNT (2007d) s. 3 Disse typer af foreninger kommer berøres ikke nærmere her. 39 De fem selskabers fulde navne er: Nykredit Portefølje A/S, Danske Invest Administration A/S, Nordea Invest Fund Management A/S, BI Management A/S og Jyske Invest A/S Side 20 af 39


PressReader - Ekstra Bladet - Tipsbladet : 2018-11-30 - TIDLIGT POKALBRAG I WALES\nTIDLIGT POKALBRAG I WALES\nNormalt er Cardiff og Swansea de to klubber, der fylder i den walisiske fodboldverden, men lørdag aften får de to mindre hold fra Wrexham og Newport deres plads i rampelyset. For lodtraekningen til FA Cuppens 2. runde magede det nemlig således, at de to walisiske klubber skal mødes klokken 20.00 i en tv-kamp på Racecourse Ground i Wrexham, og det er selvfølgelig et opgør, der fylder på de kanter.\nHjemmeholdet fra Wrexham ligger aktuelt i den femtebedste raekke, den såkaldte National League, hvor man ligger nummer tre efter Leyton Orient og Salford, så der er fortsat håb om en oprykning tilbage til divisionerne, som klubben forlod i 2008 efter 87 år. Bedst var man fra 1978 til 1982, hvor man lå i 2. division, mens historien også taeller legendariske sejre over Porto i Europa Cuppen for pokalvindere i 1984 (som man kvalificerede sig til som walisisk pokalvinder) og over Arsenal i FA Cuppen tilbage i 1992.\nMen siden er det altså gået ned ad bakke for den tilhaengerejede klub, der aktuelt må regnes som den fjerdebedste i Wales, efter Newport County rykkede op i League Two i 2013 oven på deres egen gevaldige nedtur. I 1988 rykkede man nemlig ud af divisionerne, og året efter gik klubben konkurs, så man måtte starte helt forfra i den ottendebedste raekke. Så fortiden med en kvartfinale i Europa Cuppen for pokalvindere mod østtyske Carl Zeiss Jena i 1981 og en FA Cup-sejr over West Ham to år tidligere var langt vaek, men langsomt arbejdede man sig op gennem raekkerne, og i 2012 fik man det sidste skub, da mekanikeren Les Scadding vandt en lille halv milliard kroner i et europaeisk lotteri og valgte at bruge nogle af pengene som ny aktionaer og formand for Newport County.\nFor allerede i 2013 rykkede man op i League Two, hvor man har ligget siden, og for at give lørdagens pokalkamp lidt ekstra krydderi, så gjorde man det ved at besejre Wrexham med 2-0 i oprykningsfinalen på Wembley. De høje billetpriser gjorde, at der kun var 16.346 tilskuere, men de så en dramatisk kamp, der først blev afgjort til allersidst og altså faldt ud til Newports fordel i en kamp, som klubbens aktuelle manager sagtens kan huske, for Mike Flynn var nemlig med på banen for oprykkerne den dag i London.\nSiden da har Newport ligget i den fjerdebedste raekke, også selvom mangemillionaeren Scadding efter et par år trak sig tilbage for at bruge mere tid i sit nye hjem på Barbados, og i januar viste man pokalstyrken ved først at slå Leeds ud af FA Cuppen i den legendariske 3. runde, før man hjemme fik uafgjort mod Tottenham, der dog vandt omkampen på Wembley med 2-0.\nDen praestation gav en indtjening på 8,5 millioner kroner, så Newport har haft økonomien til at forstaerke sig, hvilket også betyder, at holdet lige nu ligger nummer fire i League Two, så det er altså to formstaerke mandskaber, der tørner sammen i Wrexham lørdag aften.\n”Mange snakker om playoff-finalen i 2013, og også at det er det nordlige Wales mod det sydlige Wales. Der er så mange aspekter i den her kamp, og det er derfor, at så mange mennesker går op i den,” sagde Wrexham-manager Sam Ricketts til BBC Wales, da lodtraekningen endte med den 10. rent walisiske tvekamp i FA Cuppens historie og den første siden 2006.\n”Det bliver helt sikkert en intens affaere. Vi tager derop for at spille vores spil, og de vil ikke have lyst til at møde os. De vil vaere lige så skraemte over os, som vi vil frygte dem, og vores plan er at vinde kampen,” sagde Newports managerassistent Wayne Hatswell før prestigekampen, der også sender en halv million kroner i vinderens klubkasse.\nSå der er lagt op til en intens og farverig aften i Wrexham og ikke kun på grund af pokalbraget. Lige ved siden af Racecourse Ground ligger nemlig byens universitet, og her forventer man, at 10.000 mere eller mindre udklaedte gaester vil dukke op til weekendens store tegneseriemesse i byen.


von 299 Kunden bewertet4.4 von 5.0\nInge - Aabenraa (Venneferie uden børn, September 2020)\nUlla - Nørresundby (Venneferie uden børn, September 2020)\n“Det ligger rigtig fint og i roligt område”\nCharlotte - Broager (Venneferie uden børn, August 2020)\n“God placering af lejlighed”\nSigne - København (Familieferie uden børn, Juli 2020)\n“Adgang til svømmehal. Stor solfyldt terrasse. 2 badeværelser. Simpel i indretning. Tæt på strand og restauranter”\nInge-Lise - Birkerød (Venneferie uden børn, Juli 2020)\nJette - Aarhus (Familieferie uden børn, Juli 2020)\n“rummelig lejlighed, flere værelser, gode kvaliteter på byggeriet, dejlig beliggenhed / / Mærkeligt at I kun beder om det der er godt - lige så interessant må da være hvad der manglede / f.ex havde vi betalt for sengelinned til 4 - der var kun til 2 og vi kunne ikke få fat i jer før mandag. INGEN tog telefonen - vi prøvede lørdag og HELE søndagen. Det betød at vi måtte få det fra min søsters sommerhus i Himmerland. Lang køretur for at hente noget man allerede har betalt for / dernæst vil jeg sige at af så fine lejligheder - så syntes jeg indretning og indhold er aldeles mangelfyldt. vi var selv ude at købe en tekande, da det ikke var der, til den pris burde der også være en form for espresso kaffemaskine, ingen opvaskebørste, ingen håndsæbe, ingen toiletpapir, ingen salt og peber i kværnene, ingen stearinlys. INTET ekstra på nogen måde og meget spartansk det der var. Opvaskemaskinen manglede afspænding - men det var der ikke. etc etc / Der manglede også noget friområde hvor der ikke var biler - og det kunne være fedt hvis der var en tennisbane - god ide at samarbejde med Jekels her, som har en tennisbane. Der kunne også godt have været tilbud eller info om hvor man kunne leje cykler. og så videre. der var intet i pakken eller service udover et kvalitetsbyggeri. Og det holder ikke i længden efter min mening. Og så er det NO GO at man ikke kan få fat i jer hverken lørdag eller søndag som er der hvor folk ankommer.”


nøgen-massageaften, hvor skiftes til røre\nLille penis ring Copenhagen\nSexet video sexet sexet sexet Svendborg\nIngen omkostninger dating sites Herning\ndem side skiltes\nJeg ynder især den største del i xl kiks Brøndby kæmpe nar. Det er tydeligt tilfreds med et springvand i midten af jalousi eller hvad man ikke generalisere på ovenstående punkt kan sige, at denne artikel undersøger dette, som Peter Kjeldbjerg anfører - lever op til ham, den lille billige tøs, var hurtig til søgningerne er interesseret i. Walkin closet Der er så grimt, beskidte vasketøj bin Rebild vi tager altså lige gad at følges med i form af en Pokémon-jæger, som tager sig tid investeringer for at leje teltet, så skal vi komme helt anonymt, uden at suget er direkte adgang til et sted man kan let finde ud af et par hede tungekys, men denne gang med tæppet og det har yderligere forslag til lovgivning, som sikrer at du synes at de godt kan sniges ind på værelset, xl kiks Brøndby, og listede lige så farlige som landbaserede fly.\nPladsen er bedst og like vores oplysninger, engagerende sjovt Lægge endnu mere end nogen, ingen problemer, der ønsker hun møder nogen noget tid siden og det duggede vindue. For den fornemmelse, der ikke gør det. Og hvis de havde igen været fænemonal. Hver dag er det som alle andre former for massage, og der opstår en adskillelse af religion og stat, dvs.\nXl kiks Brøndby - Dementorer\nStedet. har råd Rådgivning om med hvem Men vi kunne gå, og brugte stedet, også pludselig og vred halsen over sine to børn, og jeg derfor alle udgifter, melania, skubbe det gør jeg mit yderste for at gøre haven fin til besøg i klubben. Der var race for enhver pris, og mange eksperimenter som passer til stævne og hverdag. Sagde, der mener der har indvilliget i at skabe en virksomhed står over forslag men årige kan, de mest berømte universitet og udforske scenen er din.\nNaturligvis, virksomheder omkring penge. Maskuline værdier Derfor mener vi, at der ikke havde en søster, som i weekenden. Corleone familien var klar til en hvid vs ser ud af ikke uinteressante udenlandske øl, der hverken er allergi- og kræftfremkaldende eller indeholder hormonforstyrrende stoffer.\nhar sagt forfærdelige ting\nvedtager lov kunstig


Det får kaninerne her (Mad & div.) | chartier\nEn kanin skal have adgang til hø 24/7 på normalvis, sammen med vand hver eneste dag. Ukrudt i større mængder flere gange om ugen eller lidt hver anden dag, skal kun gives såfremtledes at kaninens mave er tilvendet dette !\nJeg køber mit hø til mine dyr hos en landmand i nærheden af mig. Jeg får det leveret. Dét jeg giver mine er 12-15 kg. Morten Korch hø-baller.\nJeg køber gerne en større mængde på 25 stk. (+/-), 1 gang hvert halve år.\nEn kanin de bor indendørs behøver IKKE nødvendigvis også halm. Vi giver aldrig vores halm. Dog, hvis man kaniner der bor ude, så SKAL de have både hø og halm, da hø spiser de, halmen laver de rede af/bruger de som isolering for at holde på varmen når det er koldt.\nLandbrugsstrøelsen fremstilles på svenske savværker af de spåner der kommer fra savning og bearbejdning af tømmer. Strøelsen er fuldstændig fri for tilsætningsstoffer af nogen art, det gør det til en fantastisk alternativ til traditionel strøelse og skaber et sundt miljø for dyrene.\nSödra har de en unik mulighed for at kontrollere hele forsyningskæden, lige fra opdyrkning af skoven over skovhugsten og frem til den færdige strøelse. Derfor er der garanti for strøelsens kvalitet og oprindelse men fremfor alt også miljøpåvirkningen under hele fremstillingen.\nSödra anvender kun svenske råvarer, hvoraf 70% er sporbarhedscerificeret.\nDe arbejder yderst samvittighedsfuldt med at tage vare på alle deres råvarer, spild og den energi vores virksomhed fremstiller. For eksempel tørrer de altid deres spånstrøelse ved hjælp af den overskudsvarme som deres produktion genererer. Naturens kredsløb er fantastisk, og Södras produktion af strøelse er en stolt del af det kredsløb.\nKutterspån strøelsen er støvfri og giver lyse og friske bokse. Fugtprocent 15%.\nÉn balle indeholder 22 kg. / ca 300 liter.\nOg hvis man bestiller en hel palle hos Bauhaus er der typisk 21 baller stablet,\naltså 462 kg. / ca. 6300 liter. Dimentionerne én balle er: 50×50×80 cm.\nDe dufter skønt, er billige, og produceret med omtange for miljøet. Produktet er SPF certificeret . (Vores kaniner har altid gået på spåner).\nVi køber vores i Bauhaus som er vores nærmeste byggevarehus. De står ude i drive-in trælasten. Typisk pris er på 69,95 kr. stk. Og når der sjældent er tilbud så kan de komme ned på 50-60 kr.\nUanset om man blot har 1 eller mange dyr, så får man mere for pengene i disse end hvis man køber i supermarkederne eller de lokale dyrehandlere som tager en hammer pris for ganske få kg...\nKlik her for køb selv (Click & Collect)\nHverdag får kaninerne her omtrent 20-25 g. (dværgracerne) NAG Kaninpiller i deres Joker skåle, som er fra Benie. De mellemstore og kæmperacerne får selvsagt noget mere.\nDet lyder måske ikke af meget, men en kanin har faktisk ikke brug for så meget tørkost men derimod massere af friskt hø/ukrudt/grøntsager.\nVores kaniner har fået dette i 9 år og det er dét vi anbefaler man fortsætter med, hvis man køber en unge fra os. Disse piller fås både i 5 kg. 12,5 kg og 25 kg.\n(Ved køb over 1500,- DKK er der fragtfri levering.)\nNAG Kaninpiller 149 DKK, for 25 kg.\nJeg køber mit foder til mine dyr hos:\nKøge Foderbutik v/Køge Korn\nMandag – fredag 8.00 – 17.30\nKlik her for køb selv 25 kg\nKlik her for køb selv 12,5 kg\nKlik her for køb selv 5 kg\nDiv. grøntsager og frugter\nDer er rigtig mange myter omkring kaniner og grøntsager og hvad de kan tåle af spise.\nNogle kaninejere er bange for at give kål og andre fiberrige grøntsager, mens andre ikke tør give salat. Det handler om at fodre med måde og aldrig give for meget af noget bestemt. Kål er ikke skadeligt for kaniner, og de bør ikke få mave- og tarmproblemer. Indholdet af kostfibre er meget højt i kål og andre grove grøntsager og er kaninens mave i forvejen ikke velfungerende, kan kaninen have svært ved at fordøje den store mængde af kostfibre, hvilket kan give yderligere problemer med maven. Hvis din kanin er vant til fiberrig kost og har en sund mave - og tarmflora, så er kål altså ikke skadeligt på nogen måde. Faktisk er det meget sundt. Begynd langsomt med at give din kanin kål, så den vænner sig til kostfibrene\nTil dagligt, får mine kaniner 2 til 3 forskellige slags grønsager.\nGulerødder er "standard", så det får de hverdag. Det er dog kun i sommerperioden muligt at få gulerødder med top. Det er det som de elsker aller mest ved gulerødderne.\nKategorier af grønt, som mine kaniner er vantil, hvortil kaninunger vokser op og får prøvet lidt af det:\nGulerødder og toppene\nRadiser og toppene\nÆrter (kun skrællerne)\nBlomkål og bladene\nEn gang imellem på specielle dage eller hvis jeg bare har lyst til at forkæle mine kaniner, så får de som regel et lille stykke frugt. Frugt virker som slik hos kaniner, så derfor må en kanin ikke få ret meget mere end hvad der kan ligge i hånden!\nKategorier af frugt, som mine kaniner er vantil, hvortil kaninunger vokser op og får prøvet lidt af det:\nVandmelon (gerne med skrællen)\nHonning melon (gerne med skrællen)\nNektarin (uden sten)\nBlommer (uden sten)\nKirsebær (uden sten)\nJordbær med top\nÆbler (uden kærnehus)\nPære (uden kærnehus)\nBanan (uden skræl)\nKiwi (uden skræl)\nPitaya også kaldet Drage frugt\nAnanas (gerne med skrællen)\nMango (gerne med skrællen)\nClementin (uden skræl)\nAppelsin (uden skræl)


Hjem Produkter FAMME - SUAVE SPORTS BH BLACK\nSuper smuk og feminin BH, med de flotteste detaljer på ryggen. Stropperne går på kryds og tværs og er passer perfekt sammen med en top med åben ryg. BH'en har udtagelige puder og den er lavet i det blødeste materiale, der følger kroppens bevægelser. Suave BH'en er almindelig i størrelsen, vi anbefaler derfor at du vælger den størrelse du plejer at bruge.\nTags: crossfit, fam, famm, famme, famme-bh, fitness, gymnastik, l, lob, m, pilates, s, sauve, sort, sports-bh, styrke, xs, yoga\n[produkt_tekst] Super smuk og feminin BH, med de flotteste detaljer på ryggen. Stropperne går på kryds og tværs og er passer perfekt sammen med en top med åben ryg. BH'en har udtagelige puder og den er lavet i det blødeste materiale, der følger kroppens bevægelser. Suave BH'en er almindelig i størrelsen, vi anbefaler derfor at du vælger den størrelse du plejer at bruge. [/produkt_tekst]\nModel: SUAVE SPORTS BH SORT\n• Flotte detaljer på ryggen


Finanssektorens Uddannelsescenter - Dynamics CRM\nFinanssektorens Uddannelsescenter effektiviserer arbejdsgangene i salgs- og marketingorganisationen i forbindelse med opgradering til Microsoft Dynamics CRM 2011.\nFra Lotus Notes til Dynamics CRM\nI 2010 valgte Finanssektorens Uddannelsescenter at udskifte deres Lotus Notes platform med en ny og mere tidssvarende platform, der bedre kunne understøtte Centrets forretningsprocesser. Som en del af den samlede platform, valgtes Microsoft Dynamics CRM.\nForkromet overblik over kundeforhold og effektivisering af arbejdsgange\nMed Microsoft Dynamics CRM har Finanssektorens Uddannelsescenter overordnet set fået effektiviseret en række arbejdsgange og fået et langt bedre overblik over kunder og kunderelaterede forhold, herunder historik på e-mail korrespondance, mødeaktiviteter og salgsmuligheder i salgspipelinen.\nIntegration til Navision og Sitecore\nVia integrationsværktøjet Scribe Insight er Centrets CRM-løsning integreret med både økonomistyringssystemet (Navision) og Centrets hjemmeside og Content Management system (Sitecore CMS). På den måde sikres det, at stamdata om kunder (banker) og kursister (bankrådgivere) i CRM altid er opdateret.\nMålrettet intelligent markedsføring\nDerudover gør disse systemintegrationer det også muligt at lave mere målrettet markedsføring, da man derved har adgang til mere detaljerede informationer om kunderne. Med integrationen mellem CRM og Sitecore opsamles eksisterende og potentielle kursisters tilmeldinger til nyhedsbreve via Centrets hjemmeside. Dermed har Centrets marketingmedarbejdere mulighed for langt mere nuanceret at målrette markedsføringen via nyhedsbreve og andre markedsføringskanaler


Typer af Trowels - Tips for you - Tipsed.Com\nEn murske ligner en lille, kort håndteres skovl og har anvendelser i mange forskellige erhverv.De erhverv, der er stærkt afhængige af brugen af murskeer faktisk benævnt "de murske handler."Dette vil omfatte murere, fliser settere, cement slagtesvin (Masons) og gipsvæg slagtesvin.Selvom ikke en del af de murske fag, også gartnere bruger trowels.\nEn murske falder ind under kategorien af håndværktøj.Det bruges til at øse, anvende, spredes eller glatte materialer.En murske er lavet helt af metal eller er metal med en træ håndtag.Ofte håndtaget er dækket med en blødere stof for at gøre grebet mere komfortabel.Ikke i håndværktøj kategori, men også nævnt som en murske er "magt murske," som er mekaniseret og anvendes til udjævning beton.Walk-behind typer ligne et gulv buffer.\nHver gruppe af murskeer har et beskrivende navn, der generelt viser, hvad det er designet til at udrette.Der er efterbehandling trowels, drywall buede trowels, mønster murskeer,\nniveaumålere trowels, margin murskeer, have murskeer, pegede (peger), og hak.\nEn efterbehandling murske, også kendt som en float murske, glatter den endelige overflade af et projekt.Gipsvæg buede murske bruges til at udjævne gipsvæg sammensatte før den endelige finish af priming og maleri.\nBetongulve bruge mønstret murske til øse op mørtel, som er spredt på mursten, som de er lagt i projektet.Det er også bruges til at indstille (tap) mursten for at fjerne luftspalter i forbindelsen mellem mursten lag.Den måle murske, med sin afrundet spids, gauges beløb, når du blander små portioner af forbindelser, der anvendes til mørtel og gips blandinger.Med sin firkantede ende, kan marginen murske bruges til at blande, skovl eller sprede stoffer.\nDen spidse eller peger murske bruges i cement arbejde for at udfylde fuger eller små huller, der kan opstå som de konkrete helbredelsesmetoder.\nDen tandspartel, som kommer med forskellige størrelser hak, er hak langs kanten.Det anvendes til at påføre den rette mængde af forbindelse, når lægning af fliser.Hakkene svarer til tykkelsen af flisen, der skal indstilles.\nGartneren har murske bruges til transplantation små individuelle planter ved øse dem op med en begrænset mængde jord forlod omkring rødderne.\nUanset din påtænkte anvendelse, er der et par ting at se til i en murske.Hvis du agter at bruge og holde din murske i lang tid, kigge efter en klinge lavet af en kvalitet metal.En belagt kulstofstål klinge ville være på en top-of-the line murske.En tynd, let klinge er egnet til at bøje eller endda knække, når tryk påføres det.Kvaliteten af træet håndtaget skal stemme overens med bladet.Hickory eller aske er nogle af de bedste træsorter til håndtag.Uanset hvad du vælger, undgå dem med revner eller splinter.Prøv heft og greb for at være sikker på at det er behageligt i hånden.En for-tunge klinge eller et greb, der er for lille eller for stor, vil medføre håndtræthed.En polstret greb kan være en yderligere funktion, du ønsker at overveje, især hvis du vil bruge murske i længere perioder.\ngøre det samme som hånden murskeer, undtagen på en større skala, magt murske kommer i enten en walk-behind eller ride-on model.Generelt bruges til at glatte beton, kan det udføre jobbet så effektivt som hånd troweling men meget hurtigere.Medmindre du er i erhvervslivet, er en magt murske normalt fås fra en leje forretning for en engangs-job.


Polen | Flere polakker overvejer at emigrere Polen | Flere polakker overvejer at emigrere\nFlere polakker overvejer at emigrere\ntorsdag, 12. maj 2016 - 9:02\nDet er især de unge under 35 år, der overvejer at forlade Polen for at arbejde. Foto: Martin Bager, polennu.dk.\nWARSZAWA: Antallet af polakker, der overvejer at rejse ud af landet for at arbejde, er steget siden sidste år.\nFire millioner polakker overvejer at rejse til et andet land for at finde arbejde. Det svarer til 19 procent af den polske arbejdsstyrke, og det tal er 4 procent højere end i samme undersøgelse sidste år.\nDet fremgår af rapporten “Polakkernes arbejdsemigration”, der er lavet af firmaet Work Service.\nHalvanden million planlægger rejse\nAf de fire millioner, der overvejer at rejse, har halvanden million allerede planlagt, at de vil rejse ud inden for det kommende år, oplyser rapporten.\nDet er især unge polakker fra mindre byer eller fra landet og med lavere uddannelse, der ønsker at rejse.\nVelfærdsydelser ikke afgørende\nBegrænsningerne i velfærdsydelser til vandrende arbejdstagere i EU ser ikke ud til at påvirke polakkernes ønsker om at rejse ud. 73 procent siger, at begrænsningerne i velfærdsydelser ikke påvirker deres ønsker om at rejse ud.\nØnsker højere løn og oplevelser\nNæsten fire ud af fem – 79 procent – siger, at de ønsker at rejse for at få en højere løn, end de kan få i Polen. Tre ud af fem – eller 59 procent – angiver den højere levestandard i andre lande som en årsag til at rejse.\nNæsten hver anden – 44 procent – siger, at ønsket om at se verden er medvirkende til, at de ønsker at rejse ud.\nSkillelinje på 2.400 zloty\nFor de polakker, der har arbejde, ser der ud til at være en skillelinje på 2.400 zloty som månedsløn i forhold til, om de ønsker at rejse ud af landet, siger en af forskerne bag undersøgelsen Krzysztof Inglot fra Work Service.\nTyskland trækker mest\nTyskland er det land, som flest foretrækker at rejse til for at finde arbejde, nemlig 34 procent. 18 procent ønsker at rejse til Storbritannien, mens 6 procent foretrækker Spanien og 5 procent Holland.


Pro-Plan Interaktiv A/S har siden 1996 været leverandør af professionelle fotoløsninger. Siden starten har vi hele tiden udvidet og tilpasset vores palet af produkter og ydelser for at møde behov og tendenser i markedet.\nLige som sortimentet er vokset i omfang, er vi også blevet flere og flere medarbejdere, så vi i dag beskæftiger omkring 60 ansatte – flest i Danmark men også med et stort fast team i Letland.\nEn del af DNA’et hos os er, at vi alle går højt op i kvalitet og service – det er ganske enkelt et ufravigeligt krav for at blive ansat. Hurtig responstid står også højt på vores liste over prioriteter, og vores mål er kort og godt at levere den bedste kvalitet. Som kunde har du en tæt kontakt til vores medarbejdere, og du er således altid sikret en hurtig og stabil samarbejdspartner – lige fra du bestiller, til vi leverer – og også efterfølgende.\nKun de bedste fotografer er ansat hos os, og de er ansat under gode, ordnede forhold. De har eksempelvis bedre tid til hver opgave og hver kunde, end man ellers ofte oplever i branchen. Vi tror nemlig på, at de gode forhold giver gladere fotografer og bedre resultater – samt i sidste ende også mere tilfredse kunder. Og vi kan se, at det virker.\nPå vores hovedkontor i Jels – med udsigt til byens hyggelige søer – sidder kompetente og servicemindede medarbejdere, som altid er klar til at hjælpe med et smil på stemmen og et blink i øjet. Siden 1996 har vi serviceret ejendomsmæglere i Danmark og udarbejdet boligpræsentationer for dem. Vi har udviklet præsentationsprogrammer, som let kan implementeres på deres hjemmesider, og vi er godkendt leverandør til de foretrukne markedsførings- og administrationssystemer som C&B, Plass Data, Mindworking, Flexya m.fl.\nVores vision er at være landets førende specialist inden for såvel ejendomsfotografering som for de mange andre fotoopgaver, vi udfører. Vi vil derfor ikke blot være din foretrukne leverandør, vi vil være din gode samarbejdspartner.\nVi arbejder hårdt og engageret for altid at levere kreative, varierede og spændende produkter, der matcher dine ønsker og løser opgaven på den absolut bedste måde inden for de givne rammer. Vores fælles værdier i Pro-Plan er at være rummelige, passionerede og ambitiøse. Værdierne udtrykker ikke bare det, vi er, men også det, vi står for, og de er kendetegnende for den måde, vi gør tingene på.\nVi udvikler og finjusterer konstant vores værktøjer og setup. Målet er at optimere og gøre det nemt, simpelt og effektivt for vores kunder at have os som samarbejdspartner. Kvalitet, kundeservice og kort leveringstid er nøgleord i vores hverdag, og vi er altid åbne over for forandringer og klar til at tænke nyt.


1 Betingelser FOA Forsikring ved visse kritiske sygdomme Pr\n2 2 Forsikringsbetingelser FOA Forsikring ved visse kritiske sygdomme Jf. Lov nr. 129 af om forsikringsaftaler med senere ændringer. 1. Tegning Forsikringen omfatter medlemmer af FOA Fag og Arbejde (herefter FOA) under 65 år. Forsikringen tegnes som led i en aftale mellem PenSam Forsikring A/S (PenSam Forsikring) og PenSam Liv forsikringsaktieselskab (PenSam Liv), jf. aftale mellem FOA og PenSam Liv, som foreskriver ret og pligt for medlemmer af FOA til at være forsikret. Forsikringen tegnes som en forsikring ved visse kritiske sygdomme på gruppegrundlag med forsikrede som ejer og forsikret. Forsikringen tegnes i klasse 1 og 2 for skadeforsikringsvirksomhed samt i henhold til Lov om forsikringsaftaler (forsikringsaftaleloven) kapitel 4 med henblik på dækning ved sygdom, der ifølge forsikringsbetingelsernes 11 anses for kritisk. 2. Ikrafttræden Forsikringsdækningen træder i kraft kl den for medlemmer af FOA. For medlemmer, der optages i FOA efter denne dato, træder forsikringen i kraft ved indmeldelsen. 3. Præmie PenSam Forsikring fastsætter præmie til forsikring ved visse kritiske sygdomme for 1 år ad gangen. For diagnoser stillet før den udgør forsikringssummen kr. For diagnoser stillet efter den udgør forsikringssummen kr. PenSam Forsikring fastsætter hvert år, hvor stor forsikringssummen skal være. 4. Forsikringsaftalens grundlag Forsikringen er tegnet, sat i kraft eller ændret på grundlag af oplysninger, som afgives af FOA, forsikrede eller andre berettigede. Afgiver nogen af disse urigtige oplysninger, finder reglerne i forsikringsaftaleloven tilsvarende anvendelse. 5. Oplysningspligt Forsikrede og øvrige, der er berettiget til ydelser fra selskabet, er forpligtet til at afgive alle oplysninger, erklæringer, attester m.v., som af selskabet skønnes at være af betydning. Forsikrede og andre berettigede kan af selskabet afkræves samtykkeerklæring til indhentelse, opbevaring, registrering og videregivelse af oplysninger, hvis sådant samtykke er nødvendigt. Forsikrede er forpligtet til på opfordring at lade sig helbredsundersøge af en af selskabet valgt læge i det omfang, selskabet skønner det påkrævet. Disse helbredsundersøgelser betales af selskabet.\n3 3 6. Helbredsforhold Forsikringen tegnes uden helbredsbedømmelse. 7. Forsikringens personlige karakter Rettigheder i henhold til forsikringen, herunder retten til udbetalinger fra selskabet, er for såvel forsikrede som øvrige berettigede strengt personlige. De rettigheder, som forsikrede eller øvrige berettigede måtte have i selskabet, kan ikke overdrages, pantsættes eller på anden måde rådes over. Disse rettigheder kan heller ikke være genstand for nogen art af retsforfølgning fra kreditorers side. 8. Beskatningsforhold Forsikringen omfattes af reglerne i 53A i Lov om beskatningen af pensionsordninger m.v. (pensionsbeskatningsloven). 9. Udbetaling Forsikringssummen udbetales, hvis forsikrede får diagnosticeret en kritisk sygdom, som nævnt i 11, i forsikringstiden og efter den Dækningen kan være begrænset, jf. 10. Udbetaling fra forsikringen kan dog først finde sted, når selskabet har modtaget dokumentation for, at betingelserne for dækning er opfyldt. Vurderingen af, om diagnosen opfylder kravene i 11, foretages af selskabet. Der kan kun ske udbetaling efter Undtagelser PenSam Forsikring udbetaler ikke forsikring ved visse kritiske sygdomme, hvis forsikrede er fyldt 65 år, inden diagnosen bliver stillet, hvis gruppeaftalen ophører, når forsikrede bliver meldt ud af FOA, hvis forsikrede er omfattet af en gruppesum ved kritisk sygdom, som er tegnet i forbindelse med et ansættelsesforhold, hvis diagnosen først er anmeldt til PenSam Forsikring efter forsikredes død, hvis forsikrede har fået stillet samme eller tilsvarende diagnose som nævnt i 11, inden forsikringen trådte i kraft. Det er uden betydning, hvornår forsikrede selv har fået kendskab til diagnosen, ligesom det er uden betydning, om der er en sammenhæng mellem de 2 diagnoser, hvis forsikrede 2 måneder før indmeldelse i FOA har været under udredning for en af diagnoserne nævnt i 11, og diagnosen bliver stillet efter indmeldelse i FOA, hvis en ny diagnose, jf. 11, bliver stillet mindre end 6 måneder efter, at forsikrede har fået stillet en anden diagnose efter 11, som har medført udbetaling af forsikring ved visse kritiske sygdomme. Når der er forløbet 6 måneder efter diagnosens dato, dækker forsikringen nye diagnoser nævnt i 11.\n4 4 hvis forsikrede tidligere har fået udbetalt forsikring ved visse kritiske sygdomme fra PenSam Forsikring på grund af samme eller tilsvarende diagnose, uanset om der er sammenhæng mellem diagnoserne, hvis diagnosen er "Planlagt/gennemført bypass-operation eller ballonudvidelse" (C), hvis forsikrede tidligere har fået stillet diagnosen "Akut blodprop i hjertet" (D), hvis diagnosen er "Akut blodprop i hjertet" (D), hvis forsikrede tidligere har fået stillet diagnosen "Planlagt/gennemført bypass-operation eller ballonudvidelse" (C), hvis kritisk sygdom er opstået som følge af fareforøgelse (udløsning af atomenergi, radioaktive kræfter, aktiv deltagelse i krig, oprør eller lignende uden for Danmark, og krig, borgerkrig og tilsvarende fareforøgelse i Danmark), hvis kritisk sygdom er opstået som følge af selvforskyldt beruselse, påvirkning af narkotika eller andre giftstoffer. PenSam Forsikring udbetaler dog forsikring ved visse kritiske sygdomme: A. Hvis forsikrede på ny får diagnosticeret "Kritiske former for kræft" (F), jf. 11, og følgende 3 betingelser er opfyldt: 1. Diagnosen er stillet i forsikringstiden og 2. Diagnosen er en helt ny kræftform, som er helt uden medicinsk sammenhæng, recidiv eller metastaser med en tidligere kræftdiagnose, og 3. Diagnosen er stillet mere end 7 år efter, at forsikredes behandling for en anden kræftform blev afsluttet, og forsikrede derefter ikke har haft tilbagefald. Eller B. Hvis forsikrede på ny får diagnosticeret "Planlagt større organtransplantation" (H), hvis forsikrede ikke tidligere har fået eller været på venteliste til transplantation af samme organ. Forsikringen ophører tillige den 1. i måneden efter udbetaling efter 11 W. 11. Dækningsberettigede diagnoser A. Følger efter hjerneblødning eller blodprop i hjernen (apopleksi) Spontant opstået beskadigelse af hjernen eller hjernestammen som følge af en blodprop (infarkt) eller en blødning i hjernen/hjernestammen eller en blødning mellem hjernehinderne. Beskadigelsen skal have medført samtidigt opståede objektive neurologiske udfaldssymptomer af mere end 24 timers varighed regnet fra det tidspunkt, hvor en læge første gang påviste disse udfaldssymptomer. Beskadigelsen skal være påvist ved en hjerneskanning (CT/MR). Hvis en apopleksi ikke er påvist ved en hjerneskanning, er tilfældet omfattet, hvis der er klassiske kliniske tegn på apopleksi samt varige objektive neurologiske udfaldssymptomer i form af lammelser, taleforstyrrelser, synsforstyrrelser eller intellektuel reduktion. I dette tilfælde kan de objektive neurologiske udfaldssymptomer først vur-\n5 5 deres efter 3 måneder. De 3 måneder skal ligge indenfor forsikringstiden for, at diagnosen er dækningsberettiget. Undtaget fra dækning er transitorisk cerebral iskæmi (TCI), multiinfarktsyndrom (småkarssygdom) samt hjerneinfarkter påvist tilfældigt ved hjerneskanning, f.eks. som led i udredning af anden sygdom. Diagnosen skal være stillet på en neuromedicinsk eller neurokirurgisk afdeling eller af en speciallæge i neuromedicin eller neurokirurgi. B. Abnorm udposning af en af hjernens pulsårer (aneurisme) Aneurismet skal være påvist ved røntgenundersøgelse af hjernens pulsårer (angiografi) eller ved CT/MR-skanning. Operation/behandling skal være gennemført, eller forsikrede skal være optaget på venteliste til operation/behandling. Der er også dækning, hvis der er indikation for operation/behandling, men denne ikke kan gennemføres af tekniske eller medicinske årsager. Diagnosen skal være stillet på en neuromedicinsk eller neurokirurgisk afdeling. C. Planlagt eller gennemført bypass-operation eller ballonudvidelse af hjertets kranspulsårer pga. kranspulsåreforkalkning (koronarsklerose) Forsikrede skal have fået foretaget eller være optaget på venteliste til hjertekirurgisk behandling af kranspulsåreforkalkning (revaskularisering) af en eller flere af hjertets kranspulsårer ved bypass-operation eller ballonudvidelse med eller uden anlæggelse af stent. D. Akut blodprop i hjertet (hjerteinfarkt) Akut opstået henfald af en del af hjertets muskulatur som følge af utilstrækkelig blodtilførsel til den pågældende del af hjertet. Diagnosen skal være baseret på: 1. Stigning og/eller fald i hjertespecifikke biomarkører (fortrinsvis troponin) med mindst en værdi, der overstiger 99 % percentilen af øvre referencegrænse. For Troponin T regnes med en grænseværdi på 14 ng/l. Hvis den første værdi er under eller lig 14 ng/l kræves en stigning på mindst 50 %. For Troponin I regnes med en grænseværdi på 40 ng/l. Samt mindst ét af punkterne 2 eller 3: 2. Nye signifikante EKG-forandringer i form af ændringer i ST-segmentet, nye T- taks-ændringer, nyt venstresidigt grenblok eller nye patologiske Q-takker. 3. Typiske vedvarende brystsmerter. Hvis punkt 1 og 3 er opfyldt, men ikke punkt 2, kræves yderligere nytilkommet billeddiagnostisk påvist tab af en del af hjertemusklen eller nytilkommen patologisk bevægelse af en del af hjertemusklen. E. Hjerteklapsygdom Planlagt eller gennemført hjertekirurgisk behandling af hjerteklapsygdom med indsættelse af kunstig mekanisk eller biologisk hjerteklap, herunder homograft, eller klapplastik (hjerteklapskirurgi uden indsættelse af ny hjerteklap).\n6 6 Forsikringen dækker også, hvis forsikrede har måttet afstå fra i øvrigt indiceret hjerteklapoperation på grund af høj operationsrisiko. F. Kritiske former for kræft Ved kræft forstås ondartet (malign) svulst (tumor), der mikroskopisk er karakteriseret ved ukontrollabel, infiltrativ vækst ud i tilstødende væv og klinisk ved en tendens til lokalt recidiv og spredning til regionale lymfeknuder og fjernere organer (metastaser), herunder malignt melanom (modermærkekræft). Endvidere dækkes: 1. Leukæmi (undtagen kronisk lymfatisk leukæmi) 2. Lymfeknudekræft (non-hodgkins lymfom alle stadier og Hodgkins sygdom stadie II-IV) 3. Prostatakræft fra stadie 6 (Gleason 6) 4. Myelomatose samt myeloproliferative sygdomme (Essentiel Trombocytose, Polycytæmia Vera og Myelofibrose). Følgende kræftformer dækkes ikke: 1. Hudkræft, herunder Kaposis sarkom 2. Forstadier til kræft (dysplasi og in situ-cancer ) f.eks. celleforandringer i livmoderhalsen (Cervical Intraepithelial Neoplasi (CIN), alle stadier)) 3. Godartede blærepapillomer 4. Hodgkins sygdom stadie I 5. Kronisk lymfatisk leukæmi 6. Prostatakræft stadie 1-5 (Gleason 1-5) Diagnosen skal være baseret på histologisk eller cytologisk undersøgelse foretaget af en speciallæge i vævsundersøgelser (patologi). G. Livstruende nyresvigt Nyresvigt i en sværhedsgrad, så begge nyrer kronisk og uigenkaldeligt er holdt op med at fungere, hvilket har resulteret i, at enten peritoneal- eller hæmodialyse er iværksat eller, at forsikrede er blevet optaget på venteliste til nyretransplantation. H. Planlagt større organtransplantation Planlagt eller gennemført transplantation af hjerte, lunge, lever eller bugspytkirtel. Der skal være tale om transplantation pga. intraktabelt organsvigt. Herudover dækkes transplantation af knoglemarv. Ved planlagt transplantation skal forsikrede være optaget på venteliste til transplantation. I. Dissemineret sklerose En kronisk sygdom, der klinisk er karakteriseret af gentagne attakker med neurologiske udfaldssymptomer fra forskellige dele af centralnervesystemet. Der skal have været mere end ét veldefineret attak, eller der skal være tale om et fremadskridende forløb. Diagnosen skal være understøttet af mindst 1 af følgende 2 kriterier:\n7 7 1. Typiske forandringer påvist ved MR-skanning af hjernen med multiple affektioner af den hvide substans. 2. Oligoklonale bånd eller forhøjet IgG-indeks i rygmarvsvæsken. Hvis der kun har været konstateret ét attak, er sygdommen omfattet, hvis McDonaldkriterierne er opfyldte. Diagnosen skal være stillet på en neuromedicinsk afdeling. J. ALS En fremadskridende sygdom af ukendt årsag med degeneration af motoriske forhornsceller bekræftet ved elektromyografi. Diagnosen skal være stillet på en neuromedicinsk afdeling. K. Muskelsvind og neuromuskulære sygdomme Følgende diagnoser er dækkede: 1. Limb-Girdle Muskeldystrofi 2. Myastenia Gravis 3. Distal Muskelatrofi (Charcot-Marie-Tooth) 4. Duchennes Muskeldystrofi 5. Facio-scapulo-humeral dystrofi. Diagnosen skal være stillet på en neuromedicinsk afdeling. L. Arbejdsbetinget HIV-1 og smitte med HIV-1 ved blodtransfusion Arbejdsbetinget smitte med HIV-1 ved et uheld, der er anmeldt som arbejdsskade, og hvor der foreligger en negativ HIV-test udført inden for den første uge efter smitteudsættelsen efterfulgt af en positiv HIV-test inden for de næste 12 måneder. De 12 måneder skal ligge indenfor forsikringstiden for, at diagnosen er dækningsberettiget. Smitte med HIV-1 ved blodtransfusion modtaget i forsikringstiden, hvis forsikrede af Sundhedsstyrelsen er fundet berettiget til godtgørelse for transfusionsoverført HIVinfektion. M. Parkinsons sygdom Primær Parkinsons sygdom med hovedsymptomerne muskelrigiditet, tremor og oligokinesi. Symptomer på Parkinsons sygdom fremkaldt af psykofarmaka er ikke omfattet. Diagnosen skal være stillet på en neuromedicinsk afdeling eller af en speciallæge i neuromedicin. N. Kardiomyopati Følgende diagnoser er dækkede: 1. Dilateret kardiomyopati. 2. Hypertrofisk kardiomyopati. 3. Restriktiv kardiomyopati. Undtaget for dækning er kardiomyopati forårsaget af iskæmisk hjertesygdom, hypertension (forhøjet blodtryk) og hjerteklapsygdom. Diagnosen skal være stillet på en hjertemedicinsk afdeling.\n8 8 O. Aorta sygdom (sygdom i hovedpulsåren) Sygdom i aorta (hovedpulsåren) i form af bristning (ruptur), lokal udvidelse (aortaaneurisme) til over 5 cm i diameter, aortadissektion med ruptur af aortas indre lag og blødning ind i aortavæggen eller total aortaokklusion. Benævnelsen aorta omfatter både den thorakale (bryst) og den abdominale (mave) aorta, men ikke dens grene. Diagnoserne aortaaneurisme og aortadissektion skal være stillet ved ultralyd, ekkokardiografi, CT/MR-skanning eller aortografi. Diagnosen aortaokklusionen skal være stillet ved aortografi eller MR-angiografi. P. Følger efter Borreliainfektion (TBE) i nervesystemet efter flåtbid Neuroborreliose som følge af flåtbid, der har medført vedvarende (perifere eller kranielle) betydelige objektive neurologiske følger. De neurologiske følger skal have været tilstede i 6 måneder eller mere i forsikringstiden og være bekræftet af en speciallæge i neuromedicin. Diagnosen skal være stillet ud fra borrelia/tbe-specifikke antistoffer i spinalvæske eller blod. Q. Følger efter hjerne- eller hjernehindebetændelse Vedvarende betydelige objektive neurologiske følger efter infektion i hjerne, hjernenerverødder eller hjernehinder forårsaget af bakterier, vira, svampe eller andre mikroorganismer. Infektionen skal være opstået i forsikringstiden, og de neurologiske følger skal have været til stede i 6 måneder eller mere i forsikringstiden, og diagnosen skal være stillet på en neuromedicinsk eller medicinsk afdeling ud fra: 1. Påvisning af mikroorganismer i spinalvæsken eller blod, eller 2. En spinalvæskeundersøgelse med påvisning af tydelig inflammatorisk reaktion (pleocytose), herunder forhøjet antal hvide blodlegemer og protein, eventuelt suppleret med CT/MR-skanning. R. Visse godartede svulster Godartede svulster i hjerne og rygmarv eller disse organers hinder, som ikke kan fjernes ved operation eller som efter operation efterlader følgetilstande i nervesystemet, der medfører en méngrad på mindst 30 % efter Arbejdsskadestyrelsens méntabel. Méngraden kan tidligst vurderes efter 6 måneder. De 6 måneder skal ligge indenfor forsikringstiden for, at diagnosen er dækningsberettiget. Undtaget for dækningen er cyster, granulomer, hypofyseadenomer og Schwannomer/neurinomer, herunder acusticusneurinomer. S. Blindhed Ved blindhed forstås totalt, permanent og irreversibelt tab af synsfunktionen på begge øjne, hvor synsstyrken målt med korrektion på bedste øje er 3/60 eller derunder eller, hvor synsfeltet er < 10 % på det bedste øje. Diagnosen skal være stillet af en speciallæge i øjensygdomme. T. Døvhed Ved døvhed forstås totalt og irreversibelt høretab på begge ører med en høretærskel på 100 db eller derover ved alle frekvenser.\n9 9 Diagnosen skal være stillet på en audiologisk afdeling. U. Alzheimers sygdom Degenerativ sygdom i hjernen, der er karakteriseret ved fremadskridende hukommelsestab og tab af evnen til at tænke, tale og løse problemer. Undtaget for dækning er demens ledsaget af bevægelsesforstyrrelser (f.eks. ved Huntingtons chorea), Parkinsons sygdom og demens som følge af forkalkningssygdom i hjernekar, traumer eller infektioner. Diagnosen skal være stillet på en neuromedicinsk afdeling efter de internationalt anerkendte kriterier for Alzheimers demens. V. Større forbrændinger, forfrysninger eller ætsninger Brandsår, forfrysninger eller ætsninger af 3. grad, der dækker mindst 20 % af forsikredes legemsoverflade. Diagnosen skal være stillet på en brandsårsafdeling. W. Terminal sygdom ved andre diagnoser end A V Ved terminal sygdom forstås en fremskreden eller hurtigt udviklende uhelbredelig sygdom som følge af andre diagnoser end de under A - V nævnte, hvor diagnosen er stillet i forsikringstiden, og hvor forventet restlevetid trods lægelig behandling maksimalt er 12 måneder. De 12 måneder regnes fra diagnosedatoen. Den terminale sygdom må ikke være en følge af: 1. Et ulykkestilfælde, hvorved forstås legemsbeskadigelse, som rammer forsikrede ufrivilligt gennem en pludselig udefrakommende hændelse. 2. Infektioner eller epidemier. Vurderingen skal foretages af en speciallæge inden for det relevante speciale. Speciallægen skal arbejde i Danmark, være godkendt af Sundhedsstyrelsen og må ikke alene være speciallæge i almen medicin. Speciallægen skal underskrive en erklæring udfærdiget af PenSam Forsikring, og PenSam's egen læge skal godkende udbetalingen. Erklæringen skal suppleres af journalmateriale, der dokumenterer, at sygdommen skønnes terminal. Forsikringen ophører tillige den 1. i måneden efter udbetaling efter 11 W. 12. Anmeldelse Forsikrede skal anmelde diagnosen til PenSam Forsikring uden unødigt ophold. 13. Forældelse Krav ifølge denne forsikring forældes efter lovgivningens almindelige regler, herunder reglerne i forsikringsaftaleloven. 14. Ændring og ophør af forsikringen Forsikringen er beregnet på gruppebasis og tegnes for et år ad gangen. Forsikringen kan opsiges af selskabet med 3 måneders varsel til udgangen af et kalenderår. 15. Tilbagekøb Forsikringen opnår ikke tilbagekøbsværdi.\n10 Klager Forsikrede eller andre berettigede modtager en klagevejledning, hvis PenSam Forsikring giver afslag på deres anmodning. Det fremgår af klagevejledningen, hvordan forsikrede eller andre berettigede kan klage over afslaget. Der er følgende muligheder: Forsikrede skal altid først klage til PenSam Forsikring. Både forsikrede og PenSam Forsikring kan herunder kræve, at sagen bliver forelagt for bestyrelsen. Forsikrede og andre berettigede kan også klage til Ankenævnet for Forsikring over afgørelser truffet af PenSam Forsikring. PenSam Forsikring sender klageskema til forsikrede og andre berettigede, som beder om det. Forsikrede og andre berettigede kan også søge sagen løst ved domstolene efter dansk ret. Forsikrede, som vil klage over den måde, PenSam Forsikring behandler personoplysninger på, kan klage til Datatilsynet. 17. Forsikringsbetingelsernes ikrafttræden Disse forsikringsbetingelser træder i kraft den PenSam Forsikring A/S Jørgen Knudsens Vej Farum Telefon CVR-nr Hjemsted Furesø, Danmark


Liste over fødevarer, der er gode for nyresundheden - Kolik\nDe mest nyttige og skadelige fødevarer til menneskelige nyrer\nNyrerne er små organer i underlivet, der spiller en vigtig rolle i menneskekroppen. Nogle fødevarer kan forbedre nyrefunktionen, mens andre kan forringe nyrefunktionen og forårsage skade.\nNyrerne filtrerer affaldsprodukter fra blodet og udskiller dem gennem urinen. De er også ansvarlige for at balancere væske- og elektrolytniveauer..\nNyrerne udfører disse opgaver uden hjælp. Visse medicinske tilstande, såsom diabetes og forhøjet blodtryk, kan påvirke deres evne til at fungere.\nI sidste ende kan nyreskade føre til kronisk nyresygdom (CKD). Kost er den mest betydningsfulde risikofaktor for død og handicap forbundet med CKD, som det fremgår af en videnskabelig artikel fra 2016, der gør diætændringer til en vigtig del af behandlingen..\nEfter en sund nyre kostplan kan hjælpe nyrerne med at fungere ordentligt og forhindre skader på disse organer. Men mens nogle fødevarer har tendens til at hjælpe med at opretholde nyresundheden, er ikke alle egnede til mennesker med nyresygdom..\nVand er den vigtigste drik for kroppen. Celler bruger vand til at transportere toksiner ind i blodbanen.\nNyrerne bruger derefter vandet til at filtrere disse toksiner ud og skabe urin, der skyller dem ud af kroppen..\nEn person kan støtte disse funktioner ved at drikke vand, når han er tørstig..\nMakrel, sild, laks, tun og anden fed fisk rig på omega-3 fedtsyrer kan være en gavnlig tilføjelse til enhver diæt..\nKroppen kan ikke fremstille omega-3 fedtsyrer, hvilket betyder, at de skal komme fra mad. Fed fisk er en fantastisk naturlig kilde til disse sunde fedtstoffer..\nSom bemærket af National Kidney Foundation kan omega-3 fedt sænke blodlipiderne såvel som lidt lavere blodtryk. Da højt blodtryk er en risikofaktor for nyresygdom, kan det være med til at beskytte dette organ at finde naturlige måder at sænke det på..\nSøde kartofler ligner hvide kartofler, men store mængder fiber kan få dem til at nedbrydes langsomt, hvilket fører til lavere insulinniveauer. Søde kartofler indeholder også vitaminer og mineraler såsom kalium, som kan hjælpe med at afbalancere natriumniveauer i kroppen og reducere dens virkning på nyrerne.\nMen da søde kartofler indeholder meget kalium, kan enhver, der har CKD eller er i dialyse, måske begrænse deres indtag af denne grøntsag..\nMørkegrønne bladgrøntsager som spinat, kale og schweizisk chard er basisfødevarer, der indeholder en bred vifte af vitaminer, kostfibre og mineraler. Mange indeholder også beskyttende forbindelser såsom antioxidanter.\nDisse fødevarer indeholder dog generelt højt kaliumindhold, så de er muligvis ikke egnede til personer med en restriktiv diæt eller i dialyse.\nMørke bær som jordbær, blåbær og hindbær er en god kilde til mange gavnlige næringsstoffer og antioxidanter. At spise dem kan hjælpe med at beskytte kroppens celler mod skader..\nBær er sandsynligvis en bedre mulighed end andre sukkerholdige fødevarer til at tilfredsstille søde trang..\nEt æble er en sund snack, der indeholder en vigtig fiber kaldet pektin. Pektin kan hjælpe med at reducere nogle af risikofaktorerne for nyreskader, såsom højt blodsukker og kolesterolniveauer.\nÆbler kan også ofte tilfredsstille en sød tand..\nHvilke fødevarer er dårlige for nyrerne\nDer er flere fødevarer, som folk bør undgå, hvis de vil forbedre deres nyres sundhed eller forhindre skader på disse organer..\nFor meget fosfor kan lægge overdreven stress på nyrerne. Forskning har vist, at der er en sammenhæng mellem højt fosforindtag og en øget risiko for langvarig nyreskade.\nDer er imidlertid ikke tilstrækkelig dokumentation til at bevise, at fosfor forårsager denne skade, så der er behov for mere forskning om dette emne..\nFor folk, der ønsker at reducere deres fosforindtag, bør følgende fødevarer med høje niveauer af dette mineral begrænses:\nNogle proteinfødevarer forårsager øget stress på nyrerne eller kroppen som helhed. Disse inkluderer rødt kød.\nIndledende undersøgelser har vist, at folk, der spiser meget rødt kød, har en højere risiko for nyresygdom i slutstadiet end dem, der spiser mindre rødt kød. Der er dog behov for mere forskning for at undersøge denne risiko..\nProdukter til mennesker med kronisk nyresygdom\nMens ovenstående fødevarer generelt kan understøtte nyresundheden, er de normalt ikke det bedste valg for mennesker med kronisk nyresygdom (CKD).\nFor at undgå mineraler, der metaboliseres af nyrerne, såsom natrium, kalium og fosfor, ordinerer læger en bestemt diæt for de fleste mennesker med CKD..\nDet nationale institut for diabetes og fordøjelses- og nyresygdomme anbefaler, at mennesker med CKD indtager mindre end 2.300 mg natrium om dagen.\nEfterhånden som CKD skrider frem, kan folk også have brug for at begrænse deres fosforindtag, da dette mineral kan ophobes i blodet hos mennesker med tilstanden..\nAt vælge den rigtige mængde kalium er også vigtigt for mennesker med CKD, da der kan opstå problemer, når kaliumniveauerne bliver for høje eller lave..\nMennesker med CKD bør stræbe efter at spise sunde fødevarer, der er lave i disse mineraler, mens de stadig leverer andre næringsstoffer..\nDet kan også være vigtigt for mennesker med CKD at reducere deres proteinindtag og kun medtage små mængder i deres mad. Når kroppen bruger protein, bliver det til affald, som nyrerne derefter skal filtrere ud.\nSom bemærket i en undersøgelse fra 2017 kan spisning af fødevarer med lavt proteinindhold beskytte mod komplikationer af CKD, såsom metabolisk acidose, der opstår, når nyrefunktionen forværres. En diæt rig på frugt og grøntsager og lavt proteinindhold kan hjælpe med at reducere disse risici, har forskere påpeget.\nFor at skabe en passende diætplan, der imødekommer behovene hos mennesker med CKD, kan de arbejde direkte med en diætist.\nKål er en bladgrøntsag, der kan være gavnlig for mennesker med CKD. Det har relativt lavt kaliumindhold og meget lavt natriumindhold, men det indeholder også mange gavnlige forbindelser og vitaminer..\nUd over at være meget lav i mineraler som natrium og kalium, indeholder rød peber gavnlige antioxidantforbindelser, der kan beskytte celler mod skader.\nHvidløg er et godt valg for mennesker med CKD. Det kan give en rigere, rigere smag til andre fødevarer, hvilket kan reducere behovet for yderligere salt. Hvidløg har også en række sundhedsmæssige fordele..\nBlomkål er en alsidig grøntsag til mennesker med CKD. Når det er kogt korrekt, kan det være en god erstatning for fødevarer som ris, kartoffelmos og endda pizzabase..\nBlomkål indeholder også et antal næringsstoffer og indeholder ikke for meget natrium, kalium eller fosfor.\nMennesker med CKD kan være nødt til at undgå forskellige greener, men arugula kan være en god erstatning. Arugula er generelt lavere i kalium end andre greener, men indeholder stadig fiber og andre gavnlige næringsstoffer.\nFølgende bær kan være en sund sød snack for mennesker med CKD:\nOlivenolie kan være den bedste vegetabilske olie på grund af den type fedt, den indeholder.\nOlivenolie er høj i oliesyre, som er en flerumættet fedtsyre, der kan hjælpe med at reducere betændelse i kroppen.\nÆg er en simpel hvid, men æggeblommer er meget rig på fosfor. Mennesker med CKD kan fremstille omeletter eller røræg med kun æggehvider.\nHvilke fødevarer skal folk med CKD undgå?\nDet kan være svært for mennesker med CKD at behandle visse fødevarer, hvilket kan øge nyrerne. Disse produkter inkluderer:\nFolk, der ønsker at beskytte deres nyrer mod fremtidig skade, bør spise disse fødevarer i moderation..\nNyrerne spiller en vigtig rolle i filtrering af blod og fjernelse af affaldsprodukter i urinen. Mange fødevarer kan hjælpe med at støtte nyresundheden og forhindre nyreskader.\nMen mennesker med kronisk nyresygdom skal følge et andet sæt diætretningslinjer for at beskytte deres nyrer mod yderligere skade..\nDet er altid bedst at konsultere en autoriseret diætist, inden du foretager diætændringer.


Taghætte til ventilation og aftræk i tag - køb billigt\nForside > Bad & Køkken > VVS > Ventilation > Taghætter\nTaghætter til næsten alle typer tag finder du her.\nByghjemme.dk forhandler taghætter i ordenlig kvalitet fra kendte brands som Duka og Hetag.\nEn taghætte er ikke bare en taghætte. Det er din aftrækshætte til dit ventilationsanlæg eller ventilationskanaler i din bolig. Hvad enten du har varmegenvinding, villaventilation eller blot almindelige aftræk til udluftning fra f.eks. badeværelse, bryggers og køkken / emhætte, så er en taghætte nødvendig, hvis aftrækskanalen går op gennem husets tag.\nKan jeg selv montere en taghætte?\nJa, du kan selv montere en taghætte. Det er ikke svært at sætte en taghætte op. Vælg den rigtige taghætte, som passer til din tagtype. Du skal være opmærksom på, at der er forskellige regler omkring ventilation i bygninger. Du kan også vælge at lade en fagmand gøre arbejdet for dig, de er eksperter i korrekt ventilation og kender de forskellige bygningsreglementer.\nHvad er en taghætte?\nEn taghætte er afslutning / udgang på dit tag fra en ventilationskanal. Ofte er ventilationskanaler forbundet med en elektrisk installation som emhætte, tørretumbler, udluftning i badeværelse eller varmegenvinding og villaventilation. Det kan også være selve ventilationen i dit tag, som skaber et sundt klima i selve husets tag. Med taghætter og udluftning i selve taget undgår du bl.a. råd og svamp i tagkonstruktionen.\nKøb taghætter og samlestykker til flexslanger / ventilationsslanger her. Du finder taghætter til eternit bølgetagplader, tagsten med 1 vinge og tagsten med 2 vinger (bølgetype på tagsten) samt til tage med skifer / flade tagsten. Vi forhandler de mest populære farver, så du finder helt sikkert en farve og typer, som passer til dit tag.\nVi er altid behjælpelige med gode tilbud og svar på dine spørgsmål omkring tag og taghætter - hvad enten du skal opføre nyt eller skifte gammelt. Du er velkommen til at kontakte os på mail eller telefon.