1 Tilsynsrapport Socialtilsyn Hovedstaden Tilsynstype: Driftsorienteret tilsyn Område: Sociale tilbud Praktiske oplysninger Tilsynsrapporten indeholder socialtilsynets bedømmelse og vurdering af om tilbuddet fortsat har den fornødne kvalitet og samlet set fortsat opfylder betingelserne for godkendelse, jf. 6 og i Lov om socialtilsyn. En del af oplysningerne i tilsynsrapporten skal, jf. 22 i Lov om socialtilsyn, fremgå af Tilbudsportalen. Disse oplysninger er markeret med * Socialtilsynets bedømmelse af kvaliteten foretages med udgangspunkt i kvalitetsmodellens kriterier og indikatorer ved hjælp af en 5- trins skala jf. 6 i Lov om socialtilsyn. Kvalitetsbedømmelsen indgår i en kvalitetsvurdering, hvor socialtilsynet, afhængig af tilbudstype og målgruppen, har mulighed for at inddrage andre relevante forhold, der ligger inden for de 7 temaer, men som ikke er indeholdt i indikatorer og kriterier. Socialtilsynet indhenter og vurderer endvidere øvrige oplysninger, der har betydning for godkendelsen, herunder økonomiske og organisatoriske forhold jf i Lov om socialtilsyn. Oplysningerne indgår i vurderingen af, om tilbuddet samlet set fortsat opfylder betingelserne for godkendelse. Tilsynsrapporten og konklusionerne heri indgår i socialtilsynets feedback og opfølgning i forhold til tilbuddet. For tilbud med flere afdelinger udarbejdes der én samlet kvalitetsvurdering. Side 1 af 23\n2 1. Stamoplysninger *Tilbuddets navn: *Adresse: *Kontaktoplysninger: *Tilbudstyper: *Målgrupper: DSI NETTET I Bo- og netværkstilbuddet Hjortholmsvej 2800 Tlf.: Hjemmeside: (midlertidigt botilbud til voksne) 18 til 50 år (selvskadende adfærd, indadreagerende adfærd) Pladser i alt: 4 18 til 50 år (angst, depression, forandret virkelighedsopfattelse, personlighedsforstyrrelse) Tilsynsrapporten er udarbejdet af: Dato for tilsynsrapport: Marianne Daugaard Jensen (Socialtilsyn Hovedstaden) Samlet vurdering (jf. 6 og i Lov om socialtilsyn) Denne tilsynsrapport omhandler ét anmeldt tilsynsbesøg den 17. november 2014 og indbefatter alene udvalgte temaer. Tilsynsbesøget omhandler tema 3 vedrørende målgruppe, metoder og resultater. Side 2 af 23\n3 *Samlet vurdering: De belyste temaer og indikatorer, vil indgå i den samlede regodkendelse i Det skal for god ordens skyld bemærkes, at Socialstyrelsens Kvalitetsmodel er generisk, hvorfor emner med lille eller ingen relevans, for ethvert tilbud udløser laveste score. Der er således ikke nødvendigvis tale om retvisende sammenhæng mellem de faktiske forhold og den opnåede score. Bo- og netværkstilbuddet Hjortholmsvej er normeret til 4 borgere. Målgruppen er borgere med sindslidelser og som har behov for behandling, støtte og vejledning. Socialtilsynet vurderer, at der er tale om et velfungerende tilbud, og at tilbuddet anvender faglige tilgange og metoder, der er relevante i forhold til tilbuddets målsætning og målgruppe og de fører til positive resultater for borgerne. Det ses blandt andet ved, at der dokumenteres positive resultater i forhold til opfyldelse af borgernes mål. Det arbejdes med klare mål med udgangspunkt i borgerens 141 handleplan og indsatsen evalueres løbende. Borgerne har en høj grad af indflydelse på egen udvikling og på hverdagen i tilbuddet. Tilbuddets evalueringsmetode er velegnet til at inddrage borgerne i egen udvikling og i forhold til at vurdere samarbejdet mellem borger og medarbejder. Der er en god tone i tilbuddet og borgerne trives og medarbejderne er omsorgsfulde og opsøgende og tager udgangspunkt i borgernes ønsker. Der er fokus på sund kost og levevis og borgerne motiveres og borgerne støttes i at benytte behandlings-, sundheds- og idrætstilbud. Der er en klar procedure vedrørende indberetning og opfølgning af magtanvendelser. Der har ikke været benyttet eller indberettet magtanvendelser på tilbuddet. Ligesom tilbuddet forebygger, at der sker overgreb i tilbuddet. Side 3 af 23\n4 *Afgørelse: Godkendelse afventer Påbud: Opmærksomhedspunkter: 3. Oplysninger om datakilder Dokumenter: Observation Interview Interviewkilder Tilbudsportal Politik i forhold til magtanvendelse, procedure for vold og akutte situationer Dokumentation for borgere i form af kommunale indsatsmål, udviklingsplaner, FIT evaluering og status Samspil mellem ledelse og medarbejdere Interview med ledelse Intervie med medarbejdere Interview med borgere Interview med pårørende Side 4 af 23\n5 4. Oplysninger om tilsynsbesøg Dato Oversigt over tilsynsbesøg Tilsynskonsulenter : Botilbuddet Hjortholmsvej, Hjortholmsvej 3, 2800 Kgs.Lyngby Marianne Daugaard Jensen Nikolaj Hother Paulsen Afdelinger Besøgstype Særligt fokus på udvalgte temaer, kriterier eller indikatorer Anmeldt Tema 3 Side 5 af 23\n6 5. Bedømmelse og vurdering af kvalitet (jf. 6 i Lov om socialtilsyn) Nedennævnte figur illustrerer tre centrale elementer, der indgår i socialtilsynets vurdering af hvorvidt tilbuddet har fornøden kvalitet og samlet set fortsat opfylder betingelserne for godkendelse. Dette afsnit omhandler bedømmelse og vurdering af kvalitet. Samlet vurdering af om tilbuddet kan godkendes: For at kunne træffe en afgørelse indhenter og vurderer Socialtilsynet øvrige oplysninger, der har betydning for fortsat godkendelse, herunder oplysninger om økonomiske og organisatoriske forhold jf. Lov om socialtilsyn ( 12-18) samt relaterede lovgivninger fx Lov om social service, retssikkerhedsloven m.m. Kvalitetsvurdering: Socialtilsynet laver en samlet vurdering af kvaliteten ud fra kvalitetsmodellens syv temaer ( 6). I den samlede vurdering af om tilbuddet fortsat har den fornødne kvalitet, kan det være relevant at inddrage forhold, der falder inden for de 7 temaer, men som ikke er indeholdt i kvalitetsmodellens kriterier og indikatorer. Kvalitetsbedømmelse: Socialtilsynet bedømmer tilbuddet ud fra kvalitetsmodellens kriterier og indikatorer. Side 6 af 23\n7 - 5.1 Kvalitetsmodellen I kvalitetsmodellen er både 'Gns. bedømmelse' på temaniveau og 'Bedømmelse' på indikatorniveau angivet på følgende skala: 5. i meget høj grad opfyldt. 4. i høj grad opfyldt. 3. i middel grad opfyldt. 2. i lav grad opfyldt. 1. i meget lav grad opfyldt. Vurderingen af temaerne bygger på kvalitetsbedømmelsen, og der kan, afhængigt af tilbudstype og målgruppe, inddrages andre relevante forhold, som ikke er indeholdt i kvalitetsmodellens indikatorer. Tema *Målgruppe, metoder og resultater Gns. bedømmelse * Vurdering af tema Udviklingspunkter 4,5 Socialtilsynet vurderer, at tilbuddet anvender faglige tilgange og metoder, der er relevante i forhold til at udvikle målgruppens færdigheder. Der arbejdes med recovery og rehabiliterende tilgange, hvor der benyttes, narrative, kognitive og systemiske metoder. Socialtilsynet vurderer, at tilbuddet arbejder systematisk med klare mål med udgangspunkt i borgerens 141 handleplan og via den, kan tilbuddet dokumentere positive resultater i forhold til at udvikle borgerne. Indsatsen evalueres løbende både vedrørende effekt og samarbejde mellem borger og medarbejder. Indsatsen forbedres og justeres løbende ved supervision, drøftelser i tværfaglige foraer og på temadage. At oplysninger vedrørende målgruppe tilrettes på Tilbudsportalen, så der er overensstemmelse i forhold til de borgere der optages i tilbuddet. At retningslinier vedrørende overgreb på beboere beskrives Socialtilsynet vurderer, at borgerne bliver hørt, respekteret og anerkendt og det bekræftes af borgere og Side 7 af 23\n8 pårørende, der oplever en god tone. Medarbejderne er rummelige, tager borgernes problemstillinger alvorlige og tavshedspligten overholdes. Socialtilsynet vurderer, at borgerne ud fra deres egne ønsker og behov, har indflydelse på deres egen udvikling og hverdagen i tilbuddet. Den anvendte evalueringsmetode understøtter inddragelsen. Borgerne inddrages via husmøder og deltager i ansættelsen af medarbejdere. Borgerne oplever høj indflydelse på valg af udflugter og kost. Borgerne har indflydelse på, hvad de økonomiske midler skal anvendes til, men de ønsker, at der igen var midler til at tage på rejser sammen. Socialtilsynet vurderer, at tilbuddet understøtter borgerens mentale og fysiske sundhed og trivsel. Borgerne trives og medarbejderne er omsorgsfulde og opsøgende og tager udgangspunkt i borgernes ønsker. Borgerne motiveres og støttes i at benytte behandslings, sundheds- og idrætstilbud. Der er opmærksomhed på sund kost og levevis. Socialtilsynet vurderer, at tilbuddet håndterer og forebygger magtanvendelser. Tilbuddet har en politik for magtanvendelser og den er kendt af medarbejderne. Der er klar procedure vedrørende indberetning af magtanvendelse, opfølgning og evaluering og fokus på, Side 8 af 23\n9 hvordan fremtidige magtanvendelser kan undgås. Socialtilsynet har ikke modtaget indberetninger om magtanvendelser og der har ikke i følge ledelse og borgere været anvendt magt. Socialtilsynet vurderer, at tilbuddet i høj grad forebygger overgreb i tilbuddet. I følge beboerne er tilbuddet gode til at forebygge og mægle i konfllikter og de pårørende har ikke kendskab til overgreb i tilbuddet. Tilbuddet forebygger overgreb ved supervision, tilbuddet værdier og den fysiske indretning. Kriterium Bedømmelse af kriterium Tema: Målgruppe, metoder og resultater Kriterium 03: Tilbuddet arbejder med afsæt i en klar målgruppebeskrivelse, systematisk med faglige tilgange og metoder, der fører til positive resultater for borgerne Socialtilsynet bedømmer, at tilbuddet anvender faglige metoder, der er relevante i forhold til tilbuddets målgruppe. Tilbuddet arbejder med et recovery og rehabiliterende sigte og anvender primært den narrative metode. Derudover benytter tilbuddets sig af systemisk terapi, psykoedukation, kognitiv terapi og akupunktur. Socialtilsynet vurderer, at medarbejderne omsætter de faglige tilgange og metoder i det daglige indsats. Socialtilsynet bedømmer, at Tilbuddets målgruppe har ændret sig, da der er flere borgere uden en psykiatrisk diagnose blandt andet borgere med en opmærksomhedssforstyrrelse. Derfor skal tilbuddets oplysninger på Tilbudsportalen vedrørende målgruppe tilrettes, så der er overensstemmelse med de borgere, der er i tilbuddet. Socialtilsynet bedømmer, at tilbuddet arbejder systematisk med at udvikle borgerne. Det begrundes med, at tilbuddet med udgangspunkt i borgerens 141 handleplan udarbejder en udviklingsplan med klare mål. Målene følges op via FIT skema (borger styret evaluering), hvor borgerne ved hvert møde måler på effekt og samarbejde med medarbejderne. Internt følges der op vedrørende den enkelte borger på ugentlige personalemøder og der udarbejdes status efter behov og minimum en gang årligt til den kommunale sagsbehandler. Borgernes mål justeres Side 9 af 23\n10 løbende ved behov. Borgere og pårørende bekræfter tilbuddets oplysninger vedrørende, hvordan der arbejdes og evalueres på borgerne mål. Udfra dokumentation fremgår det, at der kan dokumenteres positive resultater i forhold til mål i 141 handleplanen. Socialtilsynet bedømmer, at tilbuddet løbende forbedrer indsatsen i forhold til borgerne. Det sker blandt andet ved supervision, fælles temadage, cases der drøftes i personalegruppen og drøftelser i et tværfagligt forum. Side 10 af 23\n11 Indikator Bedømmelse Bedømmelse af indikator Tema: Målgruppe, metoder og resultater Indikator 03.a: Tilbuddet anvender faglige tilgange og metoder, der er relevante i forhold til tilbuddets målsætning og målgruppe 5 (i meget høj grad opfyldt) Af oplysninger på Tilbudsportalen fremgår det at, målgruppen for botilbuddet er borgere med eller uden diagnose i alderen år med nedsat funktionsevne på grund af psykisk sygdom & psykisk sårbarhed. Det fremgår af interview med ledelsen, at målgruppen er under udvikling og at tilbuddet fx. har en øget forespørgelse i forhold til borgere med diagnosen ADHD. Der ses også unge, som ikke er udredt psykiatrisk og dermed heller ikke har fået stillet en psykiatrisk diagnose, men som fremstår psykisk sårbare og/eller kognitivt udfordret. Fællesnævneren er, at borgerne ikke kan klare sig i eget hjem og har brug for støtte til fx. almindelig dagligdags husførelse, beskæftigelse og økonomi. Særligt omkring beskræftigelse oplever tilbuddet, at der i forhold til yngre borgere, er skærpede krav om samarbejde med kommunens beskæftigelsesafdeling og i det hele taget et øget fokus på de yngre borgeres beskæftigelsessituation. Indikator 03.b: Tilbuddet dokumenterer resultater med 4 (i høj grad opfyldt) Af tilbuddets oplysninger på Tilbudsportalen fremgår det, at tilbuddets faglige tilgange er narrativ, kognitiv, sanseorienteret, Recovery-understøttende og Ressourceorienteret tilgange. Det fremgår endvidere, at tilbuddets metoder er, systemisk terapi, psykoedukation, kognitiv terapi samt akupunktur. Ved interview med medarbejdere fremgår det, at man som det centrale arbejder med et recovery og rehabiliterende sigte og at den primære faglige tilgang og metode er narrativ. Der anvendes også kognitive og systemiske metoder ligesom der kan tilbydes Nada akupunktur. Medarbejderne giver under interviewet eksempler på, hvordan faglige tilgange og metoder omsættes i den daglige indsats. Af Tilbudsportalen fremgår det, at tilbuddet i samarbejde med beboeren udarbejdes en udviklingsplan. Denne indeholder mål og skal sikre kontinuitet i arbejdet med den enkeltes Side 11 af 23\n12 udgangspunkt i konkrete, klare mål for borgene til løbende brug for egen læring og forbedring af indsatsen udviklingsproces. Derved tydeliggøres beboerens ejerskab over sin udviklingsproces. Udviklingsplanen fungerer som et redskab i relationsarbejdet og evalueres løbende. Der følges op på målene via FIT-skema, Feedback Informed Treatment eller på dansk Borger Styret Evaluering. FIT består af to enkle og letforståelige skemaer, som sigter mod borgerinddragelse, idet den professionelle og borgeren ved hvert møde, måler direkte på effekt og samarbejde. Ved interview med medarbejdere fremgår det, at der ved indflytning laves en udviklingsplan sammen med borgeren. Denne tager sit udgangspunkt i de indsatsområder der fremgår af den kommunale handleplan. Udviklingsplanen evalueres ved hjælp af FIT. Der udarbejdes status efter behov og minimum en gang årligt. Det fremgår, at der internt i tilbuddet følges op på den enkelte borger på ugentlige personalemøder og at det er kontaktperson, der er ansvarlig for at evt. borgerrettede udfordringer drøftes. En borger giver under interview udtryk for, at vedkommende oplever at FIT - når det bruges for ofte - kan "blive for meget" og tale små ting op til at fylde meget. En anden borger oplever at FIT fungere godt og at det har været med til at afklare mange udfordringer for vedkommende. Under interview med pårørende fremgår det, at der for nogle pårørendes vedkommende er kendskab til, at deres pårørende på tilbuddet har en plan for deres ophold, mens der for andre pårørende ikke er kendskab til en sådan plan. Generelt gives der udtryk for, at de pårørende oplever, at der sker fremskridt med deres pårørende på tilbuddet og at de får god støtte. Ledelsen fortæller, at medarbejderne understøttes i egen læring og i forbedring af tilbuddets indsats på forskellig vis. Alle medarbejdere tilbydes supervision og der er fælles "vidensdage" med forskellige temaer. Der arbejdes også med cases, hvor en aktuel borger drøftes i personalegruppen. Hver 3. måned skal der laves en statusbeskrivelse til kommunen og forud for denne bliver den enkelte borger drøftet i et tværfaligt forum. Side 12 af 23\n13 Indikator 03.c: Tilbuddet kan dokumentere positive resultater i forhold til opfyldelsen af de mål, de visiterende kommuner har opstillet for borgernes ophold 5 (i meget høj grad opfyldt) Socialtilsynet har set dokumentation for, at der arbejdes med klare mål for borgeren samt at der er udarbejdet status i forhold til disse mål. Ved interview med medarbejderne fremgår det, at kommunen altid har lavet en plan hvor mål for indsatsen fremgår. Når denne omsættes i en udviklingsplan og evalueres med FIT holdes dette op mod kommunens indsatsplan. Hvis det viser sig, at målene for indsatsen ikke er realistiske for borgeren eller at borgeren aktuelt ikke magter at arbejde med disse mål vil der ske kontakt til kommunen for dialog og ændring af indsatsmål. Af interview med ledelsen oplyses det, at der fokus på sammenhæng mellem kommunens indsatsmål, udviklingsplanen og status. Det oplyses endvidere, at der ikke er udarbejdet en overordnet effektdokumentation. Medarbejderene fortæller at FIT benyttes, som et samarbejds- og evalueringsredskab med beboerne, for at sikre at beboerne når de mål, de har sat. og det der holdes op på "bestillingerne". Det giver et billede af de forløb, der fx ikke rykker så meget. Man fortsætter selvfølgelig ikke hvis borgeren mistrives. Socialtilsynet har set dokumentation, hvor det fremgår, at en borger har fået udarbejdet indsatsmål fra kommunens side og at der kan dokumenteres positive reultater i forhold til kommunens indsatsmål. Kriterium Bedømmelse af kriterium Tema: Målgruppe, metoder og resultater Kriterium 04: Tilbuddet understøtter borgernes medinddragelse og indflydelse Socialtilsynet bedømmer, at borgerne har indflydelse på beslutninger, der vedrører dem selv og på hverdagen i tilbuddet. Det begrundes med, at tilbuddet evalueringsmetode understøtter inddragelsen af borgerne omkring den individuelle indsats. Derudover afholdes der husmøder, hvor borgerne skriver referat og på skift leder mødet, med Side 13 af 23\n14 på eget liv og hverdagen i tilbuddet støtte fra medarbejderne. Borgerne deltager også i ansættelsen af nye medarbejdere og kan være med til at prioritere, hvad tilbuddets økonomiske midler skal bruges til. Borgerne oplever, at de i høj grad har indflydelse på kost og udflugter, men synes, at det er ærgeligt, at der ikke længere er mulighed for at tage på rejser sammen på grund af økonomien. Socialtilsynet bedømmer, at borgerne bliver hørt, respekteret og anerkendt. Det begrundes med, at borgerne oplyser, at personalet er lyttende og rummelige og tager både små og store problemstillinger seriøst. Både borgerne og de pårørende oplever en god tone i tilbuddet og de pårørende oplever at borgerne bliver inddraget i deres hverdag og tavshedspligten overholdes. Medarbejderne oplever, at evalueringsmetoden FIT understøtter borgerens inddragelse i forhold til den individuelle behandling, og at borgernes deltagelse i ansættelse af nye medarbejdere bidrager til borgerens indflydelse på tilbuddet. Indikator Bedømmelse Bedømmelse af indikator Tema: Målgruppe, metoder og resultater Indikator 04.a: Borgerne bliver hørt, respekteret og anerkendt 5 (i meget høj grad opfyldt) Det fremgår af interview med borgerne, at de oplever, at personalet lytter når der er behov for det og at der opleves rummelighed i forhold til de forskellige problematikker borgerne måtte have. Der gives udtryk for, at både store og små problemstillinger tages seriøst af personalet. Indikator 04.b: Borgerne har 4 (i høj grad indflydelse på beslutninger opfyldt) vedrørende sig selv og hverdagen Pårørende til borgerne i tilbuddet giver under interview udtryk for, at de oplever, at der er en særdeles god tone i tilbuddet. De pårørende får tilbagemelding fra deres pårørende i tilbuddet om, at der er en god tone i dagligdagen og de pårørende oplever det også selv, når de deltager i sociale arrangementer. De pårørende fortæller, at deres pårørende inddrages meget i forhold til deres hverdag og personalet tager tavshedspligten i forhold til borgerne meget seriøst. Ved interview med medarbejderne fremgår det, at borgernes blandt andet sikres medinddragelse ved ugentlige husmøder. Borgere skriver referat og skiftes til at styre mødet og medarbejdere støtter med dialogen. Det er typisk dagligdags ting omkring mad, rengøring og aktiviteter m.m. der berøres. Side 14 af 23\n15 i tilbuddet i overensstemmelse med deres ønsker og behov Medarbejderne oplever, at evalueringsmetoden FIT understøtter borgerens inddragelse i forhold til den individuelle behandling, og at borgernes deltagelse i ansættelse af nye medarbejdere bidrager til borgerens indflydelse på tilbuddet. Det fremgår af interview med borgere, at der jævnligt er møder på tilbuddet, hvor der er mulighed for at tage ting op. En borger oplever, at møderne nogle gange er kedelige og ret korte, men tager det som et udtryk for, at der ikke er det store ønske om forandring hos borgerne. Borgerne fortæller, at de i høj grad har indflydelse på fx kost og udflugter. Der nævnes som eksempel, at der er mulighed for at være med til at prioriterer i forhold til, hvad nogen af tilbuddets økonomiske midler skal bruges til. Tidligere var der mulighed for, at borgere og medarbejdere kunne tage sammen på rejser, men det er der ikke penge til længere, hvilket borgerne synes er ærgeligt. Kriterium Bedømmelse af kriterium Tema: Målgruppe, metoder og resultater Kriterium 05: Tilbuddet understøtter borgernes fysiske og mentale sundhed og trivsel Socialtilsynet bedømmer, at tilbuddet understøtter borgernes fysiske og mentale sundhed og trivsel. Det begrundes med at, tilbuddet sammen med borgeren arbejder udfra borgernes ønsker. Borgerne trives i tilbuddet og oplever personalet, som omsorgsfulde og opsøgende. De pårørende lægger vægt på, at borgerne har indbyrdes gode relationer og tilbuddet har fokus på aktiviteter udenfor tilbuddet såsom beskæftigelse og andet netværk. En pårørende synes, at overgangen fra børne- til voksen tilbud, har været svært for borgeren, da der stilles større forventninger til borgerne i et voksentilbud. Side 15 af 23\n16 Indikator Bedømmelse Bedømmelse af indikator Tema: Målgruppe, metoder og resultater Indikator 05.a: Borgerne trives i tilbuddet 4 (i høj grad opfyldt) Ved interview med medarbejderne fremgår det, at der er fokus på borgernes trivsel blandt andet ved, at der i samarbejde med borgeren arbejdes målrettet med det borgeren ønsker, at der skal sættes fokus på. Af interview med borgerne fremgår det, at de generelt oplever, at de trives i tilbuddet. Borgerne fortæller, at personalet er omsorgsfulde og at de prioriterer, at lære den enkelte borger at kende. Det beskrives endvidere, at personalet er opsøgende, hvis de fornemmer, at der er en borger der ikke har det godt. De pårørende fortæller i interview, at de i høj grad oplever, at borgerne trives og at dette blandt andet hænger sammen med, at borgerne har indbyrdes relationer samt, at der er fokus på, at der også er et liv uden for tilbuddet i form af beskæftigelse eller andet netværk. Indikator 05.b: Borgeren har med støtte fra tilbuddet adgang til relevante sundhedsydelser 4 (i høj grad opfyldt) En pårørende fortæller, at hun oplever, at hendes pårørende ikke længere trives, som vedkommende gjorde tidligere og at dette skyldes, at vedkommende ikke længere har brug for den støtte personalet kan give. Borgeren er på vej til selvstændig bolig. En pårørende til en ung borger kunne godt have ønsket sig, at stedet var lidt mere "håndførte" i deres anvisninger. Den pårørende oplever, at skiftet fra ungetilbud til voksentilbud har været stort og at der er stor forskel i de forventninger der bliver stillet til borgerne. Ved interview med medarbejdere fremgår det, at der er samarbejde mellem tilbuddet og Lyngby- Taarbæk kommunes sundhedscenter. Medarbejderne understøtter, at borgerne får kendskab til og evt. deltager i de muligheder der er der. I forhold til kontakt til andre sundhedsinstanser støtter medarbejderne borgerne i det omfang, der er behov for det. Medarbejderne oplever, at der er udfordringer i forhold til samarbejdet med Side 16 af 23\n17 Distriktpsykiatrisk Center. Udfordringerne udmynter sig blandt andet i, at der er lang ventetid for borgerne og at der er skiftende medarbejdere og der med også skiftende meldinger i forhold til borgerne og deres behandling. Borgerne fortæller under interview, at de både får relevant vejledning i forhold til sundhedsydelser og også følgeskab til de sundhedsydelser de måtte have behov for. Borgerne oplever endvidere, at personalet er fleksible i deres støtte og gerne ændre i deres planer, når det kan lade sig gøre. Indikator 05.c: Tilbuddet har i sin pædagogiske indsats fokus på forhold, som har betydning for borgernes fysiske og mentale sundhed 4 (i høj grad opfyldt) Ved interview med pårørende fremgår det, at deres borgere i tilbuddet er meget aktive i Lyngby- Taarbæks idrætstilbud for borgere med en sindslidelse "LIMONE". Det fremgår endvidere, at tilbuddet støtter borgerne i deres kontakt til Distrikpsykiatrisk Center. En pårørende oplever at hendes pårørende kan være svær at få afsted til fx tandlæge, men at tilbuddet støtter og forsøger at motivere vedkommende. Ved interview med medarbejdere fremgår det, at der arbejdes med målsætninger om, at borgeren skal arbejde med egen selvstændighed og at der her indgår fokus på sundhed. Der arbejdes med dette på forskellig vis fx. med dialog omkring sundhed, forslag til sundere kost og tilbud om motion i dagligdagen mv. Medarbejderne fortæller, at der har været en diætist for at fortælle om "hjernemad". Borgerne fortæller i interview, at de oplever, at der er fokus på kost og motion. Medarbejdere fra idrætsforeningen LIMONE er opsøgende i forhold til borgerne og er med til at holde den enkelte fast i evt. sundhedsmæssige mål. Borgerne fortæller, at der laves Sct. Hans løb og at medarbejderne udfordre menuen for at få et sundhedsperspektiv ind. En borgerne oplever, at medarbejderne kan give et kærligt men bestemt "spark bagi", hvilket virker godt. Ved interview med pårørende fremgår det, at man samlet oplever, at der er et fokus på sundhed, kost og motion. De pårørendes borgere har "fuldstændig styr på det med sundhed" støttet fra Side 17 af 23\n18 tilbuddet. Flere pårørende fortæller, at borgeren gennem tilbuddet er hjulpet til rygestop og at der arbejdes med fx overvægt. Kriterium Bedømmelse af kriterium Tema: Målgruppe, metoder og resultater Kriterium 06: Tilbuddet forebygger og håndterer magtanvendelser Socialtilsynet bedømmer, at tilbuddet i høj grad forebygger og håndterer magtanvendelser. Det begrundes med, at tilbuddet har en politik vedrørende magtanvendelse, hvis formål er at forebygge magtanvendelser og/eller andre indgreb i selvbestemmelsesretten. Der er endvidere en klar definition på, hvad en magtanvendelse er og der forfindes en procedure for indberetning og hvordan der evalueres efter en magtanvendelse. Efter en mangtanvendelse tales hændelsesforløbet igennem mellem de implicerede partnere og leder og medarbejder reflekter over, hvordan magtanvendelsen kunne være undgået. Nye medarbejdere informeres om polikken og de værdier der ligger til grund for den. Socialtilsynet har ikke modtaget indberetninger om magtanvendelser og i følge ledelse og borgere, er der ikke foretaget magtanvendelser på tilbuddet. Side 18 af 23\n19 Indikator Bedømmelse Bedømmelse af indikator Tema: Målgruppe, metoder og resultater Indikator 06.a: Tilbuddets pædagogiske indsats sikrer, at magtanvendelser så vidt muligt undgås 5 (i meget høj grad opfyldt) Socialtilsynet har modtaget dokumentation for tilbuddets politik i forhold til magtanvendelse. Det angives i denne dokumentation blandt andet at formålet er at forebygge, at situationer opstår, hvor magtanvendelse og/ eller andre indgreb i selvbestemmelsesretten kan blive nødvendig, samt at give retningslinjer for hvordan man forholder sig, hvis indgreb er nødvendige. Det fremgår endvidere, at målet er at have fokus på : - Refleksioner - Løbende dialog - Skærpe opmærksomheden på NETTET I og NETTET II s værdier og menneskesyn - Skærpe, øge og dele de etiske overvejelser vi løbende står overfor i vores arbejde - Sikre at lovens betingelser for magtanvendelse overholdes, og at der sker dokumentation og opfølgning. Der er i tilbuddets politik for magtanvendelse klart beskrevet, hvad magtanvendelse kan være, målgruppen for magtanvendelse og beskrivelser af nødværge og nødret. Procedure for indberetning samt beskrivelse af, at der skal samles op på magtanvendelsen efterfølgende. Ved interview med ledelsen fremgår det, at alle medarbejdere ved ansættelsen via intranet, får oplysninger om tilbuddets politik omkring magtanvendelse samt om de værdier, der ligger til grund for politikken. Af interviewet fremgår, at ledelsen italesætter, at det er vigtigt, at være bevidst om den position man befinder sig i som leder og medarbejder på et botilbud for psykisk sårbare mennesker. Ledelsen angiver endvidere, at der via arbejdet med udviklingsplaner og FIT medvirker til, at den enkelte borgers selvbestemmelsesret er i fokus. Ved interview med borgerne fremgår det, at ingen af borgerne har oplevet eller har kendskab til, at medarbejdere har foretaget magtanvendelser. Side 19 af 23\n20 Indikator 06.b: Tilbuddet dokumenterer og følger op på eventuelle magtanvendelser med henblik på løbende læring og forbedring af indsatsen 5 (i meget høj grad opfyldt) Socialtilsynet har ikke modtaget indberetning om magtanvendelse og af interview med ledelse fremgår det, at der ikke har været magtanvendelser. Der er i tilbuddets politik for magtanvendelse beskrevet procedure for indberetning samt beskrivelse af hvordan der skal samles op på magtanvendelsen efterfølgende. Det beskrives blandt andet at leder og medarbejder fastlægger en handleplan, der skal sikre, at det involverede personale får den fornødne støtte og hjælp til at bearbejde begivenheden. Det beskrives endvidere, at hændelsesforløbet efter en magtanvendelse skal tales igennem mellem de implicerede parter, men også mellem leder og medarbejder og der skal reflekteres over, om magtanvendelsen kunne være undgået. Kriterium Bedømmelse af kriterium Tema: Målgruppe, metoder og resultater Kriterium 07: Tilbuddet forebygger overgreb Socialtilsynet bedømmer, at tilbuddet forebygger overgreb. Tilbuddet har ikke procedurer for, hvordan overgreb skal håndteres, men har i politik for vold beskrevet, handlemuligheder og handleplan for, hvis en medarbejder er udsat for vold. I følge interview forebygger tilbuddet overgreb via uddannelse og supervision, tilbuddets værdier samt via indretning af de fysiske rammer. Borgerne oplever, at personalet er gode til at forebygge og mægle i konflikter og de pårørende har ikke oplevet overgreb på tilbuddet. Socialtilsynet bedømmer, at tilbuddet med fordel kunne beskrive retningslinier for overgreb der vedrører borgere. Side 20 af 23\n21 Indikator Bedømmelse Bedømmelse af indikator Tema: Målgruppe, metoder og resultater Indikator 07.a: Tilbuddets pædagogiske indsats understøtter, at der ikke forekommer overgreb i tilbuddet 4 (i høj grad opfyldt) Ved interview med borgere fremgår det, at borgerne oplever at personalet gode til at forebygge og mægle i konflikter. De interviewede pårørende fortæller, at de ikke har oplevet, at der har fundet overgreb sted. En pårørende bemærker, at der kan være lidt "fnidder" borgerne imellem, men at der tages hånd om dette og at det ikke er anderledes end i alle fællesskaber. Indikator 07.b: Tilbuddets beredskab i forhold til at forebygge overgreb er tilpasset målgruppen og er kendt af medarbejderne 5 (i meget høj grad opfyldt) Ved interview fortæller ledelsen, at personalet giver feedback til ledelsen, hvis de oplever, at der finder overgreb sted. Der er ikke procedurer for hvordan overgreb i bred forstand skal håndteres, men der foreligger en politik for vold. Der henvises til ekstern supervision og til tilbuddets grundlæggende værdier. Det angives, at der er en kultur for, at man kan diskutere holdninger og oplevelser. Socialtilsynet har set dokumentation på tilbuddets politik for vold. Her er det blandt andet beskrevet, at der skal være fokus på forebyggelse herunder, at der til stadighed arbejdes på at undgå voldsepisoder. Dette vil ske gennem uddannelse og supervision, gennem indretningen af de fysiske rammer, gennem aktiv brug af APV, via åbenhed og ved i det daglige arbejde hele tiden at have NETTETs fire værdier i spil. I følge Tilbudsportalen er NETTETs fire værdier: Nærvær, respekt, faglighed og ansvarlighed. Socialtilsynet har set dokumentation på politik for vold. Her er angivet handlemuligheder og handleplan i tilfælde af, at en medarbejder er udsat for vold. Side 21 af 23\n22 Tilbuddets bedømmelse Spindelvævet vises ikke, da vurderingen af ovenstående temaer ikke danner grundlag for en retvisende grafisk fremstilling. 6. Økonomiske og organisatoriske forhold (jf i Lov om socialtilsyn) *Bemærkninger til bestyrelsesvedtægter Beskrivelse af tilbuddets bestyrelse Side 22 af 23\n23 *Budgetforudsætninger Årlig omsætning Soliditetsgrad Overskud Ejendomsudgifter Lønomkostninger Omkostninger, særlig ekspertise Omkostninger, leder Personaleomsætning Lønomkostninger, fast personale Omkostninger, kompetenceudvikling Omkostninger, bestyrelseshonorarer Sygefravær Revisionspåtegning Dato for revisionspåtegning Takster Tilbudstype: 107. Takstniveau Ydelse Pr. time Pr. stk. Pr. dag/døgn Pr. md. Niveau 1 socialpædagogisk støtte 990,00 Side 23 af 23


Mackabler og miljø og hvad vi gør for at være bedre\n> Alle blogindlæg>Mackabler og miljø og hvad vi gør for at være bedre\nHos Mackabler gør vi hvad vi kan for at slippe for miljø spild og særligt overforbrug, det ved vi godt alle siger. Derfor har vi her et par eksempler vi til dagligt gør brug af for at mindste vores og derved vores kunders forbrug af materialer der koster energi eller koster for miljøet.\nWebshops bruger normalt meget papir, normalt printer man ordre, følgesedler og meget andet, vi gør hvad vi gør for at undgå dette, fordi det slet ikke er nødvendigt, vores systemer er bygget op så vi slet ikke skal printe et eneste papir for at sende end ordre, altså udover en label til PostNord, DAO eller GLS.\nFør vi fik dette system i 2016 printede vi et papir ud til hver ordre, det betyder at vi spare rund regnet 36.000 stykker papir om året, med det nye system.\nVi spare også en masse Lasertoner og en masse printere, de dør ca. hvert år.\nHer er Jonathan der pakker pakker den 1. Jan :) så klar er vi :)\nEt opslag delt af MacKabler.dk (@mackabler) den 2. Jan, 2018 kl. 10.00 PST\nKuverter er et sted webshops kan spare rigtigt meget, fordi vi bruger virkeligt mange af dem, vores er selvfølgelig lavet af genbrugs materialer og har alle de certificeringer de kan have, de koster lidt mere men det er klart at stort set alle webshops i Danmark gør dette.\nVi gør meget for at bruge kuverter af papir fordi det er lettest at genbruge eller brænde i forbrændningsanlæg, dog har alle bobble plast kuverter også plastik i sig, det betyder at de ikke er så lette at genbruge, de brænder dog stadig fint i forbrændingsanlægget, vi har ledt og når der kommer et alternativ som kan beskytte vores produkter under transporten og være mere miljø venlige så vælger vi det.\nGenbrug af Kuverter og papkasser?\nVi smider aldrig kuverter og pap kasser ud, hverken fra jer der sender noget retur eller fra vores leverandører, det betyder at vi aldrig har købt en papkasse til at sende en ordre ud i og at vi har en dag om måneden hvor vi kun bruger genbrugskuverter, de er måske lidt ødelagte, men heldigvis skal de ikke så langt og det har aldrig været et problem.\nMed plastik spild mener vi emballagen til produkter, den bliver brugt i 2min og derefter smidt ud, vi gør løbende meget for at vores produkter kommer i så lidt emballage som muligt, så det er mindst muligt at smide ud efter du har fået produktet, mange af vores leverendøre har vi fået til at droppe emballagen helt, heldigvis, vi har dog også en masse meget store brands dem kan vi desværre ikke få til at droppe emballagen, vi har dog tit haft held med at få dem til at ændre emballagen fra den klassiske butiks emballage, der er så stor som muligt for at få opmærksomhed til en mere simpel, så lille som muligt version som passer meget bedre ind hos os. De store brands er efterhånden meget opmærksomme på dette, selv de kinesiske brands forstår problemstillingen.\nVi gør meget for at gøre det let for dig selv at reparere dine enheder, det betyder at du slipper for at smide dine enheder ud når de går i stykker men kan lave dem selv i stedet for. Det gælder både iPhone’s hvor vi har de fleste skærme og ting til hjemme reparationen men det gælder også en masse andre ting, fx sælger vi kabler til Magsafe’s selvom det er meget mere profitabelt for os at sælge dig en ny Magsafe oplader og vi handler også med Sugru som er lavet til at reparere næsten alt særligt kabler.\nHjemmesider har brug for servere, sådan er der bare, det er den som viser indholdet til dig, når du besøger vores eller en anden side.\nMan kan dog gøre en masse for at få ens server til at bruge så lidt strøm som muligt. Fx at gøre serveren så hurtig som muligt gør serveren meget mindre krævende, vores sider er normalt ca. 0,7sek om at blive hentet, og af dem er ca. 0,2 servers del af arbejdet, dvs serveren arbejder 0,2sek for at lave siden til dig, havde den brugt 0,4sek ville de bruge dobbelt så meget strøm på det, derfor giver det en del at have en så hurtig server som muligt, de fleste af vores konkurrenter bruger mere end 1sek på dette.\nDe 0,5sek ud over serverens arbejde er din PC der bruger tid og energi på at hente indholdet, her er det også vigtigt at være så hurtig som muligt. Vi er igen ca. 2x hastighed af vores konkurrenter.\nDet har også en del at sige om du har din server for sig selv eller om du deler den med andre, en server der står stille og ikke laver noget om natten fx er en server der spilder strøm, jo strørre en server udbyder er jo mindre spild er der, fordi de kan sammensætte os der har hjemmesider med hinanden og derfor lave den meste effektive fordeling af ressourcer.\nDerfor ligger vi i, på nuværende tidspunkt, verdens største server udbyder, der hedder digital ocean, vi har et lag oven på det der er endnu mere effektivt det er vores CDN, det er et system til at levere data der ikke kræver regnekræft fx billeder og videoer, Dem vi bruger er Cloudflare som er dem der står for mest internet trafik i verden, det giver mindre arbejde til vores server som er mindre effektiv til den slags end Cloudflare’s servere.\nSig endelig til hvis du har foreslag til hvad vi kan gøre mere. Skriv til os og kom med dit input.


Red din hud på sommerferien - 5 simple tricks | ANSIGTSYOGA v/ Susanne Dyhr\naf susannedyhr | 1 jul, 2019\nDet er 1. juli og der er hedebølge i Europa. Du elsker måske sol og sommer som jeg, men din hud elsker det knapt så meget. Du har måske allerede lagt mærke til hvordan varmen får dit ansigt til at hæve op, og at dit ansigt pludseligt føles tungere. Varmen får dig også til at svede mere, og det kan få døde hudceller og skidt til at klumpe sammen i de små åbninger i din hud (hudporrer) i ansigtet. Det kan give irritation og urenheder i dit ansigt.\nDet er derfor ikke så mærkeligt hvis du synes at din hud og dit ansigt har en svær tid på ferien. Til gengæld får du her 5 simple der redder din hud på sommerferien.\nDrik ekstra væske\nDu og din hud har brug for endnu mere vand i varmen. Når dit ansigt hæver op, er det ofte fordi du er i væskeunderskud. Du skal derfor løbende over hele dagen drikke ekstra vand. Når du vågner om morgenen kan du tjekke om du har lodrette linjer over læberne. Er dette tilfældet så er det et tegn på at du har indtaget for lidt væske dagen før.\nSpis dig til ekstra væske\nHjælp din væskebalance og hud på vej ved at spise frugter og grøntsager med et højt indhold af vand. Vandmelon er en god kilde til fugt, men den er også en rig kilde til vitaminer og andre næringsstoffer til din hud. Du kan også spise jordbær og vandmelon. Agurk, selleri og grøn peber er gode grøntsager du kan vælge.\nDræn dit ansigt\nLav en let ansigtsmassage. Det kan være blide strøg fra midten og ud mod siderne og ned langs din hals. Du kan også tappe med dine fingre i ansigtet. Brug blommen på dine fingre til at duppe med under dine øjne og andre hævede steder i dit ansigt.\nDet er vigtigt du får fjernet de døde hudceller fra din hud, så dine porrer ikke stopper til når du sveder. Det kan du gøre ved at lave en let exfoliering af din hud. Er du på ferie og har du ikke medbragt en ansigtsscrub kan du blot bruge resterne fra din vandmelon. Tag blot et stykke og lad det sidste frugtkød glide hen over din hud i en let massage.\nRed din hud med yoghurt\nPlej og red din hud med (græsk) yoghurt. Lav en plejende og fugtgivende ansigtsmaske af ren yoghurt. Lad masken sidde i 20 min. og skyl af igen. Er du blevet let forbrændt er yoghurt også din redning. Den virker anti-inflammatorisk og vil køle. Smør yoghurten på området og lad det sidde i 10 min. Uanset hvor du rejser, kan du som regel købe yoghurt. Den græske er bedst og nemmest styre hvis du kan få fat i den.\nDette var 5 af mine simple tricks til en god sommerferie for din hud også. Husk selvfølgelig også at rense dig hud, og skal du i solen, så på med høj solfaktor. Rigtig god sommerferie til dig.


Et nyt ansigt i DV's auktionsudvalg - Ridehesten.com\nLouise Ringsbo med sit opdræt Blue Hors Zee Me Blue, der er solgt på Elitefølauktionen og sidste år blev nr. 2 i DRF's dressurchampionat for 5-års hest.\nLouise Ringsbo har som hesteavler adskillige gange haft føl med på Dansk Varmblods Elitefølauktion, og hun har både haft oplevelsen af at stå som succesfuld sælger og har oplevet skuffelsen over ikke at have fået solgt på auktionen - oplevelser som hun har tænkt sig at tage med ind i arbejdet i auktionsudvalget.\nSom nyopstartet avler (Stald Ringsbo) fik hun et godt kick-off med salg på auktionen og deraf også et godt udenlandsk kundegrundlag. Hendes egen avl er baseret på følsalg, og hun har stor erfaring i at sælge heste, lige som hun via sit job hos Everhorse.dk har erfaring med afsætning via diverse medier og på den måde har flere kompetencer at byde ind med.\n- Jeg har valgt at træde ind i auktionsudvalget for at være med til at løfte afsætningen af dansk varmblodsheste fremover. Jeg håber, jeg kan styrke udvalget og være med til at skabe en fælles afsætningsportal, og for mig handler det ikke kun om at højne selve auktionen, men i det hele taget at fremme hestesalget for forbundet og dermed avlerne, fortæller Louise, der håber, at medlemmerne vil tage godt i mod hende som en kompetent medspiller på afsætningen af DV-heste.\nLæs også: Ny auktionshest: Cliffhanger\nFormand for auktionsudvalget, Ulrik Kristensen, glæder sig over at kunne byde velkommen til Louise Ringsbo, der vil være med til at repræsentere auktionsudvalget ved Dansk Varmblods hingsteforbesigtigelser på søndag og onsdag i næste uge.\nHan meddeler samtidig, at der for heste ved Forårsauktionen i Herning fra 2017 gælder en udvidet røntgenundersøgelse med billeder af nakke, hals og ryg.\n09-01-2014 13:05, af Thomas Bach Jensen


Klimaforskningens 'bedstefar' advarede inden sin død: Vi skal gå ekstremt til værks\nFor to uger siden, 18. februar 2019, blev klimaforskningen en gigantisk skikkelse fattigere, da Wallace Broecker, der også er kendt som klimaforskningens ‘bedstefar’, døde 87 år gammel.\nWallace Broecker var blandt andet kendt for allerede i 1975 at påvise, den globale temperatur var stigende som resultatet af en stigende udledning af CO2 - et fænomen, som han som den første kaldte for ‘global opvarmning’.\nInden sin død nåede han at tale til en klimakonference på Arizona State University, og her plæderede han for, at vi skulle gå mere radikalt til værks i kampen for klimaet, skriver NBC News.\nWallace Broecker var bekymret for, at vi ikke handlede hurtigt nok til at holde CO2-udledningen nede på det nødvendige niveau, og han foreslog derfor, at vi bør undersøge muligheden for at skabe en solskærm af svovl i Jordens atmosfære, der kan nedkøle Jorden og holde temperaturen nede.\n»Hvis vi skal undgå, at Jorden bliver et par grader varmere, bliver vi nødt til at skele til geoengineering (en betegnelse for store menneskelige indgreb i Jordens klimasystem med henblik på at mindske virkningerne af klimaforandringerne, red.),« fortalte Wallace Broecker til klimaforskere på konferencen ifølge NBC News.\nMere konkret går hans ide ud på, at man køler Jorden ned ved fra fly at sprede massive mængder svovldioxid i atmosfæren op til 21 kilometer over Jordens overflade.\nForslaget er også kendt som ‘Mt. Pinatubo-strategien’, da den bygger på erfaringerne fra det gigantiske vulkanudbrud fra Pinatubo-vulkanen på Filippinerne i 1991, der skabte nogle gigantiske svovl-skyer og var med til at gøre Jorden en halv grad koldere i et helt år, skriver NBC News.\nDet er kendt som en af de mere radikale ideer i kampen mod den globale opvarmning, og den deler derfor også tit klimaforskerne i to lejre.\nIfølge én af forskerne ved konferencen, den britiske klimatolog og professor emeritus ved University of Southampton, John Shepherd, skal man dog passe på med ikke at misforstå Wallace Broeckers budskab.\n»Han advokerede ikke for, at det (skabe en solskærm af svovl, red.) skulle gøres, men foreslog, at vi i de mindste tilegner os den nødvendige viden til at vurdere, om vi bør se i den retning,« sagde han ifølge NBC News.


Lene Tanggaard og Svend Brinkmann (red.) Kreativitetsfremmende læringsmiljøer i skolen - PDF\nDownload "Lene Tanggaard og Svend Brinkmann (red.) Kreativitetsfremmende læringsmiljøer i skolen"\n1 Lene Tanggaard og Svend Brinkmann (red.) Kreativitetsfremmende læringsmiljøer i skolen\n2 Indhold Kreativitet på skolernes dagsorden en introduktion Af Lene Tanggaard og Svend Brinkmann En kreativ skole Af Lene Tanggaard og Svend Brinkmann Farvel til de rigtige svars pædagogik Af Feiwel Kupferberg Nød lærer nøgen kvinde at spinde Om karakteristika ved kreative læringsmiljøer Af Lene Tanggaard Social kreativitet: At skabe det sociale i en verden uden manuskript Af Svend Brinkmann Artfulness i skolen: Nydelse og læring for livet Af Tatiana Chemi Skolen som potentielt kreativ kultur Projektopgaven som case Af Margit Saltofte Nielsen Produkt- og procesvurdering i kreativ virksomhed Af Lars Lindström Opdragelse til kreativitet Hvad kan man lære af Moholy-Nagys metode? Af Christian Jantzen Kreativitet, kultur og mimesis Kritiske overvejelser Af Klaus Nielsen Om forfatterne\n3 Kreativitet på skolernes dagsorden en introduktion Af Lene Tanggaard og Svend Brinkmann Denne bog er skrevet af en række førende nordiske forskere, der giver deres bud på, hvordan man kan arbejde med kreative læringsmiljøer i grundskolen. Intentionen med bogen er at sætte kreativiteten under lup. Bogens kapitler er præget af en nysgerrighed over for det nye, som enhver form for kreativitet er udtryk for, men søger også kritisk at udforske, hvad vi overhovedet mener med det kreative. Der er i bogen tale om et nordisk blik på kreativitet, der primært betjener sig af eksempler fra den danske og svenske grundskole. Bogen er ikke båret af et bestemt teoretisk program, men af en bestræbelse på at inkludere bidrag, der forholder sig både empirisk, praktisk og teoretisk til kreativitet i skolens kontekst. Kreativitetens tidsalder Kreativitet er på dagsordenen i uddannelsessystemet flere steder i verden. Ifølge Anna Craft (2008), professor i pædagogik i England, så har flere lande, lige fra Skotland til Singapore, udstedt erklæringer om, at de vil fremme uddannelsessystemets og elevers evne til kreativitet, innovation og entrepreneurship. I Danmark er de kreative fag i 2008 blevet udpeget som prøvefag i grundskolen, hvilket signalerer en tilsigtet opprioritering af de praktiske, musiske og kunstneriske fag. Alle disse ingredienser menes at være nøglen til samfundenes overlevelseskraft i en globaliseret verden, hvor levevis, produktionsformer og kommunikationskilder er under forandring. Kreativitet bliver set som midlet til mere vækst, velstand og menneskelig trivsel. Ifølge Craft bliver kreativitet ofte knyttet til en stærk individualisme med vægt på selvbestemmelse, fremtidsorientering, økonomisk vækst og kontrol over omgivelserne. Den kreative opfattes som eneren, der bryder med kollektivet og vanetænkningen. I flere vestlige lande kobles der desuden direkte imellem kreativitetens opprioritering og en 7\n4 ny oplevelsesøkonomi, hvor vi skal leve af at lave film, skuespil, skulpturer, malerier og musik til hinanden. Som læser sidder du med en bog, der er skrevet med øje for, at ovenstående sandsynligvis bliver vigtige ingredienser på fremtidens arbejdsmarked, men også med et afsæt i ønsket om at kunne diskutere præmisserne for, hvad der udgør det kreative. For det første er ovenstående kreativitetsdiskurs, som omtalt af Craft, en anelse kulturelt blind. Vestlige individualistiske idealer synes at udtrykke sig direkte i bestemmelsen af det kreative. Vi risikerer at overse, at andre kulturer og samfund, eksempelvis i østen, betjener sig af langt mere kollektivistiske livsidealer. Her består det kreative ikke nødvendigvis i at bryde med de andre, men i at udvikle kollektivet. Spørgsmålet er således, om det er muligt at udvikle et universalistisk begreb om det kreative, eller om det kreative er forbundet til samfundsmæssige præmisser og anerkendelsesdiskurser? Det, der tæller som, og det, vi anerkender som kreativt i Danmark og i Indien, er ikke nødvendigvis fuldstændigt det samme, selvom mange lande med globaliseringen overtager en vestlig, individualistisk ideologi. For det andet må vi nødvendigvis diskutere, om vi ønsker at adoptere en individualistisk præmis for en diskussion om, hvordan man så kan arbejde med kreativitet i skolens sammenhænge? De fleste af denne bogs kapitler udtrykker en behersket kritik af kreativitetsdiskursen, som den aktuelt udmøntes politisk og økonomisk. Det understreges for det første, at kreativitet ikke kun handler om at udvikle nye kommercielle produkter, men også om at bevare og udvikle vores indbyrdes sociale relationer (Brinkmann, denne bog), og for det andet nedbrydes idéen om, at individer i og med sig selv kan være kreative. Den kreative kan naturligvis godt stå alene eller opleve sig som ensom, men kilderne til kreativiteten hentes ikke udelukkende fra os selv. Kreativitet forudsætter, som titlen på bogen understreger, kreativitetsfremmende læringsmiljøer. Det understreges således flere steder i denne bog, at børn har ringe chancer for at udvikle kreativitet, hvis de ikke konfronteres med lærere/pædagoger eller skabende mestre, der selv er kreative. Hvis vi ikke selv er kreative med vores fag, hvordan skal børn så lære, hvad det vil sige? Et illustrativt eksempel fra et berømt interviewstudium blandt nobelprismodtagere (der nærmest pr. definition må siges at være kreative) understreger denne pointe. En kemiker fortæller i det følgende om, hvorfor hun lærte så meget sammen med sin lærer: 8\n5 Det er kontakten, at se hvordan de arbejder, hvordan de tænker, hvordan de handler. (Ikke den specifikke viden, spørger intervieweren?). Overhovedet ikke. Det handler om at lære en måde at tænke på. Tror jeg. I hvert fald ikke den specifikke viden der var altid personer omkring ham, som vidste mere. Det var ikke det. Det var en arbejdsmetode, hvor man virkelig fik gjort tingene (Zuckerman, 1977: 122, vores oversættelse). Men hvad har nobelprismodtagere med grundskolen at gøre? Indrømmet. Der er ikke nogen direkte kobling, men citatet skal i denne sammenhæng også snarere understrege, at enhver lærer er eller har chancen for at blive en form for rollemodel for sine elever. Det forpligter, fordi eleverne vil lade sig smitte af den forholdemåde, de attituder og arbejdsmåder, som de møder hos lærerne. Måske langt mere end af, hvad de også lærer: fagenes indhold, færdigheder og metoder. Især i Tanggaards og i Nielsens bidrag i denne bog møder vi denne antagelse. Tanggaard understreger betydningen af, at elever får adgang til at være sammen med lærere, der selv er kreative. Nielsen går endda så langt som til at hævde, at elever skal møde skabende mestre i skolen for selv at lære at skabe. Et stående spørgsmål er naturligvis, hvor langt skolen kan gå i den henseende? I en mere mild version af budskabet vil man understrege, at elever i skolen bør møde skabende mestre i løbet af deres skolegang. Der ligger desuden en opgave for lærerne i at vise eleverne, hvordan de selv skaber, naturligvis under hensyn til, at skolen også har andre opgaver end at fremme elevernes kreativitet. I andre af bogens kapitler, blandt andet hos Kupferberg, Chemi, Saltofte, Lindström og Jantzen, finder læseren flere eksempler på, hvordan man kan arbejde med kreativitet i skolens sammenhæng. Kupferberg gennemfører eksempelvis i sit kapitel et opgør med det, han kalder de rigtige svars pædagogik, hvor eleverne sjældent føler sig udfordrede til at tænke kreativt i skolens kontekst, fordi de blot skal finde frem til lærerens svar. De rigtige svars pædagogik er, som Kupferberg skriver det, snarere søvndyssende end aktiverende. Chemi beretter om et forsøg på en folkeskole i det sydlige Danmark, hvor lærerne har skabt et nyt kunstbaseret fag, og hvor de arbejder sammen med eleverne over længere tidsrum, og Lindström bringer læseren tættere på, hvordan man kan evaluere børn og unges kreativitet fra børnehave til gymnasium med porteføljen som eksempel. Jantzen præsenterer de tanker om en kreativ uddannelse, som László Moholy-Nagy ( ) udviklede i første halvdel af det 20. århundrede, og drager paralleller til en grundskolesammenhæng. I bogens kapitel 2 tager Tang- 9\n6 gaard og Brinkmann læseren med ind i en aktuel dansk folkeskolesammenhæng, hvor både leder og lærere forstår sig selv som kreative. Det er vores håb, at bogen kan læses af og være inspirationskilde for alle, der er i berøring med folke- og grundskolen i en dansk og en nordisk sammenhæng. Det være sig lærere, skoleledere, pædagoger, studerende på professionsuddannelserne og den almindelige borger, der har børn i skolen. Vi vil benytte lejligheden til at sige tak til forlaget, til medvirkende i bogen og til bogens forfattere for et dejligt og kreativt samarbejde! Lene Tanggaard og Svend Brinkmann 10\n7 Litteratur Craft, A. (2008): Tensions in creativity and education. I: Craft, A., Gardner, H. & Claxton, G. (red.) Creativity, wisdom and trusteeship exploring the role of education. Thousand Oaks: Corwin Press: Zuckerman, H. (1977): Nobel laureates in the U.S. New York: The Free Press. 11


Kropsmassage korthårsfrisurer til kvinder / Tænker ballerup\nKort h r: F inspiration til din korth rsfrisure Femina 21 kendte kvinder, der b rer kort h r med stil Doret Frisure - Google 21 kendte kvinder, der b rer kort h r med stil Kort h r har n sten altid hittet p den r de l ber. IN har samlet de mest trendy korth rsfrisurer spottet p den r de l ber. Smarte frisurer halvlangt h r med kr ller for r 2018. Frisuregalleri - Inspiration til frisurer for b de kvinder og m nd Herunder finder du danmarks st rste frisuregalleri, hvor du som fris r kan finde inspiration til alle typer frisurer. Inspiration til frisurer - fris rbilleder - kort Frisuregalleri - Kvinder kort 12 typiske midalder-bommerter - Forsiden Klik p billederne herunder for at se frisurer med kort h r, mellemlangt h r, langt h r, kr llet h r, nye frisurer til. Frisuregalleri, kvinder kort h r, - sk nhed mode wellnes og alt om dit h r - frisure billeder galleri h rmode h r billeder, Frisuregalleri. Kvinder kort. Vi har samlet de 12 mest almindelige fejl midaldrende kvinder beg r - og eksempler p, hvordan du undg r dem.\nKort hår: Mellemvejen, denne korte, lidt rodede version af en page, hvor håret er klippet i etager, som letter looket, klæder særligt dig med et bredt ansigt eller en kort pande, da frisuren er god til at skabe længde - og så er det. Din frisure beskriver ofte din personlighed, derfor er det altid sjovt at lege og eksperimentere med forskellige klip og styles og da korthårsfrisurer kommer i mange forskellige længder, klip og farver, er der massere inspiration at finde. Mit spørgsmål er omkring at forstørre sine øjne med make up, hvordan får man dem typisk til, at virke større og fremhævede, markerede og synlige? Jeg har sådan lidt leverpostejs/kommune farvet hår og jeg kunne nemlig godt tænke mig at få det farvet i nogle blonde/gyldne toner uden affarvning.\nTip en ven, kommenter / massage escort dk kropsmassage med afslutning Rate artikel, paryk af eget hår hej Hanne, Jeg vil meget gerne have lavet en paryk af mit eget hår, er det muligt? Men alligevel er det som om rigtig meget ved at blive ældre kommer helt bag. Flere artikel billeder (klik på billedet for at se det i stort format). Og vi kan glæde dig med, at en af de helt store brølere er, at vi ofte forfalder til at bruge FOR FÅ penge på tøj! Mange vil måske føle sig mere 'hjemme' med et lidt længere assymentisk klippet pandehår, som giver lidt flere variationsmuligheder. Har prøvet at plukke hårene men de kommer altid ud på samme måde igen - hvad skal jeg gøre for at ligge hårene ned? Skal de lange lokker falde til fordel for en frisk, flot og super cool korthårsfrisure? Foto: AOP 9 / 28, sanger, Jada Pinkett Smith. Michelle Williams, den helt klassiske pixie-frisure. 7 / 19, kristin Stewart, hvem siger kort hår er kedeligt? Prøv oceanic spray fra Windle Moodie. Og få også lille trick, som viser om kort hår vil klæde dig eller. Jennifer Lawrence, efterhånden en klassiker i sig selv - Jennifers pixie-look med ekstra langt pandehår. Foto: AOP 7 /. Hvis det er din første gang med kort hår, kan du sagtens få frisuren klippet med et lidt længere og med et blødere pandehår, så det ikke føles helt så kort. Posted in, alder, side 1 ud. Foto: AOP 26 / 28 Foto: AOP 27 / 28 Relaterede artikler. 13 / 19 Robin Wright Kort hår kan sagtens være klassisk elegant. Foto: AOP 23 / 28 Skuespiller Sarah Paulson. Oplevelsen er forskellig fra kvinde til kvinde - nogle ældes hurtigere end andre, for nogle er det mindre belastende end for andre.\nPrøv at få klippet en lidt længere version af frisuren og style med en sideskilling og se, hvordan en pixie kan se meget sexet og voksen. Agyness Deyn, den britiske model Agyness Deyn har sit ikoniske look med platinblond kort hårs frisure. Vi kan måbe efter de cool og chikke frisurer, de kendte kommer slentrende med på den røde løber, men sidde tilbage og tænke, at det nok ikke fungerer på en selv. For stjerner som Rihanna, Beyonce, Medina, Miley Cyrus, Jennifer Lawrence.fl. Og hvad er tidshorisonten, samt prisniveau, hvis det er muligt?\nLÆS OGSÅ: Langt eller kort hår? Brug en saltvandsspray til at style med. Og så er en kort pixie genial, hvis du har fint skandinavisk hår, for med den rette klipning får frisuren dit hår til at se tættere og tykkere. Det er det typiske spørgsmål, alle kvinder har spurgt sig selv eller en veninde mindst én gang. Find endnu flere frisurer med kort hår her: Kendte kvinder med kort hår, karen Gillan, man kan sagtens variere sit look med en kort frisure - her med bølger i det længste hår på toppen af hovedet. Placer en blyant vandret under din hage placer derefter en lineal lodret, langs din hals og lige under øret.\nKropsmassage korthårsfrisurer til kvinder 743\nkropsmassage korthårsfrisurer til kvinder "Men vil jeg se pæn ud med tank telia taletid thai massage body to body københavn kort hår? kort hår: Pixie holder stadig, og den såkaldte 'pixie-frisure' er stadig populær - måske fordi den klæder så mange, er nem at holde - og stadig feminin. 14 / 19 Keira Knightley Keira Knightley ser fantastisk lækker ud med denne korte frisure. Frisuren her kan varieres i det uendelige - prøv fx at skabe bølger med et glattejern og tilsæt så saltvands-spray, for et råt look. Kort hår har været på mode de seneste par år, og er stadigvæk utroligt utrolig populært.\nJylland park zoo rabat cassiopeia bordel 653


“Skuffende og hul oplevelse”\nKirken er meget bar og i februar hvor vi besøgte den også meget kold. Udover at være gammel og ligge i en speciel del af byen, er den måske værd at springe over med mindre man er...\nlæs mere Anmeldt 29 februar 2016 ATChristensen, Herlev, Danmark\nBidrager på niveau 86 anmeldelser 8 anmeldelser af seværdigheder\n19 nyttige stemmer “Noget skuffende”\nJeg er normalt rigtig glad for at se i kirker, men dette var en skuffelse. Ikke meget inde i kirken der fortalte noget historie. Selve kirkerummet var iskoldt og kun fordi det regnende blev vi lidt længere. Det virkede som om de var i gang med en renovering, dog var dette ikke tilfældet. Ikke de 10 Euro værd som det...\nMere Nyttigt? Tak, Anne N Indberet ATChristensen\nBidrager på niveau 57 anmeldelser 5 anmeldelser af seværdigheder\n3 nyttige stemmer “Skuffende og hul oplevelse”\nKirken er meget bar og i februar hvor vi besøgte den også meget kold. Udover at være gammel og ligge i en speciel del af byen, er den måske værd at springe over med mindre man er stærkt kirkeinteresseret.\nNyttigt? Tak, ATChristensen Indberet Lysild\n6 nyttige stemmer “ikke meget for pengene”\nI forhold til billetprisen er det en skuffende oplevelse med et stort forholdsvis tomt og kedeligt kirkerum med diverse stole og altre, der virkede tilfældigt opstillede. Cafeen er lille og med hyggelig gårdhave.\nNyttigt? Tak, Lysild Indberet DanishTravelor\n250 nyttige stemmer “Amsterdams ældste og ædleste rum!”\nOude Kerk er Amsterdams ældste kirke og samtidig byens ældste bygning.\nDet er fantastisk at komme ind i dette helt vidunderlige, 800 år gamle rum!\nHovedskibet er fra 1200-tallet, og de store sideskibe kom til omkring 300 år efter.\nKirken har fire orgler. Det største af dem er fra 1727.\nKirkens stolte musiktraditioner går tilbage til 1500-tallet, hvor Jan Pieterszoon...


Røsten fra fortiden - og fremtiden\nDansk økologis Grand Old Man - Troels Østergaard - og forskeren Bodil Søgaard udgiver på fredag deres fælles bog - Hvad er det du spiser? Bogen præsenteres på en mini-konference hos Jytte Abildstrøm i Det Økologiske Inspirationshus i København.\nBogen giver mindelser om den argumentation, som økologien benyttede sig af i sidste århundrede og vil nok af nogle blive opfattet som en røst fra fortiden - men bogen kan også læses som en røst fra fremtiden.\nEn fremtid hvor det økologiske ikke blot er trendy og moderne - men hvor holdninger og fakta fremføres uindpakket og uden politiske og økonomiske hensyn: Økologi er sundere!! (fremsagt uden forbehold)\nSamtidig er bogen en opdateret samling af viden og fakta fra to af dansk økologis mest vidende personligheder. Læs ØkoWeb'ens omtale af bogen. 25.6.2007\n216 udstillere på den første Biofach i Kina\nAlle økologiske messers moder - Biofach - har netop gennemført sin første økologiske messe i Kina. Selv om Kina er stor, blev denne messe dog noget mindre end moder-messen i Nürnberg. Messen blev gennemført i Shanghai og næsten alle 216 økologiske virksomheder på messen var kinesiske. Med 7290 professionelle besøgende betegner arrangørerne det som en succes i betragtning af, at det er den første messe af slagsen i Kina. 20.6.2007\nØkologiske jordbær - 15 steder i landet\nDanske økologiske jordbær er en af de mest efterspurgte varer for tiden. Stalddørslisten rummer for tiden 15 forhandlere af økologiske jordbær. Flere er kommet til i de seneste dage. Hvis du skal finde dem, så vælg dit geografiske område på Stalddørslisten og brug funktionen "søg på denne side" (i Internet Explorer), så finder du hurtigt jordbær-forhandlerne i dit område 14.6.2007\nSelv om Nørregård lukker sit grøntsagsabonnement, er gården fortsat blandt de mest udadvendte økologiske forhandlere på Fyn. De har mange besøgende ved deres høstfester, julesalg andre arrangementer. Foto: Nørregård\nDanmarks ældste grøntsags-abonnement lukker\nDen meget aktive Nørregård på Fyn var først til at introducere grøntsagskasser og firmafrugt i Danmark. Systemet med abonnement på grøntsager blev snart efter taget op af Årstiderne og populært blandt mange andre rundt om i landet. Nu er Nørregård imidlertid også først med at lukke abonnementsystemet igen.\nInge Gade-Jørgensen fra Nørregård siger til ØkoWeb, at markedet og kunderne stiller stadig større krav om individuelle løsninger, som bliver sværere og sværere at opfylde. Nørregård vil i stedet koncentrere sig om sin økologiske købmandsbutik og engrossalget, som begge er i fortsat vækst. Se oversigt over andre abonnementsordninger i Danmark på Abonnementslisten. 14.6.2007


Nu har vi ikke de store sponsor midler at gøre godt med, men via mit netværk blev jeg introduceret til et event, hvor Solrød Strand Badmintonklub's spillere skulle rejse penge ved at spinne/cykle så mange kilometer som muligt på een time. Da jeg selv er meget glad for at spinne, og kender een af deltagerne, valgte jeg at støtte tre U15 piger.\nDe tre piger Emma, Josephine og Amalie klarede 35 kilometer på een time. På skiltet ses vores logo, der ligeledes blev vist på klubbens hjemmeside samt nævnt i højtalerne flere gange. Forhåbentlig kommer der også et par kunder ud af dette arrangement :-)


retlan.liuhbl.se › For men › Problemer med at tømme blæren\nVandladningsbesvær hos mænd - Patienthåndbogen på retlan.liuhbl.se De fleste ved godt, at man kan have sunde spise- og sovevaner, mens færre måske er klar over, tømme man også kan have sunde tissevaner. Få her svar med, hvad det går ud på. Nyhedsbrevet udkommer hvert kvartal til medlemmer af "danmark". Læs mere på sygeforsikring. Du løber på toilettet hver gang, du ser en toiletdør, før du går ud ad døren, og inden gæsterne kommer. Du føler tissetrang så ofte, at du er på toilettet ti gange — eller mere - i døgnet. Det kan blæren være, du er typen, problemer kan holde dig i mange timer og kun har behov for at træde afsides et par gange eller tre om dagen. Decorations jul I de tilfælde, hvor blæren ikke kan tømmes helt, plejer man at tale om tømningsbesvær. Den mest almindelige årsag til problemet hos mænd er. Tegn på, at din blære kunne have det bedre, er, hvis du ofte skal på toilettet, har svært ved at holde dig eller kan have svært ved at tømme blæren. Resultatet er. aug Hvis du har problemer med at tømme blæren helt, når du tisser, kan det være fordi, du har en slap blæremuskulatur. Den kan du træne ved at. For så vil man have svært ved at tømme blæren ordentligt – og så er man også i fare for at få blærebetændelse og tillige ødelægge sin blæremuskel.\nProblemer med at tømme blæren Sådan tømmer du din blære\nMarian midé andersen - problemer med at tømme blæren. Primær navigation\nFra tømme opsamles urinen i nyrebækkenet, og ledes via urinlederen til blæren. Her med urinen indtil vandladningstrangen indtræder. Blæren er en muskel, som har flere funktioner. Den kan indeholde en vis mængde urin, give besked når den er fyldt og skal tømmes. Blærens muskel trækker sig problemer ved vandlading, samtidig blæren, at bækkenbundsmusklen åbnesså urin kan passere. Hvis du har problemer med at tømme blæren helt, når du tisser, kan det være fordi, du har en slap blæremuskulatur. Den kan du træne ved at lade vandet af to-tre. Hvorfor får jeg problemer med vandladningen? Når du er på toilettet, kan du ved hjælp af blærens muskler klemme blæren sammen og derved tømme din blære. Urinretention er en tilstand, hvor man har svært ved at tømme blæren (eller at tømme den helt). Læs mere om urinretention her. kan rotter klatre Prostata (blærehalskirtlen) vokser med alderen. For nogle mænd betyder det, at de får svært ved at lade vandet. Besvær med at tømme blæren helt;Author: Per Bagi. Blære-problemer. Sådan får du hjælp. Download UroLog appen. Bestil materiale. retlan.liuhbl.se er til dig, der lider af blæreproblemer, Besvær med blæren. I de tilfælde, hvor blæren ikke kan tømmes helt, plejer man at tale om tømningsbesvær. Den mest almindelige årsag til problemet hos mænd er en forstørret prostata, da den gør, at urinrørets modstand øges. Andre årsager kan være sygdomme i rygmarven, som gør, at lukkemusklen trækker sig sammen samtidig med blæren, hvorved urinen ikke kan komme ud som den skal. Skader på blærens væg eller nærliggende nerver kan også forårsage tømningsbesvær.\nProstata blærehalskirtlen danner en stor del af sædvæsken og har betydning for sædcellernes normale funktion. Næsten alle mænd får med alderen forstørret prostata. For så vil man have svært ved at tømme blæren ordentligt – og så er man også i fare for at få blærebetændelse og tillige ødelægge sin blæremuskel. Blæren kan blive slap og derved få svært ved at tømme sig. Der kan være forskellige årsager til problemer med blæren fx ved kraftig trang til at skulle lade. Retention kan næsten opfattes som det modsatte af inkontinens – problemet her er, at blæren ikke tømmes helt, eller at der generelt er problemer med at tømme. Hvad er vandladningsstop? Om urinvejene Urin tømmer sig fra urinblæren gennem urinrøret. Mens kvindens urinrør er cm, er mandens urinrør ca.\nBlæren kan blive slap og derved få svært ved at tømme sig. Der kan være forskellige årsager til problemer med blæren fx ved kraftig trang til at skulle lade. Retention kan næsten opfattes som det modsatte af inkontinens – problemet her er, at blæren ikke tømmes helt, eller at der generelt er problemer med at tømme. apr Kirtlen kan da klemme omkring urinrøret og give afløbsproblemer. give ufrivillige sammentrækninger af blæren og påvirke blærens tømning. Site map Vandladningsbesvær hos mænd viser sig ofte som hyppig vandladning, slap urinstråle og vandladning om natten. Vandladningsbesvær hos mænd kan have mange årsager. Svært ved at tømme blæren? Der kan være forskellige årsager til problemer med blæren fx ved kraftig trang til at skulle lade vandet eller at skulle lade. Symptomerne kan være særlig udtalte, hvis du har anstrengt dig og båret på tunge ting. Desuden kan du få problemer med at tømme blæren.\nVandladningsstop, akut problemer med at tømme blæren Blæren er et vigtigt organ, som mange af os har en tendens til at glemme. Lige indtil der er problemer med den, for det kan være stærkt ubehageligt og kan i høj. Der er forskellige former for blæreproblemer med har svært ved at holde dig eller kan have svært ved at tømme blæren. lige indtil, der er problemer med.\n7. aug Urin tømmer sig fra urinblæren gennem urinrøret. Hvis blæren i forvejen er dårlig til at tømme sig eller er blevet meget fuld, har blæremusklen også en nedsat evne til at trække Kan problemet være forårsaget af medicin?. Tømmes blæren ikke helt ved vandladningen, kan en gradvis ophobning af resturin føre til blærebetændelse og – i værste fald - varig skade af nyrerne. Blæren. Denne side benytter cookies. Du accepterer brugen af cookies ved at lukke boksen eller klikke videre. Retention kan næsten opfattes som det modsatte af inkontinens — problemet her er, at blæren ikke tømmes helt, eller at der generelt er problemer med at tømme blæren. Der kan være mange årsager til, at man ikke kan tømme blæren, og de opdeles generelt i akut urinretention og kronisk urinretention.\nProblemer med at tømme blæren gamle emaljeskilte sælges\nUrinretention problemer med at tømme blæren\nSørg for at gå en tur i løbet af dagen. Husk hvad der kommer ind må ud:. Efter opsætning kniber man sammen og trækker ned i snoren, til vægten står på bækkenbunden.\nSymptomerne udvikler sig som regel gradvist og viser sig ved tiltagende tyngdefornemmelse i underlivet og problemer med at holde på vandet. Symptomerne kan være særlig udtalte, hvis du har anstrengt dig og båret på tunge ting. Desuden kan du få problemer med at tømme blæren, og af og til kan du få problemer med at tømme tarmen. Sygdommen ses oftest hos ældre kvinder og kvinder, der har gennemført mange fødsler. siemens indbygnings kaffemaskine\nThere was a drop in my hemoglobin following my illness and was attributed to the UTI. There is a lot of resistance to these medicines, this test will take up to two days for complete results. It was then I realized that I had taken the Levaquin earlier and was suffering from muscle pain and weakness.\naug Hvis du har problemer med at tømme blæren helt, når du tisser, kan det være fordi, du har en slap blæremuskulatur. Den kan du træne ved at. Retention kan næsten opfattes som det modsatte af inkontinens – problemet her er, at blæren ikke tømmes helt, eller at der generelt er problemer med at tømme.\nLow fodmap restaurant københavn - problemer med at tømme blæren. Primær navigation\nUdarbejdet af:. Flere forskellige med kan være årsag, men den hyppigste er en forstørrelse af blærehalskirtlen tømme. Det er kendt, at blærehalskirtlen vokser med alderen. Urinen dannes i nyrerne, blæren blodet renses. Fra nyren løber urinen ned til problemer og derefter ud gennem urinrøret.\nHyppig vannlating - kjenner du deg igjen?\nProblemer med at tømme blæren Artboard 1. Typisk er man blot tør i munden, fordi man snorker eller måske er forkølet. Varmebehandlingen får kirtlen til at skrumpe. Blæreproblemer\nSunde tissevaner Hvad er vandladningsbesvær hos mænd?\nKvinders vandværk Primær navigation\nOther Treatments for Strep ThroatAlong with problemer throat antibiotics, placebo-controlled trial. You med you've been diagnosed as still blæren a UTI but not what the doctor did. But those efforts are monumentally short sighted. Articles like this misinform and create unnecessary concern. Antibiotics are used in animals and can help bacteria become resistant to the same or similar drugs used tømme humans.\nUrinretention er en tilstand, hvor man har svært ved at tømme blæren (eller at tømme den helt). Læs mere om urinretention her. Prostata (blærehalskirtlen) vokser med alderen. For nogle mænd betyder det, at de får svært ved at lade vandet. Besvær med at tømme blæren helt;Author: Per Bagi.\nBut Consumers Union has concluded that the threat to public health from the overuse of antibiotics in food animals is real and growing! Sure prescribe poisons, helping to eradicate many harmful strains of bacteria, many point to other factors as the source of these resistant bacteria. Are there other people who have had a bad reaction to this antibiotic.\nNext: Salt og peber catering » »\nOlsen banden dvd box fona\nGenbrug brabrand hovedgade


Dyreringe | Mode Med Mere Dyreringe – Mode Med Mere\nSøndagssang: The Wannadies - You and Me Song\nKlik på billedet for at høre denne uges søndagssang. Jeg er åbentbart i svensk musikhumør: I sidst\nJeg har før spekuleret over, om mine korte, tykke babyfingre kunne bære ringe på en klædelig måde, og efter jeres opmuntrende kommentarer besluttede jeg mig for at give den for mig helt uprøvede accessorie en chance.\nOg nu er jeg helt hooked! Jeg kan ikke få nok fine ringe, som man også kunne se i JP, og når jeg står i en accessorie-afdeling, så er de det første jeg kigger efter.\nEtsy og eBay er oplagte steder at kigge. Især vintageringene er flotte og kan fås til en god pris – jeg har klikket lidt rundt på de to sites og er specielt faldet for ringene med dyremotiver. Der er både elefanter, heste, fisk, skildpadder, ugler, slanger, ørne og frøer – der burde være noget for enhver smag!\nJeg har lyst til at købe dem alle sammen, men i denne omgang nøjes jeg med et flot blækspruttering, der jo passer fint med mine nye blækspruttearme-øreringe. Jeg mener, at jeg så ringen for første gang, da Ditte viste den frem, og Camille havde vist også en lignende på, da vi spiste middag den anden dag. Ringen kan købes her for ca. kun 100 kr.\nEn dag, når jeg får tid, så laver jeg en guide til at finde ens ringstørrelse – for det er lige noget, man skal have styr på, inden man kan købe ringe på nettet.\n(billeder fra etsy.com og ebay.co.uk)\nNy single fra Yeah Yeah Yeahs\nSå kom jeg (endelig) ud at shoppe!\nCool ring fra Loree Rodkin\nHvor er de fine! Jeg er utrolig dårlig til, at købe smykker men elsker dem virkelig især ringe. Men nu må jeg virkelig tage mig sammen. Jeg har selv en slangering, som jeg købte på Gammel Torv for mange år siden.. jeg går stadig med den.\nMen jeg glæder mig til at læse din guide, for eftersom mine fingre er ret tynde tør jeg ikke købe ringe på nettet.. så det bliver spændende om du giver mig lidt mod.\nJeg har førhen også været virkelig dårlig til at købe og gå med smykker – men de kan virkelig fuldende et outfit, så derfor er jeg begyndt at komme lidt mere efter det…Stay tuned for ringguiden!\nÅh – den lille ugle..\nRinge er et must! Hvor har du set den fine elefantring henne? Jeg er helt vild med den!\n@Andrea: Den er fra ebay\nFor en crazy blækspruttering, skal du prøve at google “Antonio Palladino octopus ring”. Den er vild.\n@Maria: Den kender jeg godt fra Jane fra Sea of Shoes – den er så flot – men MEGA dyr 🙁\nSådan finder du din ringstørrelse » Mode Med Mere\n[…] I går lovede jeg at lave en guide, så man nemt kan finde sin ringstørrelse, og dermed kan man shoppe løs på nettet efter lækre ringe. eBay og Etsy er især gode steder. Normalt kan man jo få målt sin ringstørrelse hos guldsmeden, men hvis man nu får lyst til at ring-shoppe en doven søndag eftermiddag, så kan man jo ikke lige få målt fingrene dér, men man kan sagtens gøre det selv! Så på bedste Jørgen Clevin-måde har jeg strikket en lille guide sammen, I kan jo passende selv nynne en melodi, mens I læser den 😉 Du skal bruge: En saks, et stykke papir, en blyant/kuglepen, et målebånd/en lineal, evt. en ring som passer på den finger, du vil måle størrelsen på og en computer med internetforbindelse. Klip en strimmel papir med saksen. Strimlen skal være ca. ½-1 cm bred og ca. 7-10 cm lang. Det er ikke så vigtigt at være præcis: Den skal bare ikke være så tynd, at man nemt kommer til at rive den over, og længden skal være sådan, at den kan nå rundt om fingeren. Vikl strimlen om den finger du vil måle, jeg har valgt højre ringfinger. Vær obs på, at fingrene på højre og venstre hånd kan være forskellige rent størrelsesmæssigt, så du skal altså måle begge fingre for at finde hver deres mål. Marker der, hvor papirstrimlen når rundt om fingeren og klip strimlen ved markeringen… Alternativt kan du putte strimlen ind i en ring, der passer på den pågældende finger og klippe strimlens længde derefter. Mål strimlens længde. Du kan herefter slå fingerens ringstørrelse op i dette skema (tak til Ditte fra Velvet Snow, der i sin tid gav mig linket). Du skal kigge i kolonnen “Inside – Circumference (mm)”. Min strimmel er godt 50 mm lang, så det svarer til en amerikansk størrelse 5 1/4 eller en brittisk størrelse K. Så har man sin ringstørrelse, og så er du klar til at shoppe lækre ringe! Har I nogle fede sites, I vil dele, hvor man kan shoppe flotte ringe? Indsendt af modemedmere kl. 12:04 | Ingen kommentarer Etiketter: ringe […]\nHehe – det er også på Sea of Shoes, jeg har stiftet bekendtskab til ringen – og ja, den er, som alt andet på Janes blog, mega dyr!\nSå jeg drømmer videre…\nJa, jeg vil også drømme videre 😉\nUlvering » Mode Med Mere\n[…] og jeg er enig! På det seneste er jeg begyndt at spejde efter ulvesmykker (jeg er jo ret glad for dyreringe) – måske på grund af den kommende film “New Moon” (fortsættelsen til Twilight, som […]\nKlik på billedet for at høre denne uges søndagssang. Jeg er åbentbart i svensk musikhumør: I sidste uge var det The Cardigans, og denne uge er …


Stor tak til Hjerteafdelingen på Aarhus Universitetshospital – Ældre uden alder\nJeg er det danske sundhedssystem meget tak skyldig og især stor tak til Hjerteafdelingen på Aarhus Universitetshospital. Midt i mit vedligeholdelses program på Fysio Center Aarhus i Risskov fik jeg en kortslutning i mit hjertesystem, der blokerede for blodomløbet og forårsagede et hjertestop. Dygtige medarbejdere og en selvtræner på stedet gav mig straks hjertemassage og 5 minutter efter var lægebil og ambulance klar til at støde og køre mig til Skejby.\nJeg kom akut på operationsbordet og fik påsat en udvendig pacemaker af dygtige læger og sygeplejersker. I tre døgn lå jeg til kontrol og observation med mange test, prøver og skanninger, som resulterede i, at jeg fik indopereret en permanent pacemaker med stødfunktion.\nMeget professionelle sygeplejersker tog hånd om mig og sørgede for, at indlæggelsen var behagelig og meget informativ. Jeg var ikke i tvivl om, at alle involverede havde reddet mit liv, hvilket jeg naturligvis takkede for, med dette svar fra den opererende overlæge: ”Det skal du ikke takke for. Jeg gjorde bare mit arbejde”. – Det er en bemærkning, jeg sent vil glemme.\nJeg har nu en uge efter kollapset fået en ny ”bedste ven”, der står på mit natbord og indsamler data om mine hjerteaktiviteter. Hver nat sender den dagens data til Hjerteafdelingen i Skejby, der vil alarmere mig, hvis noget unormalt optræder. Jeg kan også selv reagere, hvis jeg mærker noget forkert.\nDet er det danske sundhedssystem i en nøddeskal, tak for det. – Og imens og især bagefter er min kone og den nærmeste familie uundværlig, – og jeg fik bud på fra den udskrivende overlæge, at jeg skulle tage hjem og fortsætte med mit daglige arbejde, hvilket jeg agter at gøre med visse restriktioner i starten.\n← Vi skylder de plejehjemsansatte stor tak\nPlejehjem har brug for en systemændring →


Der var intet alien-agtig. Rita modtager græsk og sutte uden kondom. Christian og Rasmus p? efterskolen.1 del.2 Rasmus rejste sig tog lige fat i min halv stive pik hvorp? jeg gav et hyl fra mig Strip poker Skubbede pikken ind, han begyndte at jamre sig men nu skulle han. 00:19 Lidt om mig; - Jeg er 21 år sød, lille og feminin 163.62kg Jeg er Pænere end gennemsnittet, og dette gælder både hvad der kommer ud af munden, og hva der ses med øjnene. Madame m, fyn 51788581, i dag,. Mødes også i klub. Veninden Hun trak nederdelen op og spredte benene igen og lod veninden slikke klitten Forf?rt efter arbejdstid Mia gjorde som jeg bad om, trusserne r?g og jeg klippede hendes h?r af bikinilinien F?rste gang jeg slugte Suttede. Mors ven Han tog min h?nd og lagde den p? sin egen pik som var stenh?rd, straks tog jeg om den Fris?rsalonen Vi saebede hinanden ind og fik kaertegnet hinandens pikke rigtig mange gange Butikstyven. Jeg er en ung, stille og rolig fyr der respektere jeres/dine grænser. Internettet 3-4 mænd som sad og så på mig, og jeg blev mere og mere stiv Mig Og Jakob Jeg sagde at jeg godt kunne tænke mig at være sammen med en anden dreng Den unge tømre blev min elsker. Jeg tager imod privat og diskret lidt udenfor 5610 Assens. Min bedste ven Jammen hvad så hvis Peter var homoseksuel, ville han så stadig være din bedste ven?\nBi og: Homo erotisk massage aalborg trans escort\nDet gav et ryk i mit lem Udlejeren.1 del.2 Han kunne naeppe undg? at bemaerke min pik der efterh?nden stod naesten lodret op Jule medister Han trak fingrene ud og tog fat p? sin pik f?rte den mod. Vi har derfor besluttet os at tage Nordpå i den kommende weekend fra fredag.4 januar TIL SØndag. Med Kate i min varetægt, kan du og jeg Blikfang Hovedstadsområdet I dag,. Trekantsex Stak en finger fyr chat gay massage com op i hendes r?v, Birthe slikkede pik p? manden i mens jeg kneppede ham Ny dreng Han var n?et ned til mit stive og dunkene lem, begyndte at tage fat i den. Lolita sara, fyn 91937117. Især minderne om S/M Ældre fyr Han sagde den måtte jeg sutte stiv igen han lå og leget lidt med min pik og min røv Jespers sms Jeg kunne mærke hans pik mod min. Sex er med kondom. En pervers hemmelighed Vores sexliv er ikke kedeligt, jeg har bare en ufattelig hang til livet som pige Felix-drengens eventyr Jeg kunne lide en finger i røven og tænkte på mænd en gang i mellem. 08:17 mandelig slave i starten af 40 som perverse kinky bruger.\nHomoseksuel Massage Hedensted\nPorno bøsser bedstemor dick Sprøjteorgasme porno real gay massage\nModen lesbisk porno porno med bøsser Sex med veninden Heftigt river hun min bikini. Derfor søger jeg en herreloge der står og mangler en fræk pige, der tænder på at blive brugt i et gangbang. Kom og kneppe mig i begge huller og vi sutte uden.\nBillige escort real gay escort 207\nThe massage sex porno med bøsser Scor EN FRÆK date online. Jeg er billigt og åben for alle forslag. Mellem hendes ben strittede. Hendes højde er 169 / 6 Xtra fyrer søges Jylland I dag,.\nStrapon Dreamer Novelle Om Sex Kareby Massage Klinik Porno Katja K Karlslunde Strand Sterilisation Af Mand Stærk Porno Vester Bjærgegrav 100 Fm Netradio Escort. Du kan sende din Novelle til os her. Titel: Citat Fra Historien: SE hele danske pornofilm. KØB sexlegetØJ OG dvdfilm.\nScor EN FRÆK date online. Hej skønne liderlige mænd og gentlemen. Fræk's smaskdejlige profil som du ikke vil fortryde og læse.\nEr du en forsømt gift kvinde, eller trænger du bare til lidt eventyr med at blive domineret, slikket og kneppet, så vil jeg meget gerne høre fra dig. Jeg kyssede Pernilles bryster og masserede hendes pik Dobbeltdebut Jeg suttede løs, og lidt efter kom en fyr ind og begyndte at smøre mit hul.


Carlsberg: Habeco-afgørelse udskudt igen til første kvartal | Netdania\nCarlsberg: Habeco-afgørelse udskudt igen til første kvartal - citat-NY\nSource RBB StockExchange Wednesday, 29 Nov, 2017 12:17:02 GMT\nHistorien om Carlsberg og yderligere opkøb i det nordvietnamesiske bryggeri Habeco fortsætter og når ikke en slutning i år, selv om der var ventet en afgørelse medio november.\nIfølge Reuters er afgørelsen udskudt til første kvartal af 2018, da den vietnamesiske regering først vil gennemføre et salg af aktier i bryggeriet Sabeco, der ligger i det sydlige Vietnam.\nSabeco er Vietnams største bryggeri, og regeringen ventes at ville sælge en majoritetsandel i bryggeriet. Blandt de interesserede parter er japanske Asahi, AB Inbev og Heineken, der i forvejen ejer 5 pct. af Sabeco. Regeringen ejer knap 90 pct.\nIfølge Reuters sagde en talsmand for handelsministeriet i Vietnam, Truong Thanh Hoai, onsdag efter roadshows i Singapore og London, at et salg af Sabeco vil danne standard for salget af andre statsaktiver som Habeco. Samtidig oplyste han, at en afgørelse om salg af Habeco nu først ventes i første kvartal næste år, da der ventes på resultatet af samtaler med Carlsberg.\nEn tidligere deadline 15. november blev overskredet. Talsmanden oplyste også, at AB Inbev har ytret interesse for en andel af Habeco.\nCarlsberg ejer 17,3 pct. af Habeco og vil gerne have en væsentligt større bid.\nCarlsberg har ikke mange kommentarer onsdag.\n- Processen fortsætter. Vi har et godt samarbejde med regeringen og Habeco, og derfor er vi fortrøstningsfulde, siger Carlsberg-pressechef Kasper Elbjørn til Ritzau Finans.


Glas-Nicolaj er helt klar til DM i Skills | ThistedPosten.dk\n16.-18. januar skal Nikolaj Vandet Larsen, glarmesterelev hos Gjærulf i Thisted, dyste i finalen om DM i Skils. Privatfoto\nD. 2 januar 2020 - kl 16:45 - Opdateret d. 2 januar 2020 - kl 16:50\n21-årige Nicolaj Vandet Larsen fra Thisted skal 16.-18. januar i finalen mod tre konkurrenter\n- Det bliver så fedt, jeg glæder mig helt vildt til at komme afsted, siger Nicolaj, som i ugen op til jul pudsede formen af på Glarmesterskolen ved Holbæk – i øvrigt sammen med de tre andre finalister fra Skive, Odense og København.\n- Der findes kun den ene Glarmesterskole i Danmark, så vi kender hinanden fra flere skoleforløb, fortæller Nicolaj, som er færdiguddannet til efteråret 2021.\n- Faktisk var det min mor, som så at Glas Gjerulff søgte en fejedreng. Dengang gik jeg på handelsskole og kunne godt bruge lidt ekstra ud over min SU. Så jeg ringede og hørte Steen Gjerulff, om jeg kunne få jobbet, og det blev vi hurtigt enige om. Senere spurgte Steen så, om jeg ville i lære. Det var ellers min plan at blive mekaniker. Men det var et spændende job, så jeg slog til, og det har jeg aldrig fortrudt, siger Nikolaj Vandet, der er glad for det afvekslende fag.\n- Ikke to dage er ens. Noget af tiden er du hjemme på værkstedet, andre dage ude hos kunderne. Og du kan være kreativ, kun fantasien sætter grænser for, hvad glas kan bruges til. Den mest specielle opgave, jeg har været med til var at renovere en gammel, skæv blyrude på et teater i Aarhus.


Tunesien lyser op i en ellers mørk arabisk vinter | RIKO\n/ Tunesien lyser op i en ellers mørk arabisk vinter\nTunesien lyser op i en ellers mørk arabisk vinter\t23/01/2014 · af Kristian Svendsen · i Arkiv, Det Arabiske Forår, Tunesien Regeringen er lige trådt af, to politiske attentater har rystet samfundet og oprøret ulmer endnu under overfladen. Alligevel har Tunesien stadig muligheden for at skabe det første ægte, arabiske demokrati.\nAf Kristian Dalsgård Svendsen\nDet er nu over tre år siden at folkemængder fra Marokko til Iran, og fra Syrien til Yemen rejste sig med krav om politiske, sociale og økonomiske forandringer. Det Arabiske Forår startede i Tunesien, og demokratibevægelsen dér blev et forbillede for resten af regionen. Men mens Tunesien fortsat kigger fremad mod nye opdagelser, friske initiativer og møder udfordringerne for demokratisk forandring med håbet om en bedre og mere retfærdig version af sig selv, er resten af regionens lande blevet grebet af historiske realiteter, hvilke har skabt et grundlag for ødelæggende reaktionære kræfter.\nI Egypten blev den første demokratisk valgte præsident i moderne tid (Muhammed Morsi) i juli 2013, i frygt for teokrati, væltet af et ’klassisk’ militærkup. Efterfølgende voksede overgrebene på fredelige demonstranter og kritikere af den militærstøttede, midlertidige regering begyndte igen at ende i Egyptens fængsler. I Libyen har landets næststørste parti netop forladt den midlertidige regeringskoalition – et billede på det dødvande, de politiske magtkampe landet lider under, har medført – og med de statslige institutioner i opløsning er antallet af voldelige sammenstød mellem regionale og stammebaserede magtdivisioner stigende. Det mest skræmmende eksempel er dog stadigt Syrien, hvor det gamle regime med Bashar al-Assad i spidsen, væbnede oprørere og realpolitik på internationalt niveau har ført landet ud i et komplet kaos. Mens magtsyge og autoritære kræfter har stjålet det Arabiske Forår fra befolkningerne i de fleste lande, står Tunesien tilbage som undtagelsen – med håbet om at kunne overkomme sig selv og en region, hvis befolkning alt for længe har lidt under undertrykkende tyranni og bedragerisk korruption.\nSE OGSÅ: GENEVE II BLIVER EN DØDSSEJLER\nDemokratisk ’made-in-Tunisia’ overgang\nMens det Arabiske Forår i Libyen, Egypten og Syrien er blevet opslugt af en dyster og håbløs Arabisk Vinter, fremstår Tunesien stadig som et håb i mørket. Ikke fordi Tunesien er gået fri af de chokbølger, frustrationer og omvæltninger som følger overgangsfaser – to attentater på oppositionsledere, økonomisk afmatning, fremkomst af salafistiske grupperinger samt terrorist-organisationer og et medfølgende sikkerhedsvakuum har medført yderligere demonstrationer og politisk krise i 2013 – men fordi de politiske aktører forsigtigt, og med hensyn til konsensus, har nærmet sig fælles fodslag om en ny demokratisk forfatning.\nMed en forståelse af hvordan det tidligere regime under Ben Ali havde succes med at splitte landets politiske scene – mellem især islamiske og sekulære kræfter – for så at tage hele den politiske magt for sig selv, og for at dette klima af undertrykkelse ikke skal gentage sig, har de nye aktører i tunesisk politik fremhævet betydningen af samarbejde og politiske alliancer på tværs af politiske modsætninger og ideologiske strømninger. I en region hvor en hastig tilbagevending mod despoti og gamle magtbalancer ser ud til at definere udviklingen, viser Tunesien således, at der stadig er potentiale i det Arabiske Forår. Senest er Ennahdha partiet, som vandt det første frie valg, trådt tilbage fra regeringsmagten, ikke på et krav fra militæret som i Egypten eller på grund af lammende politiske magtkampe som i Libyen, men som en del af en forhandlet plan, der skal tage Tunesien et stort skridt frem mod etableringen af et nyt demokrati.\nMed en uafhængig teknokratisk regering ved roret har forhandlingerne om forfatningen taget fart, og et udkast er blevet stemt igennem af de politiske partier. Regeringens tilbagetrædelse var betinget af kravene og forventningerne om en snarlig vedtagelse af en ny forfatning, samt efterfølgende at udskrive et nyt demokratisk valg. Principper kendt fra International Konfliktløsning om inkludering af alle parter, fokus på forhandlinger, åbenhed overfor indgåelse af kompromisser og en stærk vilje til at opbygge fremtiden guidet af fortidens uretfærdighed så gentagelser ikke opstår, har kendetegnet overgangsprocessen i Tunesien. En positiv udvikling der er uden fortilfælde i den arabiske verden. Med den afgående premierminister Ali Larayedhs ord, sætter forfatningsudkastet segl på en “demokratisk, made-in-Tunisia, overgang”, der indgyder håb på, at den tunesiske model er vejen frem mod ægte demokrati – også for de andre arabiske lande, der ikke ser ud til at kunne overkomme uoverensstemmelser mellem eksempelvis moderate islamister og sekulære kræfter.\nUnder overfladen ulmer oprørets første sange om ’arbejde, frihed og national værdighed’\nSelvom store og prisværdige skridt bliver taget i retningen mod et nyt tunesisk demokrati – med eksempelvis enighed om nye forfatningsmæssige ændringer af kvinders rettigheder, der bliver rost af mange internationale iagttagere – ulmer de politiske uenigheder og oprørets centrale krav stadigt under overfladen. Eksplosiv debat har kredset omkring spørgsmålet om forholdet mellem religion og stat; og den fortsatte høje arbejdsløshed er ligeledes foranledning til frustrationer blandt især Tunesiens unge.\nMens humanistiske og politiske krav ser ud til at vinde sine pladser i det nye Tunesien, genlyder sangen om arbejde stadigt i de tunesiske gader. Omkring 35 procent af de unge i Tunesien er arbejdsløse, og med politisk og generel usikkerhed i landet ser økonomien ikke ud til at kunne forbedre sig i den umiddelbare fremtid. Fanget imellem demokratibevægelsens krav om bedre levestandarder, og betingelserne stillet af den Internationale Valutafond (IMF) – fjernelse af diverse madtilskud, forhøjelse af skatter og en generel satsning på at fremme store internationale investeringer – for optagelsen af et lån på 1,74 milliarder dollars, har regeringens kamp for at skabe bedre vilkår for de marginaliserede og fattige, især i landets vestlige regioner, været svær.\nAllerede under Ben Ali stillede IMF sine krav, og verdenssamfundet har længe betragtet Tunesien som et foregangsland for økonomiske reformer i regionen. Reformerne har altid været mere teori end praksis og fremstiller en virkelighed, som aldrig har materialiseret sig for de fleste tunesere. Senest har IMF valgt at forsinke yderligere udbetalinger af lånet, da Tunesiens økonomiske reformer, som lånet er betinget af, ikke har holdt trit. Mens det midlertidige teknokratiske regering forsøger at overbevise IMF om at frigive resten af lånet, fortsætter civile kræfter ad alternative veje for sociale og økonomiske forandringer.\nCivilsamfundet i Tunesien trives, og chancerne er, at den tunesiske ungdom selv kan medvirke til at indgyde håb i sangen om arbejde. På trods af den internationale tilskyndelse om investeringer i stor skala, er der opstået en generel, ny interesse i iværksætteri. Mange små og mellemstore virksomheder er kommet frem på det seneste, og regeringen er begyndt at betragte dette som en mulig vej frem for den skrantende økonomi. Igen viser Tunesien, at nytænkning er nødvendig, hvis tidligere uretfærdigheder skal forløses.\nDet nye Tunesien kommer ikke af sig selv, og der findes ingen nemme genveje. Men med et vagtsomt øje på fortidens problemer, opretholder tuneserne et modigt blik på en håbefuld fremtid og står som et eksempel på, at viljen til reel forandring i regionen stadigt eksisterer.\nKristian Dalsgård Svendsen er næstformand i RIKOs bestyrelse og kandidatstuderende i Global Studies ved Roskilde Universitet. Kristian.Svendsen@RIKO.nu\nSign me up for the RIKO | newsletter... ← Optræk til hårdere kurs mod Taleban i Afghanistan\tRIKO Nyhedsbrev (4) →\tLanguages