Beskæftigelse er et vigtigt led i integrationen af borgere med etnisk minoritetsbaggrund. Der arbejdes derfor målrettet på, at borgerne i højere grad end i dag skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet. I dag står 58 pct. af indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig baggrund i den erhvervsaktive alder til rådighed for arbejdsmarkedet, mens tallet for personer med dansk oprindelse er 79 pct. (www.nyidanmark.dk). Jobcentrenes indsats overfor ledige borgere med etnisk minoritetsbaggrund bidrager til at mindske denne forskel. Her spiller de etniske konsulenter en vigtig rolle. I dette katalog præsenteres otte eksempler på de etniske konsulenters arbejde.\nOrdningen vedrørende etniske konsulenter i jobcentrene er finansieret af satspuljemidler og har eksisteret siden 1996. Formålet med ordningen er at fremme ansættelse af borgere med etnisk minoritetsbaggrund på det ordinære arbejdsmarked. De etniske konsulenter arbejder primært med udviklingsorienterede opgaver og medvirker til at sikre en løbende udvikling, dokumentation og formidling af erfaringer vedrørende målgruppen.\nUnder ordningen er der pt. ansat 23 etniske konsulenter i 13 af landets kommuner, nemlig København, Aarhus, Odense, Aalborg, Esbjerg, Albertslund, Brøndby, Helsingør, Roskilde, Hvidovre, Vejle, Frederiksberg og Sønderborg.\nDe otte temaer med fokus på konkrete udfordringer og eksempler på jobcentrenes løsninger herpå:\nKVINDER MED PROBLEMER UD OVER LEDIGHED


Mejrup Skoles SFO består af to afdelinger med ca. 230 børn. Desuden er der tilknyttet førskole og juniorklub til vores SFO. Vi er en integreret del af Mejrup Skole.\nDen ledige stilling er med et ugentligt timetal på 30 timer. En del af timerne er placeret i skoledelen, og det vil derfor være en fordel at have kendskab til og erfaring med skolearbejde. Timerne i skolen er som skolepædagog og som vikar, hvilket betyder, at nogle af timerne er med eneansvar for en klasse.\nDu skal være kontaktpædagog for én af vores klasser i indskolingen.\nMejrup Skole er en PALS-skole. Alle medarbejdere er positivt involverede i dette og er glade for den fælles tilgang, det giver til arbejdet med børnene. Som medarbejder ved Mejrup Skole skal du kunne gå ind for PALS, og du skal være klar til at modtage oplæring i metoden.\nSynlige pædagogiske holdninger og visioner\nEt fantastisk hus med mange muligheder\nEn engageret personalegruppe, der trives med hinanden og har det sjovt\nEn positiv og engageret forældregruppe\nEr faglig velfunderet og engageret\nKan udfordre dig selv og din faglighed ved at reflektere over egen og andres praksis\nEr aktiv i pædagogiske diskussioner\nEr stabil og kan trives i et stort hus med mange arena skift på en dag\nEr igangsætter men samtidig kan følge projekterne til dørs, har livsglæde og humor\nVil være med til at udvikle det pædagogiske samarbejde på tværs af huset og med skolen\nOplysning om stillingen\nkan fås ved henvendelse til afdelingsleder for indskolingen og SFO-leder Maibrit Mølsted Andersen på telefon 96 11 58 07 eller hos Teamkoordinator Hanne Borbjerggaard på telefon 96 11 58 28.\ner onsdag den 20. november kl. 12.00, og vi forventer at holde samtaler tirsdag 26. november.


Sådan Trap Otters - Tips for you - Tipsed.Com\nDet er sandt, at oddere er underholdende på zoo, især når de leger med en bold, eller svømning på hovedet.Men hvis du har en privat dam, sø, eller anden form for vandlevende organismer, chancerne er, odderen er simpelthen uønsket.Oddere lever af fisk i et akvatisk system og i sidste ende vil ødelægge det.Her er tips om, hvordan man fælde og flytte oddere i henhold til statens lovgivning.\nCoil eller Longspring Trap\nLaks Indsæt eller Brugerdefineret Otter Lure\nPolstret Handsker (Vandtæt)\nCoil eller Longspring Trapping\nFind en fælde stor nok til at holde odderen.Du kan forudsige odderen størrelse af, hvor mange fisk der mangler fra din akvatiske habitat.\nPlacer fælden ved et "adgangspunkt", en, hvor du kender odderen vil vende tilbage til.\nTilføj laks pasta eller specialiseret otter lokke til forsiden af fælden i en lille sti, der fører op til midten af fælden.\nVent mindst 2-4 timer, væk fra habitat.Odderen kan fornemme noget tilknappet i hans\ndomæne, hvis du står der og se.\nLøft buret indeholder odderen fra den akvatiske levesteder kun i håndtaget.Odderen er nu fanget, og klar til at flytte den fra dit hjem.\nNår du vælger en "adgangspunkt" til din fælde, er det nyttigt at vide, at oddere tendens til at defecate konstant på samme sted.Kig efter resterne, og placer den fælde der, fordi odderen vil komme tilbage.\nOddere tendens til at lokalisere inden for 10 miles af hvor de kom fra.For at være sikker på at de er væk, flytte dem mindst 20-25 miles væk fra dit hjem eller levested.\nDisse instruktioner er kun levende trapping.De fleste stater har gjort det ulovligt for nogen at dræbe en odder, på grund af deres rang på listen over truede arter.Hvis du støder på et tidspunkt, hvor odderen synes at være i smerte, den bedste ting at gøre, er at lade det gå.Du kan altid re-sat fælden, men lade odderen fortsætte med at blive såret sætter dig i risiko for en stor bøde skulle de dø.\nHvis en eller anden grund du føler dine færdigheder ikke er tilstrækkelige nok til at arbejde disse fælder, afhente en pjece om otter fældefangst fra din lokale dyrehandel, eller fra nedenstående link, før du forsøger dette.Du bør bære polstrede handsker på alle tidspunkter.\nBrugerdefineret Otter Lure\nTraditionelle tyske Spil til fødselsdagsfester


Nyt firma bygges op om inkjet-rotationsprinter - Print og Medier\nForside / Nyheder / Nyt firma bygges op om inkjet-rotationsprinter\nUdgivet af: Søren Winsløw i Nyheder 15. januar 2020\tKommentarer lukket til Nyt firma bygges op om inkjet-rotationsprinter 388 Visninger\nDet nystiftede spanske firma Mimmetic er sat i verden for at implementere en forretningsplan bygget op omkring en ny Koenig & Bauer RotaJET 225 inkjetprinter. Den skal bringe ejerne ind i et nyt vækstmarked: print af interiør.\nMimmetic er et datterselskab af Losán Group, der er en af de største producenter af træbaserede produkter i Spanien. Jonathan Caballero, Senior Manager hos Mimmetic udtaler:\n– Med vores nye RotaJET fra Koenig & Bauer forbereder vi os på at komme ind på markedet for udsmykning af interiør. Vi tror på digitaltryk, og vi tror, at på indretningsmarkedet er en ny og stor mulighed. I betragtning af de specifikke markedskrav, der gælder i dette segment, for eksempel korte leveringstider, individualiserede produkter og små oplag, er vi sikre på, at denne maskine vil sikre vores forretnings succes.\nDen nye printer er planlagt til at starte produktionen i Curtis i det nordvestlige Spanien i foråret. Der oprettes i øjeblikket en ny hal til at rumme RotaJET’en. Christoph Müller, medlem af bestyrelsen for Koenig & Bauer siger:\n– Vi er overbeviste om, at digitaltryk fortsat vil vokse inden for indretning og emballering. Og med vores RotaJET-presser kan vi tilbyde enhver kunde en bestemt løsning, der matcher deres individuelle krav.\nNyt selskab er en investering i fremtiden\nDet er mere end 50 år siden, at brødrene Manuel, Luis og Emilio López Sánchez startede deres lille tømrervirksomhed. I mellemtiden er Losán blevet en af branchens førende inden for fremstilling af træbaserede produkter med over 1.500 ansatte og en tilstedeværelse på tre kontinenter.\n– Vi har forfulgt en strategi med vækst og ekspansion i mange år og undersøger konstant mulighederne på nye markeder. Grundlæggelsen af Mimmetic er således et logisk næste trin for os. Vi er tiltrukket af udfordringerne, og vi er virkelig stolte over at være helt fremme i udviklingen inden for digital trykning, siger Luis López Rico, medlem af direktionen for Losán Group.\nKoenig & Bauer Losán Group rotaJET 225\t2020-01-15\nForrige: Stephan Jørgensen og Signtech er flyttet til Struer\nNæste: Den grafiske branche indfører verdens højeste miljø- og klimastandard for tilbudsaviser


Pædagogisk assistent for voksne - Randers Social- og Sundhedsskole | en uddannelse i livskvalitet\nForkortet Grundforløb 2\nPædagogisk assistent for voksne\n- for dig der er over 25 år og har mindst to års erfaring fra pædagogisk arbejde.\nPædagogisk assistent som EUV 1-elev\nNår du er over 25 år og har mere end to års erfaring indenfor de seneste fire år før uddannelsesstart, har du mulighed for at blive realkompetencevurderet og få tilbud om et afkortet uddannelsesforløb. Afkortningen består i, at du ikke skal i praktik, men udelukkende skal have 42 ugers teoriundervisning.\nDu skal udfylde en ansøgning på www.efteruddannelse.dk. Her skal du bruge kviknummer 731409RKV180403r. Dokumentation for uddannelse og erhvervserfaring skal du sende til uddannelsessekretær Vibeke Holmer på vh@sosuranders.dk. Herefter bliver du indkaldt til en samtale, hvor du bliver realkompetencevurderet, får svar på, om du kan optages samt hvordan din uddannelsesplan vil komme til at se ud.\nBetingelserne for at komme betragtning\nDokumenteret erfaring inden for mindst et af de følgende arbejdsområder:\nDagplejen, daginstitutioner, skoleområdet inkl. SFO, ungdoms- og fritidsklubber eller dag- og botilbud for mennesker med fysisk og/eller psykisk funktionsnedsættelse.\nErfaring fra mindst én af følgende jobfunktioner:\nPædagogmedhjælper, kommunal dagplejer, omsorgsmedhjælper, ikke-uddannet klubmedarbejder eller legepladsmedarbejder.\nDokumenteret erfaring i:\nSelvstændigt at have tilrettelagt og løst pædagogiske opgaver, samt har indgået i et pædagogisk team. Erhvervserfaringen medregnes, hvis erfaringen er erhvervet inden for de seneste fire år før uddannelsens start.\nLege og aktiviteter der understøtter børns sproglige, kreative og motoriske udvikling\nStart og sluttidspunkt for uddannelsen\nRanders Social- og Sundhedsskole tilbyder et uddannelsesforløb fra den 5. marts 2018 til den 8. februar 2019.\nØkonomi Du kan lave en aftale med din arbejdsgiver om enten orlov uden løn og få SU eller orlov med løn, og din arbejdsgiver får elevrefusion for en stor del af lønnen. Hvis du er ledig kan du kontakte Jobcenteret i forhold til, om du er berettiget til at få uddannelsen skrevet ind i din jobplan.\nKontakt uddannelsesvejleder Lene Wolff på tlf. 86 41 69 00 eller på lw@sosuranders.dk


Monica vendte tilbage som pædagogmedhjælper Side Aktiviteterne er nu midt i bladet - PDF\nMonica vendte tilbage som pædagogmedhjælper Side Aktiviteterne er nu midt i bladet\nDownload "Monica vendte tilbage som pædagogmedhjælper Side 22-23. Aktiviteterne er nu midt i bladet"\n1 FOA Aalborg Nyt - Lokalt medlemsblad for FOA - Fag og Arbejde, Aalborg september Nr årgang Monica vendte tilbage som pædagogmedhjælper Side Aalborg NYT Aktiviteterne er nu midt i bladet 13 aktiviteter i dette blad\n2 SÅDAN FÅR DU KONTAKT TIL FOA AALBORG FOA - Aalborg dækker kommunerne Aalborg, Rebild, Vesthimmerland og Jammerbugt FOA Aalborg Nyt Udgives af FOA Aalborg, Østerport 2 Postboks Aalborg Ansvarshavende: Kristian Gaardsøe Redaktion: Kristian Gaardsøe Viola Ørbæk Jan Jensen Jytte Christensen Peter Ottosen Inge-Marie Krøier Tekst, layout, montage og fotos: Inge-Marie Krøier Anders Foldager blad-bureauet Tryk: Scanprint Oplag: Skriv til FOA Aalborg Nyt Vi modtager gerne indlæg fra medlemmerne. Skriv så kort som muligt. Hvis dit indlæg er for langt, forbeholder vi os ret til at redigere i indlægget. Redaktionen Adresse FOA Aalborg Østerport 2 - Postboks Aalborg Telefoner Telefon Faglig Telefax Faglig Telefon A-kasse Telefax A-kasse Kursustelefon Hjemmeside: HOTLINE: Telefon: Mandag: Tirsdag: Onsdag: Torsdag: Hele indholdet i dette blad: Leder Side 3 Madgyser i Jammerbugt Side 4 I Fårup med FOA Aalborg Side 5 Teknologi kan ikke erstatte mennesker Side 6-7 Fremtidens plejehjem Side 7 Teknologi i sundhedssektoren -en nødvendighed Side 8 Kurser for tillidsvalgte Side 9 Højere løn i kroner og øre Side 9 Teknisk serviceassistent: En hverdag er aldrig som planlagt Side Fremtidens arbejdsmarked Side 12 Allersidste chance for autorisation Side 12 Kontortider i FOA Ugedag Åbningstider Åbningstider Faglig afdeling A-kassen Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag Kontoret er lukket 1. maj, Grundlovsdag, dagen efter Kr. Himmelfartsdag, juleaftens- og nytårsaftensdag. Ved Folketings-, regions-, kommunal- og EU-valg samt på søgnehelligdage. A-kassen holder lukket 2. tirsdag hver måned. Kontortider i PenSam PenSam har træffetider i FOA Aalborg 1. tirsdag i måneden i tidsrummet kl og som altid efter aftale. Hvis nogle af vores medlemmer ikke kan på dette tidspunkt, så kontakt PenSam på tlf eller aflæg besøg på Hobrovej 42 C1, Aalborg. AKTIVITETER Side Tag Danmark alvorligt Side 17 PenSam Side 18 Regionsbetjent hædret efter 40 år Side FOA Aalborg dage i Esbjerg Side Erhvervslaborant - nej, så hellere pædagogmedhjælper Side Seniorinitiativer - også til FOA-medlemmer Side Elev fik voksenelevløn ad omveje Side 26 Brug tillidsrepræsentanten ved rundbordssamtale Side 27 Blokade i Brønderslev Side 27 FOA på arbejdspladsbesøg i uge 44 Bagsiden Deadlines for FOA Aalborg Nyt 2010 Stof og annoncer til: Februar April Juni September Oktober November December Indsendes 4. januar 12. marts 22. april 28. juli 23. august 1. oktober 1. november Bladet hos medlemmerne 4. februar 8. april 3. juni 2. september 30. september 4. november 2. december FOA Aalborg Nyt udgives syv gange i FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010\n3 FOA AALBORG NYT I DETTE NUMMER FOA Aalborg lige nu Erhvervslaborant - nej, så hellere pædagogmedhjælper Harald fik ideer med hjem fra FOA Aalborg 17 Teknologi kan ikke erstatte mennesker 6-8 Eksport af kommunale arbejdspladser. Politikerne i Jammerbugt Kommune har besluttet at udlicitere madordningen til en privat virksomhed, Det Danske Madhus. Koldt og kynisk har politikerne regnet på, hvad der betaler sig bedst her og nu. Der er ikke taget hensyn til, at husassistenten, social- og sundhedshjælperen eller økonomaen på plejehjemmene kunne levere en meget bedre service for borgerne, end et privat firma kan. Der vil ikke længere være den daglige kontakt til borgeren omkring maden, hvor man lige kunne tjekke af, om borgeren nu havde det godt, eller den lille snak, der følger med, når man får serveret maden eller spiser sammen omkring et bord. Nu skal vi nok lade være med at kritisere, at det foregår i en kommune med borgerligt flertal, for det foregår også i kommuner med et flertal til den anden side. Det er uforståeligt at en kommune, hvor arbejdspladserne absolut ikke hænger på træerne, vælger at eksportere offentlige arbejdspladser ud af regionen. Når der så samtidig stilles spørgsmålstegn ved beslutningens økonomiske gevinst, så er den helt gal. Derfor glæder det os, at socialdemokraterne i Jammerbugt Kommune har indbragt sagen for Statsforvaltningen. Så er der i det mindste én uvildig instans, der ser på forløbet af beslutningen. Det er ikke ulovligt at udlicitere, men vi kan konstatere, at flere og flere kommuner griber til denne løsning i håb om besparelser for de slunkne kommunekasser. Kritikken skal derfor placeres et højere sted, nemlig hos regeringen, som igennem otte år har lagt kommunernes økonomi i et jerngreb. Men det hele passer som fod i hose til regeringens politik; at nu skal det private erhvervsliv forkæles, og der skal være 0-vækst i den offentlige sektor. 0-vækst eksisterer kun i regeringens fantasi, for varer og tjenesteydelser stiger stadig. Der bliver også flere ældre, så 0-vækst er i virkeligheden nedskæringer og dermed forringet service. FOA Aalborg stiller spørgmålstegn ved, om Jammerbugt Kommune sparer penge på at udlicitere madordningen, når vi fraregner omkostninger til uddannelse, fratrædelsesgodtgørelser og virksomhedsoverdragelse. Det er ren og skær borgerlig ideologi. Kolleger besøgte Jens Ove og Jens Ove besøgte dronningen Kristian Gaardsøe Formand, FOA - Fag og Arbejde, Aalborg FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER\n4 UDLICITERING Madgyser i Jammerbugt koster arbejdspladser Sjældent har en udlicitering været fulgt så tæt og intenst som udliciteringen af Jammerbugt Kommunes madordning for ældre. Et hav af læserbreve om sagen har været skrevet af både Venstre-folk og socialdemokraterne. Venstre lovede helt tilbage i valgkampen, at borgerne i Jammerbugt Kommune skulle have mulighed for at få mad fra køkkenerne på plejehjemmene. Der blev lavet udbud om madordningen, og plejehjemmene fik mulighed for at komme med bud på prisen. Det samme gjorde Det Danske Madhus, der fik udbuddet. Det resulterer nu i, at socialdemokraterne og SF har beskyldt Venstre, de konservative, Dansk Folkeparti og Borgerlisten for løftebrud. Men et flertal i Jammerbugts kommunalbestyrelse har altså besluttet, at Det Danske Madhus skal have opgaven. Det Danske Madhus har køkken i Skive, og det er her maden skal laves, mens virksomheden har givet tilsagn om at beskæftige 4-5 madchauffører. FOA Aalborg Nyt besøgte husassistent Lene Olsen for et par måneder siden. Da glædede hun sig ved udsigten til, at der kunne laves mad til de ældre. Nu er madordningen udliciteret til en privat virksomhed. Arbejdspladser ud af regionen Ole Stavad, kommunalpolitiker (S) i Jammerbugt Kommune, siger: -Det betyder, at arbejdspladserne i madordningen flytter ikke bare ud af kommunen, men fra Regionen. Cirka 48 personer skiftes ud med 4-5, der skal køre med maden. Det betyder også, at fleksibiliteten i madordningen forsvinder. Selv om hjemmeboende får spisekort og kan vælge, er der et problem med plejehjemmene, hvor der bliver en dårligere service. Man kan jo ikke levere alle tilbud med kølemad som tidligere med egne medarbejdere. Det er vanvittigt at sende alle de arbejdspladser ud af kommunen, siger Ole Stavad. -Jeg er chokeret over, at et flertal på én kan opføre sig på den måde. Der er ingen, der kan gennemskue forløbet. Vi fik forelagt, at Det Danske Madhus var billigst. Men efterhånden fandt vi ud af, at beregningerne ikke holdt stik. Ikke taget højde for fratrædelsesgodtgørelser Der var blandt ikke taget højde for fratrædelsesgodtgørelserne til de tidligere medarbejdere. Det vil koste 7-8 mio. kr. Og de skal fordeles over licitationsperioden. Tilbuddet er også lavet om fra varm mad til kølemad. Vi har udregnet, at vi selv kunne have leveret maden ca kr. billigere over perioden. Det var også, hvad vores egen forvaltning havde udregnet. Pludselig lavede flertallet udbudsperioden om Så lavede man pludselig udbudsperioden om fra tre til fire år. Så var Det Danske Madhus billigere, stadig ifølge vores egen forvaltning. Vi har indklaget hele sagen til Statsforvaltningen, for vi mener, ikke at forløbet har været lovligt. I det hele taget mener jeg, at forløbet har været helt urimeligt og uden sammenhæng med den virkelighed, som vi skal forholde os til. Med det kendskab jeg har til vores forvaltning, der er en kompetent og ordentlig forvaltning, føler jeg, at flertallet har ønsket et bestemt resultat. Viola Ørbæk: Forkert beslutning af byrådet Sektorformand Viola Ørbæk, Kost- & Servicesektoren, FOA Aalborg: -I FOA Aalborg mener vi, at byrådsflertallet i Jammerbugt Kommune har truffet en forkert beslutning. Politikerne var ellers villige nok til at lade plehjemmene byde ind på opgaven under valgkampen. Nu viser det sig, at hele sagsforløbet omkring madordningen er helt uigennemskuelig. Det betyder, at mange af FOAs medlemmer mister deres arbejde. Det er en fattig trøst for de fyrede, at kommunerne vil gribe til disse løsninger, også andre steder end i Jammerbugt. Der vil være fratrædelsesgodtgørelser for de fyrede samt muligheder for uddannelse,så de i det mindste har en chance for at komme videre, nu deres egen kommune eksporterer deres arbejdspladser ud af regionen. 4 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010\n5 I Fårup med FOA Aalborg FOA OG FAMILIEN En solbeskinnet lørdag i august var FOA i Fårup Sommerland med sammenlagt 700 medlemmer og børn, børnebørn og familie. Der var arrangeret konkurrencer, og medlemmer af FOA Aalborgs afdelingsbestyrelse bemandede de forskellige poster. Mange nød turen i fulde drag deriblandt husassistent Jette Lund Sørensen og pensionist Kirsten Abildgaard. Mikado i stort format - en af aktiviteterne i Fårup Stramt program Jette, der til dagligt arbejder i medicinerhuset i Aalborg, var med familien i Fårup. Hun fortæller, at hendes umiddelbare indtryk var, at det havde været et rigtig godt arrangement. Det kunne dog indimellem være svært at nå rundt til posterne, når man også ville nå at prøve forlystelserne og spise frokost kl. 13. Det havde været godt med FOAs kurve med vand og andre godter. FOA var synlig De havde dog ikke modtaget et brev fra FOA med information om, hvor de skulle mødes, men straks så de FOA Aalborgs bil og fik besked om dagens konkurrencer. Heldigvis var FOA Aalborg også synlige med høje flag, som gjorde det nemt at finde posterne. Jettes børn var mellem syv og otte år, og de havde lidt svært ved at forstå, at ikke alle vinder præmier i FOAs konkurrencer. Jette mener, at FOAs initiativ med turen til Fårup Sommerland skal fortsætte. Desværre var Fårup Sommerland ikke klar til at modtage så mange gæster. Der manglede personale i kioskerne. Aktiviteter ved en af FOA Aalborgs stande i Fårup Et stort hurra Pensionist Kirsten Abildgaard fra Aalborg er meget begejstret for dagen. Kirsten er oprindelig sygehjælper og arbejdede på Sygehus Syd. På spørgsmålet, om hun har kritik af dagen, siger Kirsten: -I har absolut ikke gjort noget forkert. Et stort hurra og gerne mere end et. Det er dejligt, når FOA arrangerer noget, hvor vi kan have børnebørn med. Folk er i bragende godt humør. -Vi var på hold to til frokosten og der manglede knive og gafler. Trods det, var der smil fra personalet, og det blev vi FOA-medlemmer da ikke stødt over. Kirsten værdsætter Fårup arrangementet og havde også mødt tidligere kolleger. Kirsten fortalte, at de havde god tid til de forskellige konkurrencer og stande. Rettelse kvindeløb i Skovdalen I sidste nummer af FOA Aalborg Nyt skrev vi, at hurtigste FOA kvinde løb 5 kilometer i tiden 00:25:21. Det var en fejl. Hurtigste FOA kvinde var Hanne Klith Heden, der er social- og sundhedsassistent og kommer fra Pandrup. Hanne roste FOAs løbeakademi, hvor havde fået rigtig gode tips til sit løb. Hanne løb i den flotte tid 00:24:54. FOA Aalborg beklager fejlen. FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER\n6 ROBOTTER I HJEMMEPLEJEN Teknologi kan ikke erstatte I Aalborg Kommune er man begyndt at rykke på teknologiområdet. -Vi var med fra starten, siger Pia Mehlbye, fællestillidsrepræsentant i Aalborg Kommunes ældreafdeling om fremtidens plejehjem, der skal bygges i Nørresundby på Havnefronten. Der er nedsat forskellige arbejdsgrupper omkring fremtidens plejehjem. Der er medarbejderrepræsentanter i hver arbejdsgruppe med en styregruppe i spidsen, hvor Pia Mehlbye har plads. Lars Nøhr, Aalborg Kommunes områdechef i Nord er formand for gruppen. Se også -Overordnet set er det positivt, at der er kommet fokus på udviklingen indenfor området, så borgerne kan blive mere selvhjulpne, men også at vi som medarbejdere kan undgå nedslidning ved tunge opgaver, siger Pia Mehlbye. -Men det skal også give mening for medarbejderne at anvende teknologierne. Det skal ikke været bøvlet at bruge, men let og tilgængeligt efter en vis tilvænning. Det er vigtigt, at man får den fornødne uddannelse i de nye teknologier. Velfærdsteknologi kan frigive tid til en tættere kontakt med borgerne. Men teknologi kan absolut ikke erstatte mennesker. Fællestillidsrepræsentant Pia Mehlbye kigger over mod Nørresundby, hvor fremtidens plejehjem skal bygges. Mange har jo brug for den menneskelige og sociale kontakt, en medarbejder kan give. Der kommer teknologien til kort. Den kan kort sagt ikke erstatte mennesker på det sociale område. Vi er nødt til at være fysisk til stede på nogle områder, selv om der er teknologi. Teknologi og handleplaner Vi har i forvejen en del teknologier. F.eks. GPS til demente. Det virker, mener jeg. Et eksempel på, at teknologi er godt. Her er tale om en teknologi, der fortæller, hvor personen er. Eller giver en alarm, når personen bevæger sig væk fra de vante omgivelser. Det kan være med til at give et mere roligt arbejdsmiljø. Teknologien kan anvendes, men der skal være handleplaner først. Jeg håber, at teknologierne kan være med til, at vi kan bruge vores uddannelse til mere omsorg og pleje. Men desværre hører jeg ikke politikerne sige, at der skal være mere omsorg. Frygten kan være, at politikerne tænker i besparelser personalemæssigt. Når det gælder rengøring, så er det en anden sag. Her kan vi slippe af med hårdt arbejde med anvendelse af rengøringsrobotter. Der kan være selvrensende toiletter o.s.v. Faglig viden nødvendig Når det gælder social teknologi, f.eks. parosæler, så synes jeg, det er OK. En elektronisk sæl er der, når den demente har brug for den. Vi har jo også nogle steder almindelige kødelige husdyr som hund og kat. Jeg er ikke modstander af at bruge elektroniske dyr, hvis det hjælper borgeren. Her kommer vores faglige viden også ind. Hvornår er der brug for elektronik, og hvornår er der brug for personlig kontakt. Det kan og skal vi selv vurdere. Fremtidens plejehjem -Fremtidens plejehjem skal starte byggeriet i 2012 i Nørresundby, fortæller Pia Mehlbye. Der er arbejdsgrupper i forbindelse med Fremtidens Plejehjem af forskellige karakter og med forskellige opgaver og med reference til styregruppen. F.eks. Logistik og arbejdsprocesser Oplevelse og aktivitet Arkitektur og byggeri og bæredygtighed Derunder er der yderligere arbejdsgrupper. -Arbejdet har fungeret godt. Der er kommet mange ideer. Det tog et års tid. Så blev der nedsat en ny styregruppe med 6 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010\n7 mennesker Vision Pia Mehlbye frygter ikke ny teknologi på plejeområdet, men medarbejderne skal have hånd i hanke med teknologien fra starten. Kuben som projektholder, og efterfølgende arbejdsgrupper. Der er lavet workshops, der har givet inspiration. Arbejdsgrupperne har fået til opgave at komme med anbefalinger til styregruppen. Vi har f.eks. talt meget om vask. Hvor skal der vaskes? I et vaskeri, eller i hver bolig? Vi anbefaler vaskemaskine i hver bolig, fordi det giver tættere kontakt til borgeren. Mange pårørende ville også kunne påtage sig aktiviteten med at vaske hos familiemedlemmet. Først ideer, så streger Det var bare et eksempel. Nu kommer alle forslagene frem, og så skal arkitekterne i gang med at tegne streger, hvor man tager hensyn til forslagene så vidt muligt. Forslagene er kun anbefalinger og i sidste ende er det politikerne, der bestemmer, hvor mange af forslagene, der skal nyde fremme. Det er en lang proces. Når alle skal involveres, koster det tid. Til gengæld har vi været på studiebesøg i forskellige byer, og det har også givet masser af inspiration til at finde de rigtige løsninger og muligheder for et godt plejehjem. Jeg er glad for, at medarbejderne har været med til at skabe rammerne omkring fremtidens plejehjem. Men det er også nødvendigt, hvis tingene skal fungere i hverdagen. Når vi taler om velfærdsteknologier, så er det småt, hvad vi har set, udover på messer. Man er mest kommet til selvrensende toiletter. Teknologi er dyrt. Og det sætter nok en vis form for bremse på. Fremtidens plejehjem bliver også en form for eksperimentarium, hvor man kan afprøve f.eks. fremtidige teknologier og prøve forskellige ting af. Fremtidens plejehjem har sin egen hjemmeside: På hjemmesiden kan man blandt andet læse om tankerne bag på projektet, et forsøg på delvist at se ind i fremtiden og sikre, at kommunen/kommuner også fremover er optimalt gearet til at tilbyde den bedst mulige service til ældre plejekrævende borgere ved at skabe en fremtidsorienteret arbejdsplads, hvor rutineprægede ressourcer frigøres, dels for at ressourcerne i større grad anvendes til trivselsfremmende opgaver, dels for at sikre tilstrækkelig personalerekruttering. Aalborg Kommune ønsker at være på forkant med den udvikling, som hele samfundet gennemgår. En udvikling, der viser, at antallet af 80-årige på landsplan stiger med over i løbet af de næste ca. 10 år, hvilket bevirker et stærkt stigende behov for nye moderne plejeboliger! Projektet vil derfor ogsa lægge vægt på, at plejebyggerier fremtidssikres i forhold til arkitektur, fleksibilitet, teknologi, trivsel og bæredygtighed. Det er en del af visionen, at»fremtidens Plejehjem«fungerer som et velfungerende plejehjem og samtidigt som et»living Lab«, der udvikler sig dynamisk, hvor fremtidige teknologier og levevis vil kunne indpasses. Ved udvælgelse af arbejdsgrupperne/delprojekterne vil der blive lagt vægt på, at de så vidt muligt både er ressourcefrigørende og fremmer trivsel og bæredygtighed i enhver henseende. Visionen er derfor at skabe et plejehjem der; fokuserer pa en stor oplevelse af trivsel både for beboere og personale frigør ressourcer sigter mod højest mulige teknologiske niveau ikke som et mål i sig selv, men som et middel til at nå målet er fleksibelt, dynamisk og levende og derfor kan udvikle sig efter fremtidens behov er bæredygtigt byggeri FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER\n8 TEKNOLOGI OG UDDANNELSE Teknologi i sundhedssektoren er en nødvendighed 4S-KIT er et stort anlagt projekt, støttet af Vækstforum Nordjylland og EUmidler fra Socialfonden. Projektleder er Helga Pinstrup, AMU Nordjylland. Projektet skal fokusere på Samarbejde, Sundhed, og Senior-Service samt kompetencer, innovation og teknologi, deraf navnet: 4S-KIT. Projektet løber fra 2009 til 2013, og visionen er at gøre Nordjylland til Danmarks førende region på sundheds- og ældreserviceområdet. FOA deltager også i projektet. I forbindelse med projektet bliver der løbende udbudt kompetenceforløb, der forbereder og understøttere ledere og medarbejdere på de fremtidige udfordringer indenfor sektoren. Der er foreløbig tre forløb i 2010: - Et diplommodul for ledere i innovationsledelse (Udviklingsledelse) - Efteruddannelsesforløb for undervisere i hverdagsinnovation (Undervisere fra SOSU Nord og AMU Nordjylland) - Efteruddannelsesforløb for medarbejdere i hverdagsinnovation. Vi skal have dækket hullet -Slutdatoen på projektet, der også omfatter velfærdsteknologi, er 2013, fortæller projektleder Helga Pinstrup, AMU Nordjylland. -Det er om tre år, og det er ikke så lang tid, siger projektlederen. Vi skal have teknologi ind i sundhedssektoren. Det er en nødvendighed af den simple årsag, at medarbejderne i sundhedssektoren har en høj gennemsnitsalder. Der kommer færre unge til området. Selv om mange for øjeblikket søger ind på sundhedsuddannelser, er der også mange, som dropper ud igen, så der bliver altså et pænt stort hul, som vi skal have dækket. Her er teknologien et af de redskaber, vi kan bruge, siger Helga Pinstrup. Almene kundskaber Hvis det skal lykkes, er et af målene at styrke kommunikation, men også at mange medarbejdere i sundhedssektoren får et løft i basale færdigheder som at skrive og læse. Vi ved, at internetbaserede løsninger omkring dokumentation på sundhedsområdet er vigtige og aktuelle allerede nu. De bliver endnu vigtigere i fremtiden, siger Helga Pinstrup. -Et eksempel kan være de nye supersygehuse, hvor det ikke er meningen, at patienterne skal opholde sig ret længe. De bliver hurtigt udskrevet efter operation eller behandling til hjemmet. Her vil der være brug for hjemmeplejen, der skal dokumentere alt, hvad de foretager sig. Projektleder Helga Pinstrup, AMU Nordjylland: -Der vil opstå helt nye jobfunktioner indenfor social- og sundhedssektoren på grund af teknologien. Tast-selv-borgeren Et begreb som telemedicin vil brede sig. Her tager»tastselv-borgeren«selv blodtryk, puls og måske forskellige former for blodprøver og indberetter dem over internettet til hospital eller læge. Mange borgere har brug for vejledning, og her kommer sundhedspersonalet ind som hjælpere, undervisere og vejledere. Der kommer til at opstå helt nye typer job som eksempelvis»sundhedsteknikere«. Der skal være hjælp til borgeren, hvis computeren bryder ned, siger Helga Pinstrup, og så er der også alle de andre tekniske hjælpemidler, vaskerobotter, støvsugerrobotter og de sociale robotter som f.eks. elektroniske legedyr. Vi har set eksempler fra England med telemedicinprojekter, der har været en stor succes, siger Helga Pinstrup. Alt kræver, at der er mennesker bag ved teknikken, og det er det, der gør vores projekt unikt. Vi gør det omvendt af andre, nemlig ved at uddanne vores personale, før vi får teknologien. Velfærd er lig med teknologi -Der er ingen vej uden om teknologien, hvis vi skal bevare et velfærdssamfund. Det hele afhænger af, om politikere, ledere og medarbejdere er parate og villige til teknologien. Men jeg tør godt vove den påstand, at hvis der skal være fornuftige arbejdspladser i sundhedssektoren, så skal medarbejdere være omstillingsparate og i stand til at tilegne sig ny viden. Dermed skaber de et godt job med større tryghed og udvikling for sig selv. Det bliver livslang læring med arbejde og uddannelse fra start til slut. Netværk skal skabes Men det er også vigtigt, at vi får skabt kontakt og netværk på kryds og tværs til private udbydere af tekniske løsninger, så vi får dem gjort klart, hvad det er, vi har behov for i hjemmeplejen og på sygehuse. Det hele bunder i, at der gerne skulle være tid til omsorg og personlig pleje, hvor mennesker taler sammen. Det kan de komme til ved hjælp af teknologien. Se mere på Youtube Det danske RTX overvågningsapparat brugt i England watch?v=7yt7f7xvtc4 Telemedicin demo: lægen konstaterer lungebetændelse med telemedicin watch?v=wt6o_rltrla 8 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010\n9 OK11 Højere løn i kroner for FOA-medlemmer Forud for næste års forhandlinger om nye overenskomster for offentligt ansatte kræver FOA, at der gives lønstigninger i kroner og øre frem for procenter. Kurser for tillidsvalgte find katalog på FOA Aalborg gør en stor indsats for at have veluddannede tillidsvalgte, så den enkelte kan svare på kollegers spørgsmål om løn og ansættelse. Er du tillidsvalgt, kan du senest 1. december 2010 se kursuskataloget for 2011 med blandt andet grundkurser. Hent kataloget her: Tilmeld dig kurser for tillidsvalgte her: Til orientering modtager du en , når kataloget er online. Har du ikke modtaget en fra kursusenheden om kataloget, hører vi gerne fra dig. Kursusenheden kan kontaktes på eller Cheferne løber med pengene Forbundets medlemmer er nogle af de lavest lønnede i den offentlige sektor, skriver Politiken. Et fast beløb vil sikre dem en relativt større lønstigning end andre faggrupper, men det finder FOA-formand Dennis Kristensen kun rimeligt. -De højestlønnede har de seneste år fået langt højere lønstigninger end de lavestlønnede. Denne gang er der ikke ret mange penge, og så mærker man det altså meget mere, hvis man i forvejen har en lav løn og begrænsede forbrugsmuligheder«, siger Dennis Kristensen. FOA kræver blandt andet: Generelle lønstigninger i kroner og øre fremfor i procenter Pålagt merarbejde for deltidsansatte betales som overarbejde Igangsættelse af lønprojekt med formål at sikre ligeløn mellem mænd og kvinder Oprettelse af en tryghedspakke med bestemmelser om jobbank, omplacering, kompetenceudvikling m.m. Bede vilkår ved tidsbegrænset ansættelse Bedre ferieaftale og barselsordning Aftale om seniordage forbedres og aldersgrænser nedsættes Loft over andel af ansatte på særlige vilkår En million på jubilæumsdagen AMU Nordjylland fejrer 50 års jubilæum 29. september med åbent hus. I AMU Nordjyllands bestyrelse er FOA Aalborg også repræsenteret med kasserer Kim Jacobsen. De så rigtigt, da AMU blev oprettet, for i 2010 runder man en million kursister på de 50 år, AMU har eksisteret. Det er her, ikke uddannede kan få kurser, og det er her, uddannede kan få tilført spidskompetencer. AMU Nordjylland er i dag et VEU-center, der dækker hele Himmerland i samarbejde med AOF. Desværre har regeringen med sin nye finanslov nedskåret uddannelserne med en halv milliard kroner, kunne Søren Elsberg, næstformand på AMU Nordjylland fortælle på en arbejdsmarkedskonference. Se mere om konferencen på side 12 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER\n10 TEKNISK SERVICELEDER PÅ LIMFJORDSSKOLEN Ole Bruus Madsen: -En hverdag er ald Ole Bruus Madsen er teknisk serviceleder på Limfjordsskolen i Løgstør. Her er 43 elever, 37 på stedet og en bylejlighed i Løgstør med seks elever. Begge steder servicerer Ole elever og lærere. Skolen er beboet af elever med psykiske handicaps. Skolen har omkring kvm under tag. -En hverdag er aldrig, som planlagt, siger Ole. Hvis man er et meget struktureret menneske og forventer, at alt skal gå efter planen, så løber man skrigende bort efter to dage. Til gengæld bliver det aldrig kedeligt at arbejde her. Arbejdsopgaverne består af alt muligt. Almindeligt pedelarbejde som småreparationer. Ole er tømrer af uddannelse og kan klare det meste i det daglige. I princippet er Ole alene om jobbet, men har for øjeblikket en medhjælper i en kort periode, og nogle gange hjælper unge til med græsslåning. Det er unge, der kommer i dagtimerne i projektværkstedet. Her er tilknyttet to lærere. Der er også fem minibusser, der skal holdes rene. Her hjælper de unge også til. Limfjordsskolen havde 40 års jubilæum i 2009, og Ole har været teknisk serviceleder i 12 år. Skal leve med det uventede Det er et godt job, og for øjeblikket er jeg meget glad for, at jeg ikke er ansat i det private erhvervsliv. Til gengæld skal man her på jobbet kunne leve med, at der sker noget uventet hele tiden. Man møder mandag morgen, og så er to toiletter stoppet. Det skal laves først. Også selv om der var andre ting, man mente, der var mere presserende. Så at være teknisk serviceleder her, og sikkert også andre steder, kræver, at man udviser fleksibilitet og kreativitet og er parat til at omstille sig lynhurtigt. Arbejdstempoet er bestemt ikke lavere end i det private erhvervsliv, men nok mere sikkert. Kan man leve med det uventede i jobbet, er det alle tiders job. Vi har 25 pædagoger og 10 lærere, og det hele foregår i et godt samarbejde, og de er selv parate til at hjælpe til, hvor de kan, og hvor det er muligt. Eleverne er jo specielle, og jeg kan sige det på den måde, at mit behov for kys og kram bliver rigeligt dækket hver dag. Det er kærlige mennesker, og vi ser faktisk ingen, der er aggressive. Risikerer et kys eller kram Det er ikke de lange knives arbejdsplads, men derimod en arbejdsplads, hvor man i stedet risikerer at få et kys eller et kram, og det er dejligt og livsbekræftende. Jeg plejer at sige, at det godt kan være, at vores elever ikke er bogligt begavede, men derimod socialt begavede. Jeg er meget sammen med eleverne, for de kommer jo og skal have mig til at lave ting for sig. Det kan være en pære, der skal skiftes, eller et fjernsyn, der skal indstilles. De seneste seks til syv år har jeg taget til svømning med eleverne hver fredag i Rønbjerg Feriecenter. Der var naturligvis også lærere med, og 10 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010\n11 Mikkel Kuck er elev på skolen. Her er Mikkel sammen med Ole for at kigge lidt på skolens biler. Ole Bruus Madsen, teknisk serviceleder på en helt speciel arbejdsplads i Løgstør. rig som planlagt så tog jeg mig mere af kørestolsbrugerne. Det er så også mig, der skal servicere de tekniske hjælpemidler og redskaber, vi har til eleverne. Det klares nogle gange ved hjælp af healing, griner Ole. Forklaringen er, at der er meget elektronik, og der kan en magnet somme tider hjælpe. Et andet aspekt af arbejdet er, at man kommer meget tæt på eleverne, også de voksne. Det kan være hjælp ved toiletbesøg, og så skal man kunne bevare elevens værdighed efterfølgende. Efteruddannelse Når vi snakker om efteruddannelse og kurser, så er det et lidt sort punkt. Jeg er 56 år og ser nok sådan på det, at havde jeg været ung, så havde jeg sørget for uddannelse og kurser til mig selv. Men nu mener jeg godt, jeg kan klare mig. Det er nok lidt min egen skyld. Det er ikke ledelsen, der lægger hindringer i vejen for mig. Da jeg startede her, fik jeg en halv times instruktion af den tidligere tekniske serviceleder. En ny efter mig ville jeg gerne gå med i en måneds tid, så han får en rimelig tilgang til jobbet. Super arbejdsmiljø Alligevel, trods travlhed, så vil jeg betegne mit arbejdsmiljø på en skala fra 1-12 som et 11-tal. Alt kan blive bedre, det kan mit job også, men jeg føler, at jeg har det godt. Jeg arbejder i en offentlig virksomhed, hvor alle er parate til at hjælpe hinanden, så vi får en fornuftig hverdag. Jeg er også godt tilfreds med ledelsen. Der er tale om, at vi snakker uformelt sammen i det daglige. Før 2007 var vi ejet af Nordjyllands Amt. Efterfølgende af Vesthimmerlands Kommune i forbindelse med kommunalreformen. Forskellen er, at der måske er knapt så højt til loftet med kommunal-eje, for vi er også røget med i sparerunder. Kommunerne har jo ingen penge. Vi får i runde tal en halv million pr. elev om året. Så vores indtægter afhænger af, hvor mange elever, vi har. Vi har jo mange elever, der kommer udenfor kommunegrænsen og betaler Vesthimmerlands Kommune for, at eleverne kan være her. Så skylden er ikke Vesthimmerlands Kommune alene. Kommunerne har jo en interesse i, at udviklingshæmmede bliver boende i hjemkommunen hos forældrene, for så skal de kun betale skoledelen. Men skolen her er helt anderledes, og eleverne gennemgår en forrygende udvikling, i forhold til, at forældrene skal stå for udviklingen. Mange forældre bliver meget overraskede, når de opdager, hvad vi har lært eleverne på få måneder. FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER\n12 KONFERENCE PÅ AMU NORDJYLLAND Fremtidens arbejdsmarked i Nordjylland I anledning af AMU Nordjyllands 50 års jubilæum holdt uddannelsesinstitutionen i samarbejde med VEU-Center Himmerland en konference om fremtidens arbejdsmarked i Nordjylland. Professor på AAU, Per Kongshøj Madsen indledte med at beskrive arbejdsmarkedet generelt sammenholdt med den økonomiske krise, der har ramt Nordjylland hårdere end andre regioner. Samtidig har vi masser af udfordringer, for de højtuddannede flytter østpå. Vi har en høj gennemsnitsalder, der bliver flere ældre, der skal forsørges. Så uddannelse, uddannelse og atter uddannelse var professorens bud på, hvordan Nordjylland kommer ud af krisen. For der bliver kæmpe overskud af ufaglærte og mangel på faglærte. Den offentlige sektor får ikke mulighed for at afhjælpe problemet med arbejdsløshed i den private sektor. Professor Per Kongshøj Madsen opfordrede til mere uddannelse, mens beskæftigelsesminister sammen med sin VK-regering med støtte fra Dansk Folkeparti har foreslået, at der spares en halv milliard på uddannelser. Det var ikke lige det, der var brug for. Sprang over de langtidsledige Beskæftigelsesminister Inger Støjberg redegjorde for, hvad regeringen har tænkt sig at gøre ved krisen: Et katalog med 37 initiativer, der skal hjælpe udkantsdanmark. Det offentlige skal ikke forvente vækst. Væksten skal ske i de private erhverv. Ministeren havde den positive mine på, og sprang let og elegant hen over de langtidsledige i Nordjylland med alene i Aalborg. Spekulanterne i fremmed arbejdskraft skal overholde reglerne, men ellers var det meget vigtigt med arbejdskraftens frie bevægelighed, understregede hun. Helga Pinstrup fra AMU Nordjylland og Jesper Nielsen fra FOA Aalborg var mødt op for at høre om fremtiden for det nordjyske arbejdsmarked. Husk at søge autorisation Én dag igen Du kan endnu nå at søge din autorisation inden 1. oktober Efter den dato vil de social- og sundhedsassistenter som ikke får søgt i tide skifte titel til»sundhedsmedhjælper«. Jan Jensen formand for social- og sundhedssektoren i Aalborg, opfordrer alle social- og sundhedsassistenter, der ikke allerede har søgt autorisation, til at søge nu! Lader man sig ikke autorisere, afskærer man muligheden for at kalde sig social- og sundhedsassistent. Det er nemlig ikke muligt at søge om dispensation efter 1. oktober 2010 med begrundelse i den ændrede titel til sundhedsmedhjælper. Social- og sundhedsassistenter, der ønsker at søge autorisation skal benytte det almindelige ansøgningsskema på Sundhedsstyrelsens hjemmeside: 12 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010\n13 AKTIVITETER I FOA AALBORG KURSUSTELEFONEN Elektronisk tilmelding til aktiviteter FOA Aalborg har i en periode haft udvalgte aktiviteter på hjemmesiden. Nu giver FOA Aalborg mulighed for at tilmelde sig endnu flere aktiviteter på - Klik ind og tilmeld dig allerede i dag. Senest til Fårup-turen tilmeldte rigtig mange sig elektronisk, og det tager FOA Aalborg som et udtryk for, at det er let. En stor fordel er, at du ikke behøver at ringe til FOA Aalborg på et bestemt tidspunkt. Nu er det muligt at tilmelde sig aktiviteter hele døgnet. Kræver Elektronisk tilmelding kræver, at du har en adresse og altid benytter den samme ved tilmelding. Vi opfordrer dig i øvrigt til at give besked til FOA Aalborg hvis: Du skifter - eller anskaffer dig en Du skifter mobil-, arbejds- eller fastnet-nummer Tøm indbakken i dit mailsystem Det er også vigtigt, at du tømmer indbakken i dit mail-system, da det ellers kan forhindre dig i at modtage vigtig information om din tilmelding. Har du problemer med den elektroniske tilmelding, er du altid velkommen til at kontakte FOA Aalborg. Tilmelding til kurser Tilmeldinger til aktiviteter kan også ske på: Kursustelefonen Åbningstider: Mandag til onsdag kl Torsdag kl Fredag kl Tilmelding til aktiviteter kan ske på Husk: Oplys venligst kursusnummer, navn og cpr nr. ved tilmelding. De fleste tilmeldinger kan endvidere ske via: Det er en forudsætning, at du har en adresse for at kunne tilmelde dig via nettet. Enkelte arrangementer har kun tilmelding via blanket, som skal sendes til: FOA Aalborg, Østerport 2, Postboks Aalborg. Årsmøde og foredrag om astrologi Tid: 27. oktober 2010 kl Sted: FOA Aalborg, lok 210, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: Social- og sundhedshjælpere, neurofysiologiassistenter, beskæftigelsesvejledere, hjemmehjælpere og handicaphjælpere. Tilmeldingsfrist: 18. oktober 2010 Mødet starter kl med spisning, derefter kommer astrolog Hanne Monrad og fortæller om skriften på himlen og hvad kan stjernerne fortælle? Astrolog Hanne Monrad mener, at vi med hjælp fra planeterne kan påvirke vort liv i den retning, vi ønsker, det skal forme sig. Hanne vil give et indblik i den spændende astrologiske verden. Hun fortæller om stjernetegnene og energien i et horoskop. Vil du gerne have dit eget horoskop til den aften, kan du bestille det hos Hanne på telefon eller via Oplysninger til horoskopet er navn, fødselsdag, klokkeslæt og fødested. Har du ikke klokkeslæt, kan du få et sol-horoskop. Årsmøde Efter foredrag om astrologi er der årsmøde i egen faggruppe. Dagsorden til årsmøderne 1. Valg af dirigent 2. Valg af repræsentant til faggruppelandsmødet Indkomne forslag 4. Eventuelt På vegne af de fem faggrupper, Lene Jacobsen Om visitering og fleksjob med Mai-Britt Iversen Kursusnummer: Tid: 1. november 2010 kl Sted: FOA Aalborg, lok. 210, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: Alle medlemmer Tilmeldingsfrist: 15. oktober 2010 Rådmand Mai-Britt Iversen, Aalborg, fortæller om visitering og fleksjob. Hun besvarer også gerne dine spørgsmål om beskæftigelse og arbejdsmarked. Har du et spørgsmål, vil vi meget gerne modtage dine spørgsmål på forhånd. Send dit spørgsmål til: Formand for LAFS - Niels Thomsen - FOA er vært ved kaffe, og derfor er din tilmelding nødvendig. På vegne af FOA og LAF Landsforeningen af fleks og skånejobbere. FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER\n14 AKTIVITETER I FOA AALBORG Julearrangement tur til Tønder med Kost- og servicesektorens faggruppeklub Kursusnummer: Tid: 27. november 2010 kl Sted: FOA Aalborg, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: FOA medlemmer, Kost- og servicesektoren Pris: 200 kr. Betales i bussen Tilmeldingsfrist: 1. november 2010 først til mølle Program: Kl : Afgang fra FOA Aalborg, hvor vi kører mod Vejle Kl : Kaffepause i Ulkær v/vejle med morgenbuffet Kl : Afgang fra Ulkær Kl : Ankomst til Tønder by. Herefter er der mulighed for på egen hånd at opleve den hyggelige julestemning. Frokost for egen regning. Kl : Afgang fra Tønder Kl : Vendeplads ved grænsen Kl : Aftensmad på Purhus Kro Kl : Afgang fra Purhus Kro Kl : Forventet ankomst til Aalborg På klubbens vegne, Mette Kristensen Generalforsamling for Kost- og servicefaggruppeklubben Kursusnummer: Tid: 28. oktober 2010 kl Sted: FOA Aalborg, lok. Toppen, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: FOA medlemmer, Kost- og Servicesektoren Tilmeldingsfrist: Af hensyn til forplejning senest 21. oktober 2010 kl Dagsorden: 1. Valg af dirigent 2. Godkendelse af forretningsorden 3. Godkendelse af dagsorden 4. Beretning 5. Regnskab 6. Indkomne forslag 7. Valg af bestyrelse a. Bente Bonde Jytte Weinreich Rita Nørgaard b. Valg af 1 suppleant c. Valg af 2 bilagskontrollanter Ellen Andersen modtager genvalg d. Bilagskontrollantsuppleant Tine Andersen modtager genvalg 8. Aktivitetsønsker 9. Eventuelt Kursus i førstehjælp og brug af hjertestarter Kursusnummer: Barselscafé Tid: To tirsdage, 9. november og 16. november 2010 kl Sted: FOA Aalborg, lok. Toppen, Østerport 2, Aalborg, Målgruppe: FOA medlemmer Tilmeldingsfrist: 29. oktober 2010 Indhold: Effektiv førstehjælp kan være livreddende i forbindelse med et hjertestop i de vigtige minutter inden ambulancen når frem. På kurset undervises i førstehjælp trin for trin. Deltagerne lærer endvidere Hjerte-Lunge-Redning og derefter at bruge hjertestarteren, da den korrekte anvendelse af en hjertestarter forbedrer chancerne for overlevelse ved et hjertestop betydeligt. Underviser: Aleks Aalestrup Kursusnummer: Tid: :30 Sted: FOA Aalborg, lok. Kronen, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: Medlemmer der skal på barsel Tilmeldingsfrist: 23. november Indhold: Nu er det tid til barselscafé igen, så alle i god tid har mulighed for at sætte sig ind i de mange nye barselsregler. En faglig medarbejder vil fortælle om reglerne, og der vil være mulighed for at stille spørgsmål. 14 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010\n15 AKTIVITETER I FOA AALBORG KURSUSTELEFONEN Juletur til København med Aalborg Kommuneklub Kursusnummer: Tid: november Afgang kl og hjemkomst 26. november kl. ca Sted: FOA Aalborg, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: Medlemmer, der bor eller arbejder i Aalborg Kommune. Tilmeldingsfrist: 14. oktober Der er begrænsede pladser som tildeles efter først-til-mølle-princippet. Kun tilmelding via telefon. Indhold: Vi kører i bus til København, besøger plejehjemmet Lotte og tager i Tivoli torsdag aften. Fredag formiddag har vi fri til evt. strøgtur eller juleudstilling. Efter frokost er der rundvisning på Christiania og herefter afgang fra København. Der er amerikansk lotteri på hjemturen. Vil du have besøg af FOA Aalborg i uge 44? Se bagsiden Pris: Egenbetaling er 600 kr. Tillæg for eneværelse er 350 kr. Indbetaling skal ske senest 15. oktober 2010, når kursusenheden har bekræftet din reservation telefonisk. Betal beløbet på konto nr med navn og cpr. nr. Københavnertur. Prisen er inkl. kørsel, morgenkaffe og rundstykker på udrejsen, besøg på Lotte, billet til Tivoli, én to-retters middag, én overnatning på hotel og morgenbuffet samt rundvisning på Christiania. Årsmøde i Social- Sundhedsassistenternes faggruppeudvalg Kursusnummer: Intro for nyvalgte tillidsrepræsentanter og suppleanter Kursusnummer: Tid: 25. november 2010 kl Sted: FOA Aalborg, lok. 210, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: Nyvalgte tillidsrepræsentanter og suppleanter Tilmeldingsfrist: 15. november 2010 Indhold: Se gældende kursuskatalog for tillidsvalgte på Underviser: lokale undervisere Social- og sundhedsassistenterne har haft mulighed for autorisation. Den 30. september 2010 var sidste mulighed for at søge autorisation. Vi vil gerne fejre autorisationen, og har derfor valgt at holde årsmødet som et socialt arrangement, hvor vi hylder vores autorisation. Tid: 24. november 2010 kl Sted: Foa Aalborg, klok. 210, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: Social- og sundhedsassistenter Tilmeldingsfrist: 18. november 2010 Vi starter med en kort orientering fra faggruppeudvalget, og der er spisning Kl På udvalgets vegne - Vibeke Jensen FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER\n16 AKTIVITETER I FOA AALBORG Intelligensens udvikling og hjernens opbygning Kursusnummer: Tid: 20. oktober 2010, kl Sted: FOA Aalborg, lok. 210, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: FOA medlemmer Tilmeldingsfrist: 11. oktober 2010 Som mennesker er vi noget særligt på grund af vores intelligens. Men nyere hjerneforskning viser, at der kun er gradsforskelle mellem os og dyrene. Foredraget belyser, hvad intelligens overhovedet er, og hvordan den hænger sammen med strukturen og opbygningen i vores hjerne. Foredraget gennemgår hjernens og dermed også intelligensens udvikling fra krybdyrenes primitive stadium og op til vore avancerede hjerner. Derigennem får vi også et godt indblik i hjernens grundlæggende opbygning og funktionsmåde. Endelig spørger foredraget, om vi med den hjerne vi er udstyret med overhovedet er egnede til at leve i det samfund, som vi har skabt for os selv. Underviser: Bjarke Skou Generalforsamling og zumba i Vesthimmerland Kommuneklubben Vesthimmerland indbyder til generalforsamling Tid: 1. november 2010 kl Sted: Kimbrerkroen, Markedsvej 8, Aars Mållgruppe: FOA-medlemmer, der bor eller arbejder i Vesthimmerlands Kommune Tilmeldingsfrist: 25. oktober 2010 til formand Ruth Hald eller på mail eller til Leila Gøte eller på mail Selve generalforsamlingen holdes før spisning, som består af en let anretning samt kaffe. Dagsorden ifølge vedtægterne. Forslag skal være formanden i hænde senest 8 dage før generalforsamlingen. Efter spisning vil en zumba instruktør sørge for, at vi får en spændende afslutning på årets generalforsamling. Vi håber at se rigtig mange denne aften. Har du en kollega fra et andet land? Så tag kollegaen med på kursus Are you from another country? Join your union steward on this cource about democracy and etnic equality Kursusnummer: Tid: december 2010 Sted: FOA Aalborg, lok. Toppen, Østerport 2, Aalborg Målgruppe: FOA-medlemmer med en anden etnisk baggrund end dansk og på 4. dagen, for tillidsrepræsentanten på arbejdspladsen. Tilmeldingsfrist: 1. november 2010 Indhold: Har du en anden etnisk baggrund end dansk? Har du lyst til at være mere aktiv i fagbevægelsen? Har du lyst til at styrke fællesskabet på din arbejdsplads? Kurset sætter fokus på etnisk ligestilling både i fagbevægelsen og på arbejdspladserne. På kurset lærer du noget om demokrati på arbejdspladsen og i Danmark. Tillidsrepræsentantens betydning og rolle. Personalepolitik og integrationspolitik på din arbejdsplads. Fagbevægelsens historie og struktur samt den væsentlige rolle din tillidsrepræsentant spiller på arbejdspladsen. Andre emner er arbejdspladskultur, kulturforståelse og FOAs 11 serviceløfter til medlemmerne. Flere oplysninger og en kursusfolder fås hos din tillidsrepræsentant. Sign up together with your union steward Do You have a different ethnic background than Danish? The course focuses on ethnic equality both in unions and on your job. The course teaches you about Democracy and gives a thorough introduction to the Danish job market. Please sign up for the course - the last day along with your union steward FOAs union representative in your area. Underviser: Farid Faizi og Irene Vestergaard De lyse timer er ovre for denne gang Men du kan stadig få masser af oplysning i FOA Aalborg 16 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010\n17 HARALD PÅ BESØG Næstformand Pia Pedersen, FOA Aalborg foreslog Harald Børsting bedre jobrotation. Helle Johansen og Pia Østerlin lyttede med, da LOs formand var i Vejgaardhallen. Alvorlige miner hos FOAs deltagere. Kan de arbejde mere? Tag Danmark alvorligt LO-formand Harald Børsting, chefanalytiker Frederik Pedersen, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) og NNFs forbundsformand Ole Wehblast var indledere til LOs konference i Vejgaardhallen 24. august. Her skulle temperaturen måles på det politiske og faglige plan. LO Aalborgs formand Anna Kirsten Olesen bød velkommen med ordene. -Det går den forkerte vej i Danmark med alt for mange ledige, især langtidsledige, der har oplevet en eksplosiv stigning i Aalborg. Vi skal have en ny regering, sagde Anna Kirsten Olesen, der efterlyste gode ideer til fremtiden og debat på arbejdspladserne. Frederik Pedersen, AE, ridsede baggrunden op for den situation, Danmark står i nu: -Skattestoppet har gjort skade, for havde vi ikke haft det, så var krisen i DK ikke blevet så voldsom. Under VK-regeringen er der samtidig givet skattelettelser for 52 mia. kr. Derfor vil regeringen nu spare. Det gør de ved besparelser i den offentlige sektor, dagpengeperioden halveres, loft over børnepenge og fagforeningskontingentfradrag. LO vil have uddannelse, vækst og beskæftigelse LO-formand Harald Børsting var glad for den store deltagelse på mødet i Aalborg. -Udfordringen er, hvordan vi griber sagen an. Det kommer ikke til at flyde med mælk og honning, bare vi får en S-SF regering, men det står klart for mig, at oppositionens vej ud af krisen er langt mere retfærdig end regeringens. Regeringens finanslovsforslag for 2011 giver et minus på en halv procent. Det giver mellem og tabte arbejdspladser. Vi har sagt i halvandet år, at offentlige investeringer skal fremrykkes; uddannelse, infrastruktur og miljøforbedringer. Det er investeringer, vi alligevel skal foretage. De har en sidegevinst, nemlig en stigning i beskæftigelsen og mere optimisme. Vi skal finde muligheder for at arbejde mere, altså arbejde os ud af krisen. Blandt andre dem, der er i beskæftigelse, og de, der er udenfor arbejdsmarkedet, skal i gang. Efterspørgslen er der ikke nu. Men den kommer, og så skal vi have løsningerne parat. Kunne man forestille sig, at vores aftalesystem spillede bedre sammen med tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet? Man kunne f.eks. få pengene i stedet. Folk, der ønsker fuldtidsjob, skal have muligheden. Så diskussionen om at fremskaffe flere timer er reel nok. Jeg bliver nødt til at sige til vores medlemmer, at det er langt klogere at arbejde os ud af krisen i stedet for at fyre og spare. Ideer fra FOA Aalborg Der var flere forslag fra de omkring 250 faglige, der mødt op. Blandt andet også fra FOA Aalborgs næstformand, Pia Pedersen: -Vi ønsker mere jobrotation, men loven skal være mere smidig. Der mangler lidt i Fair løsning, sagde Pia Pedersen: Nemlig det kaos, der er i sygehussektoren og psykiatrien. Flere ønskede dagpengeperioden tilbage og forhøjelse af satsen for dagpenge. Der var flere forslag om, at det forringede fradrag for fagforeningskontingent, laves sådan, at det også rammer de gule fagforeninger. Tommelfingeren ned for forhøjelse af arbejdstiden. Det er en hån mod de mange ledige i vores område, sagde andre. Man kunne også kræve, at alle de selskaber, der ikke betaler skat, kommer til det. Vi skal have fat i alle de plattenslagere, der ansætter polakker til 30 kr. i timen. Det ser vi for øjeblikket i Brønderslev under TIB-blokaden igennem otte uger. Beskat gevinsten ved salg af bolig. Så rammer vi også spekulanterne. Det faglige kontingent skal vendes om, så man ikke kan trække de første 2500 kr. fra. Vi skal investere os ud af krisen. Det var nogle af de mange ideer, der kom på bordet denne aften fra omkring 250 medlemmer af LO. -I er velkomne til at sende endnu flere forslag til LO Aalborg, sagde formanden, Anna Kirsten Olesen. Fagbevægelsen skal løse problemerne Harald Børsting takkede for de mange forslag og de mange, der var mødt frem og afsluttede: -I skal huske, at den udfordring, vi står overfor skal løses. Derfor må vi bidrage, for mange tusinde forlader arbejdsmarkedet de næste år. Vi må holde en balance, for vi lever i en global verden, hvor produktionen let kan flyttes. Vi har også en udfordring på arbejdsmarkedet omkring østarbejderne. Vi skal løse udfordringerne i respekt for aftalesystemet. Vi skal have mere kraft bag Politi, Skat og Arbejdstilsynet. Men det er vigtigt, at arbejdsmarkedets parter selv løser problemerne. FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER\n18 Regionsbe PEN-SAM-MØDE I REGIONENS TJENESTE Mange af FOAs medlemmer i Teknik- og Servicesektoren var mødt frem for at stille spørgsmål. God og åben dialog med PenSam Teknik og servicesektoren holdt et godt og velbesøgt medlemsmøde med pensionskassen PenSam. Det var et rigtig godt møde, som dels bestod af et indlæg fra PenSam og dels bestod af en god, kritisk og levende dialog. Emner til debat var dels konkrete forhold, PenSams kommunikation, PenSams vigende afkast samt mulige løsninger. PenSams ledelse talte åbent om det vigende afkast og forklarede, hvad de vil gøre i forhold til kommunikationen ud til FOAs medlemmer. Direktør i PenSam, Helen Kobæk, forklarede blandt andet, at et stort afkast ikke altid betyder, at medlemmer får et stort afkast af deres pensioner. Tag stilling til din pension Forud for mødet havde PenSams kontor i Aalborg tjekket pensionsforholdene for 15 af de fremmødte medlemmer. Deltagerne dækkede maritimt personale, p-vagter, tekniske serviceledere samt brandfolk i FOA. Af de 15 havde Hvad kan vi gøre? blot to været inde for at ændre i deres pension, fortalte kunderådgiver Ole Nielsen fra regionskontoret i Aalborg. Han opfordrede alle de fremmødte til at få gennemgået deres pensionsforhold, da næsten alle kan placere deres penge mere fordelagtigt. Mulige løsninger Fra FOA deltog Regner Burgwald, som kunne konstatere, at 29 andre pensionsselskaber har været bedre til at forvalte formuen. Han stillede mange relevante spørgsmål den aften. Er vi for solidariske? Og kan administrationsomkostningerne begrænses? Hans holdning er, at vi som FOA-medlemmer skal tro på, at PenSam kan gøre det bedre fremover. En mulig løsning er, at vi finder andre, som kan investere pengene bedre. I øvrigt var han åben for, at den enkelte selv kan finde en forvalter af pensionsformuen. - Desværre sikrer det ikke en eneste af vores medlemmer, at de får en bedre alderspension, sagde Regner Burgwald. Senere på året drøfter hovedbestyrelsen Pen- Sam på et ekstraordinært møde. Jens Ove Væversted har flyttet møbler, telefoner og masser af it-udstyr de seneste 40 år. Nu har Jens flyttet på regionens grej for sidste gang, og han har takket af for at påtage sig nye udfordringer som efterlønner. Ved en reception i regionshuset blev han hyldet for sin mangeårige indsats. Regionsformand Ulla Astman overrakte medaljen, og hun og kollegerne roste ham for hans særlige evne til altid at være parat til at tage fat. De husker blandt andet, at han engang reparerede et toilet midt i en julefrokost. Jens har også været tillidsrepræsentant de seneste mange år, og FOA Aalborgs sektorformand Peter Ottosen var også til stede for at takke for hans indsats. Store forandringer Inden Jens kom til Nordjyllands Amt - den nuværende region - var han ved en tømrer. Der fik han 10 kroner i timen, men så skiftede Jens job og fik herefter en timeløn på 11,75. Det er heldigvis blevet noget bedre over årene. Han startede arbejdet i Hammer Bakker, hvor han havde klienter til at hjælpe sig med at lave en maskine, der kunne lave reb. Han fortæller, at de også havde handicappede med på jobbet. Det var oftest i perioder i sommerferien, hvor institutionerne holdt lukkede. Jobbet med klienter og handicappede gjorde, at der indimellem var brug for en vis fasthed i stemmen, fortæller regionsbetjenten. Det betød også, at han engang fik skældud, da han talte lidt for hårdt til nogle kolleger i regionshuset. På det seneste, 18 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010\n19 tjent hædret efter 40 år forlyder kollegernes melding dog, at Jens er blevet helt blød og helt har glemt den hårde jargon i Hammer Bakker. Stor hittepåsomhed Jens holder af at hitte på, og det har han også gjort på arbejdet. Han har gjort det lettere for kollegerne og sig selv. Han opfandt en mobil sækkevogn, der er hydraulisk og kan løfte skriveborde, reoler og andre tunge ting. -Det er ikke noget jeg har fået patent på, men tanken var, at tingene skulle blive lettere, fortæller regionsbetjenten. I regionshuset har de nu to af de hydrauliske sækkevogne. De kan løfte skriveborde og reoler, når blot det man løfter er på ben. En enkelt sækkevogn kan løfte cirka 200 kilo, fortæller Jens. Han har flere projekter på bedding, og måske kommer der flere opfindelser fra hans hånd hvem ved? Et tilbageblik Han fortæller, at det har været 40 gode år. Han startede i Hammer Bakker, som blev overtaget af amtet og siden blev til regionen. Jens kom til regionshuset for 27 år siden, hvor der var 500 ansatte mod nu 750 ansatte og nu med tre nye fløje. -Da jeg startede var der kun regnemaskiner og IBM-maskiner med hulkort, og de var meget store, og regnemaskinerne var også enorme, fortæller Jens. Nu er it-udstyret langt mindre, men det har dog ikke gjort opgaven med flytning mindre, understreger Jens. Han fortæller, at der ofte skal laves nye mødelokaler, og det kræver it-udstyr. -Det har været en stor flytteprocess at arbejde i regionshuset. Først var der kun brug for to regionsbetjente, men så blev det ændret til tre. Betjentene går sammen med gartnere, en Jens Ove Væversted og kollegaen Per Andersen fra Regionshuset. tømrer samt en elektriker. Flytterod Selvom Jens har vænnet sig til megen flytteri, erkender han, at det indimellem har været noget rod. -Nogle gange har jeg flyttet kolleger, mens de har været på ferie. Der har åbenbart været nogle ledere, der ikke har tænkt meget på den menneskelige del af det at blive flyttet. Der er også dem, som har fået fem minutter til at pakke. De har måske ikke lavet det, de skulle, tilføjer Jens. De specielle situationer er en del af arbejdet, men når alt kommer til alt, har jeg haft en god kontakt til ledelsen, siger han og fortæller, at de altid har siddet side om side i kantinen. Aldrig arbejdsløs ved et valg Jens har også været på arbejde hver gang, der har været et amts- eller regionsvalg. Det er blevet noget lettere i dag, når tv-stationerne skal dække valget. -Førhen brugte vi en uge til at stille udstyr op før et kommende valg. I dag er der ikke brug for nær så meget teknisk udstyr. Det betyder dog ikke, at de er blevet arbejdsløse. Hver gang har vi blot fået nogle nye arbejdsgaver af den ene eller anden art, siger Jens og smiler. Regionsbetjentene har blandt andet været involveret i arbejdet med at fintælle stemmesedlerne. Stemmerne ankommer i store kasser, og dem har Jens haft styr på. Desværre havde Aalborg Kommune glemt syv kasser ved sidste valg, og derfor skulle der være to fintællinger. -Heldigvis havde vi fået skrevet på alle kasserne, så derfor fandt vi ud af, at der manglede nogle stemmer, beretter Jens. Jens Ove Væversted får overrakt fortjenstmedaljen af regionsrådsformand Ulla Astman som tak for 40 års tjeneste. Oprydning og visit hos dronningen -Jeg har ryddet op i alt mellem himmel og jord, fortæller Jens med et suk. Han har flyttet udstyr og haft styr på stemmesedler, men derudover har telefonerne også været hans gebet. Jeg har monteret telefonerne bag ved kulisserne og har derudover sat alle telefonerne op. Jens ved med andre ord mest om al teknikken bag telefonsystemet. Vi må håbe, at de øvrige betjente også har styr på telefonerne? Jens kommer heller ikke til at kede sig fremover. Han har et tag, der skal skiftes, og der er flere bunker hjemme hos ham selv, der har hobet sig op, så oprydningen fortsætter blot i privat regi. Han har også to sommerhuse og med den megen regn, gror græsset jo helt vildt. Imellem alle gøremål har Jens Ove Væversted været en tur i København for at hilse på Dronningen, som det er skik, når man modtager dronningens fortjenstmedalje i sølv. Udover besøget hos dronningen var Runde tårn og Botanisk Have udset som de to attraktioner, han skulle se i forbindelse med turen til København. FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER\n20 FOA AALBORG DAGE I ESBJERG Fremtidsværksted med Jens Kruhøffer. Fremtidsværksted - Her et optrin om budgetter. Tillidsvalgte på FOA Aalborg dage:»det skal ikke været muligt for en leder at s jobcenter til hurtig underskrift og wupti, sø I begyndelse af september var 85 tillidsrepræsentanter samlet til FOA Aalborg dage i Esbjerg. Det var tre faglige og sociale dage med mange input samt en styrkelse af de tværfaglige netværk. På konferencen fik deltagerne indsigt i nogle af FOAs faglige udfordringer. Tre workshops bød på emner som ekstraordinære ansatte, synlighed og medlemsorganisering. På workshop om ekstraordinære ansættelser var overskriften - hvad gør FOA Aalborg? Vil vi acceptere, at vores medlemmer og kolleger erstattes med ansættelser i form af løntilskud. Nej - og FOA Aalborg vil slet ikke acceptere, at ansættelser med løntilskud ikke overholder gældende retningslinjer og lovgivning på området. En ansættelse med løntilskud foregår ikke i tillidsrepræsentantens frokostpause. Det skal ikke være muligt for en leder at snige en blanket forbi fra det lokale jobcenter til hurtig underskrift og wupti, søndag aften starter en ny kollega. På workshoppen var håbet, at FOAs medlemmer og særligt tillidsrepræsentanterne vil være garant for, at det ikke finder sted! Organisering - bliver alle kolleger husket? På workshop om medlemsorganisering var spørgsmålet, om alle potentielle medlemmer får tilbud om med lemskab. Nogle tillidsrepræsentanter dækker flere faggrupper og flere geografisk spredte arbejdssteder. Derfor kan nyansatte blive glemt. Det var et af fokuspunkterne, som de tillidsvalgte fik med fra denne workshop. Desuden drøftede de, hvad konsekven- 20 FOA Aalborg NYT. SEPTEMBER 2010


Link til "identitet"\nOprindelige forfattere JL, Koeppe, OFel og UOEs Seneste forfatter Redaktionen\nidentitet, anvendes i dagligsproget om de træk ved en person, der tilsammen kendetegner eller afgrænser personen som forskellig fra andre. I denne betydning svarer begrebet på mange måder til 'personlighed' og 'karakter'. I psykologiens historie bliver begrebet identitet først sat ind i en større teoretisk sammenhæng af Erik H. Erikson (jf. nedenfor). Ud fra en noget bredere tilgang til begrebet kan man skelne mellem tre forskellige teoretiske udgangspunkter.\nKønsidentiteten er en af de mest afgørende dele af den samlede identitet. Den er på flere måder et fundament for de øvrige aspekter af identiteten. Man kan skelne mellem en biologisk, en psykologisk og en samfundsmæssig kønsidentitet, som ikke nødvendigvis stemmer overens med hinanden.\nI moderne vestlige kulturer kan man iagttage en udvikling i den psykiske og sociale kønsidentitet, der kan tolkes som et udtryk for, at den traditionelle opfattelse af to polariserede køn opløses. Specielt i subkulturer ses en leg med androgyni, hvor begge køn forsøger at integrere det modsatte køns karakteristika, samt forsøg på overskridelse af den biologiske kønsidentitet gennem transvestisme og transseksualitet.\nPersoner med sådanne multikulturelle identiteter evner tilsyneladende at integrere vidt forskellige kulturer. Personen er således i stand til at udskifte hele værdisæt og kulturelle normer afhængigt af, hvilken sammenhæng vedkommende befinder sig i, og uden at det giver anledning til uoverkommelige identitetskonflikter. Der er her tale om en mere fleksibel identitetsdannelse end hos personer, der er opvokset og forbliver i samme kultur.\nMed antropologiske metoder beskrev Mead de særlige amerikanske værdier og diskuterede, under hvilke omstændigheder amerikanere var villige til at kæmpe. Hun tilstræbte, hvad ingen antropolog havde vovet at gøre tidligere, at skrive om en større, kompleks kultur ved hjælp af den model om hele kulturer, der var udviklet gennem studiet af små, primitive samfund som det Samoa, hun havde gjort berømt i 1920'erne.\nRigens kansler Arild Huitfeldt udsendte omkring 1600 udtrykkeligt sin store Danmarks Riges Krønike"mit fædreland til ære og lov". Og en lang række tilsvarende adelige loyalitetsforsikringer over for kongen og fædrelandet kan fremlægges.\nJørn Lund, Simo Køppe, Ole Feldbæk, Uffe Østergaard: identitet i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 22. august 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=95999\nIdentitet. Hasidiske jøder foran Grædemuren i Jerusalem. Deres gr... © Gyldendal\nAntal visninger97768 besøg


jazzateer – Side 3 – Jazzateer\nVægten af drømme\nRevanchens time er nær\nmarts 25, 2014 marts 27, 2014 jazzateer Skriv en kommentar\nFredagens Champions League lodtrækning gav os fodboldhungrende aficionados en perlerække af kampe at se frem til, dog vil jeg fremhæve én kamp i særdeleshed: Dortmund mod mit elskede Real Madrid. I et historisk perspektiv, er denne kamp ikke rundens største – den ære må tilfalde Bayern München mod Manchester United, der hver især deler 8 pokaler imellem sig (3 i det nordlige England og 5 i Bayern). Men nu anser jeg mig selv som ganske inhabil i vurderingen af, hvilken kvartfinale kamp der generelt set er den mest ventede, da mit nervesystem kun bliver sat på alvorlige prøver når de hvidblusede fra Madrid betræder grønsværen.\nJeg håber og tror på at La Decima kommer til Real Madrid ie. at Real Madrid vinder deres 10. Champions League titel, dette selvom jeg personligt nærer en stor respekt, og måske en smule frygt, for Bayern München. Bayern har, som de fleste ved, et komplet hold, ikke kun de startende 11 er frygtindgydende, men ligeledes deres bænk. Ydermere arbejder de næsten perfekt for hinanden og gør det umådeligt svært for deres modstandere, at finde rum at spille i. De er en yderst velsmurt maskine, der har evnerne til at tromle sig vej til en sjette triumf i verdens største klubturnering. Selvfølgelig skal FC Barcelona, Paris SG, Chelsea og de andre ikke forklejnes. Der er her tale om meget farlige outsidere til den totale triumf.\nMen jeg vil rette blikket mod den kamp, i kvartfinalerne, jeg ser mest frem til. Der er i sandhed lagt op til revanche fra sidste års endog meget seværdige semifinale. Sidste års første semifinalekamp blev en ren og skær Lewandowski opvisning, der fuldkommen tog de kongehvide på sengen – en kamp, som Dortmund i øvrigt fortjent vandt 4-1, med 4 mål signeret den allesteds nærværende polak. Den omvendte kamp, på Santiago Bernabeu, så et anderledes tændt Real Madrid hold på banen. De vandt fortjent 2-0, endog med gode muligheder for avancement, da de sidste 10 minutter var en ren belejring af tyskernes mål. Dog vil jeg ikke være sen til at indrømme, at Dortmund fortjent tog finalepladsen. Den fortkommende kvartfinale må se Real Madrid som favorit, da, i skrivende stund, Dortmund har seks af de startende, fra sidste års semifinale kampe, skadet eller i karantæne. Det der taler for en gentagelse af resultatet, er Reals tilsyneladende kompleks mod de såkaldte store hold. I La Liga har de kun hentet ét point ude og hjemme mod henholdsvis FC Barcelona og Atletico Madrid. Spændende bliver det i alle tilfælde.\nMit bud på de fire der er, at finde i lodtrækningen til CL semifinalerne er:\nDe første kvartfinaler bliver fløjtet igang tirsdag d. 1 april kl 20:45.\nVideo marts 25, 2014 marts 27, 2014 jazzateer Skriv en kommentar\nPunkens DIY attituder var særdeles fremherskende, indtil scenen åd sig selv op indefra og bl.a. New Romantics overtog pladsen i den spirrende ungdoms hjerter. Selvom punken og post-punken, den åndsbeslægtede arvetager, ikke nåede mange år i pole position (red. hvis de nogensinde var det), har de i eftertiden affødt meget god musik.\nEt af de let oversete bands fra post-punkens glansperiode er Crawling Chaos. Dette lille band havde en begrænset levetid og ganske få udgivelser. Dog har de den brilliante ‘Sex Machine’ til deres navn:\nEt glimrende bevis på, at punkens DIY kultur frembragte spændende musik!\nI en ikke for fjern fortid, hvor TV kigning bestod af en kontrakt indgået mellem dig og sendefladen. Internettets ressourcestærke og afdækkende evne til, at give dig underholdning tilrettelagt dit humør og tidsplan, var endnu ikke en mulighed. Båndmaskiner med optagefunktion blev betragtet som en vild luksus forbeholdt de få, men tragtet af de fleste. Ja, selv farvefjernsynet var ikke noget man kunne finde i alle hjem. Det var også dengang hvor dansk monopol TV styrede den ganske sendeflade, dog med få afstikkere til tyske og svenske kanaler. I disse tider, satte man sig til rette foran husalteret og blev så siddende hele aftenen, vel at mærke uden at skifte kanal. Disse tider var simplere og nærmest designet til fordybning af forhåndværende materiale – nogen vil måske påstå, at det også var en mere sørgelig tid, men det vil jeg ikke kommentere på. Det var også i denne tid, at der blev produceret en række TV føljetoner, fiktionelle mini-serier, af en meget høj kvalitet.\nEt af de bedste eksempler er den BBC producerede serie ‘Tinker Tailor Soldier Spy’ fra 1979, der formåede at være enormt spændende, på trods af et dvælende fortælle tempo, for mestendels et stationært kamera og stort set ingen spor af fysisk vold. Forlægget er John Le Carré’s roman af samme navn, med en storspillende Alec Guinness i den altoverskyggende hovedrolle som George Smiley, en bureaukrat af guds nåde. Han kan bedst beskrives, som værende alt det James Bond ikke er – lille, tyk, ingen held med damerne og ikke gearet til fysiske interaktioner med voldeligt udfald. I al sin enkelthed, er det historien om en dobbeltspion, skjult i egne rækker, og den snilde hvormed Mr. Smiley ryger ham ud af sit skjul. Alligevel formår serien, i alle syv episoder, at holde seeren på tæerne og være godt materiale for folk med hang til at bide negle!\nEt andet eksempel på en sådan dvælende TV produktion, skal vi lidt længere frem i tiden for at finde. Nærmere bestemt havner vi i 1986. Serien er ‘The Singing Detective’! Her har vi med, i mine øjne, et af de mest ambitiøse TV produktioner nogensinde at gøre, grundet sin kompleksitet, fortællestruktur, skuespil og, ikke mindst, store fortællemæssige overskud. Meget af dette skal findes i Dennis Potters nærmest selvbiografiske manuskript, om en forfatter der bliver indlagt med en svær hudlidelse (red. psoriatic arthritis). Under sin hospitalsindlæggelse hallucinerer han kraftigt; blander hans forfatterskab ind i virkelighedens verden og vice versa. Det er en Tour de Force i subjektiv historiefortælling til et audiovisuelt medie. Serien er smukt instrueret af Jon Amiel, der fornemt formår at sammenflette alle trådene i seks episoder af én time varighed.\nDette var kun to hurtige bud på en dvælende TV produktioner, fra dengang en god serie eller film kunne samle familien foran husalteret. Der massere af andet guld, at hente fra kirkegården for serier af ældre dato. Og i dag er vi så priviligerede, at rigtig meget af det, er at finde på Netflix, Hulu eller en anden internet baseret TV tjeneste – enddog er rigtig meget udgivet på DVD. Så lad ikke produktionsåret, 4:3 formattet eller den noget langsommere stil skræmme dig væk – du vil takke mig for det.\nHvad er arbejde andet end en menneskeskabt konstruktion for merværdi, værdiforøgelse, meningsskabende aktivitet og værdisat aktivitet? Vores medsammensvorende arter på denne grønne jord har ikke samme tilgang til arbejde. Hver især af de millioner af arter, gør præcist det der er nødvendigt for overlevelse; forråd til vinteren, jagt for her-og-nu konsumption, hulebygning osv. Listen over forskelligartet aktivitet er lang, men fællesnævneren er overlevelse. Hvad er det så der gør, at vi mennesker har en mere differentieret og kompleks tilgang?\nDet lette svar er, at vi har gennemgået en accelereret evolutionsproces, hvor det omkringliggende samfund hele tiden øger kravet til det enkelte individ for produktion (også kaldet arbejde). Vi er over 7 milliarder mennesker, der alle kan yde (i større eller mindre grad) til vores fælles produktion. Dog er virkeligheden langt mere kompleks, da vi har en række grupper der ikke kan/har mulighed for at producere, af den eller anden årsag (fattigdom, alder, sygdom osv). Alligevel formår vi, som helhed, at arbejde mere end nødvendigt ie producere mere end nødvendigt. Det fælles output er skævvredet, både i henhold til hvem der kan nyde og hvem der har muligheden for at yde.\nDette rejser så et spændende spørgsmål – hvis vi har nok, hvorfor for vi så hele tiden tudet ørerne fulde med et ønske, måske snarere krav, om forøgelse af produktionen, merværdi skabelsen skal effektiviseres og arbejdstiden ligeledes skal forøges? Er det selve konceptet ‘arbejde’ der skal redefineres eller er det værdiboblen der skal granskes? Måske noget helt tredje. Ja, jeg ved det ikke, men noget harmonerer ikke med den virkelighed jeg læser om og færdes i.\nDette er ikke en blog!\nBillede marts 19, 2014 marts 19, 2014 jazzateer Skriv en kommentar\nVelkommen til min lille side, hvor jeg vil skrive lidt om løst og fast. Stay tuned for more 🙂\nDen demokratiserede kulturanmeldelse\nComputerspil & nørderi\nIdolbilleder fra en VM tid\nDen ene hånd vasker den anden


Flir One Pro MicroUSB Varmekamera til Android\nVejl. udsalgspris DKK 3.995,00\nUdforsk omverdenen på måder, du aldrig ville kunne tro er muligt. Montér FLIR ONE på din smartphone eller tablet og oplev verden på en helt ny måde. FLIR ONE understøtter berøringsfri punktmåling af temperatur, patenteret MSX-teknik samt automatisk lukker. Via appen FLIR ONE kan du tage varmebilleder i panorama eller i timelapse format.\nFLIR ONE indeholder både FLIRs revolutionerende Lepton-varmekamera og et VGA-kamera til synligt lys. Ved hjælp af MSX-teknologien kombinerer FLIR ONE billeder fra begge kameraer og genererer varmebilleder med flere detaljer og højere opløsning.\nMed FLIR ONE kan du måle temperaturen på alle punkter i dine omgivelser - mellem -20 og 400 °C. Den kan også identificere temperaturforskelle så små som 0,1 °C.\nFLIR ONE tager ikke strømmen fra batteríet på den tilsluttede enhed og den oplader den heller ikke. I inaktiv-tilstand skifter FLIR automatisk til strømbesparende tilstand for at maksimere batteriets levetid.\nVGA kamera til MSX-fusion\nBerøringsfri punktmåling af temperatur


Dansk matchvinder var forberedt på friløber: 'Jeg vidste, han ville kaste sig den vej' | EM fodbold | DR\nDansk matchvinder var forberedt på friløber: 'Jeg vidste, han ville kaste sig den vej'\nYussuf Poulsen kender Schweiz' målmand fra Bundesligaen, og det blev udslagsgivende i den danske sejr.\nYussuf Poulsen på vej ned for at score til 1-0 mod Schweiz. (Foto: GEORGIOS KEFALAS © Scanpix)\n12. okt 2019 kl. 22.25\nDet var sparsomt med danske chancer i EM-kvalifikationskampen mod Schweiz her til aften, og med adskillige store redninger fra Kasper Schmeichel i den anden ende, var 0-0 et resultat, de danske spillere nok skulle være glade for.\nMen få minutter før kampen blev fløjtet af blev Yussuf Poulsen sendt alene mod Schweiz' mål og til en direkte duel med Bundesliga-kollegaen Yann Sommer, som har sin daglige gang i Borussia Mönchengladbach.\nOg det viste sig at være en fordel for den danske angriber, at han kender Yann Sommer ganske godt.\n- Jeg bruger tid på at analysere målmænd, så jeg var ret sikker på, hvad jeg skulle gøre i den situation. Jeg kender ham fra Bundesligaen og bruger meget tid sammen med vores målmand på at analysere, hvad de gør, og jeg vidste, han ville kaste sig til den side.\nYussuf Poulsen vidste præcis, hvad han skulle gøre, da han fik en friløber mod Schweiz. (Foto: liselotte sabroe © Scanpix)\n- Da jeg tog det første touch, så vidste jeg, hvad der skulle ske, siger Poulsen til DR Sporten.\nStore roser til Schmeichel\nNår man blot ser på resultatet, så står Yussuf Poulsen tilbage som den store helt med sin scoring og dertilhørende matchvinderstatus.\nMen faktum er bare, at havde det ikke været for Kasper Schmeichel i det danske mål, havde Yussuf Poulsen aldrig fået muligheden for at blive kampens enlige målscorer, og derfor sender han også nogle rosende ord i retning af 50-kampsjubilaren.\n- Vi skal være glade for, at vi har ham. Han er en af verdens bedste, og han beviser det gang på gang. Det, han skal tage, det tager han, og det, han ikke skal tage, det tager han også.\nLæs også:KRAULS KARAKTERBOG Schmeichel i absolut verdensklasse\nKasper Schmeichel blev da også kåret til kampens spiller, og det var efterfølgende meget svært at sætte en finger på målmandens præstation. Men Schmeichel maner til besindighed.\nKasper Schmeichel er blev rost for sin indsats under EM-kvalifikationskampen mellem Danmark - Schweiz. (Foto: liselotte sabroe © Scanpix)\n- Indsatsen er da godkendt. Jeg er glad for mine redninger, men jeg kigger på mange andre ting, som jeg skal forbedre til næste kamp, og det er det, jeg fokuserer på, siger Schmeichel.\nDanmark spiller næste EM-kvalifikationskamp fredag den 15. nobember hjemme mod Gibraltar, men allerede på tirsdag kommer Luxembourg på besøg i Aalborg til en venskabskamp.


Forårsrulledej Blå – Asiatisk Supermarked\nForårsrulledej. 50 stk 190 mm x 190 mm\nDette er en frostvare.\nVi sender gerne frost og kølevarer, men det er kundens eget ansvar. Vi pakker selvfølgelig så godt vi kan, men man må forvente at varen er delvist eller helt optøet ved modtagelsen.\nVi garanterer IKKE at frost og kølevarer er frosne/kølige ved modtagelsen. Vi anbefaler samme dag levering eller personlig levering, så varen har den optimale temperatur ved modtagelsen.\nIngredienser: Hvedemel(48%), vand, kokosolie, salt, natriumkaseinat, mælk, hvedestivelse, maltodextrin, melbehandlingsmiddel(ascorbinsyre)\nNæringsindhold: Protein: 7,4 g;Energi: 1289kkj / 307kcal;Fedt: 4,9 g;Heraf mættede fedtysyrer: 3,9 g;Kulhydrat: 58 g;Heraf sukkerarter: 1,4 g;Salt: 0,94 g\nEkstra: Forårsruller er en virkelig lækker snack. Det er rimelig overskueligt at lave selv, og man kan nemt få et godt resultat hjemme i køkkenet, som til forveksling kunne ligne og smage dem på en restaurant. Fyldet varierer enormt meget, ligesom at kød og grønt indhold, er en smagssag.


Bodil Kornbek overvejer at gå ind i kommunalpolitik.\nKristendemokraternes tidligere formand overvejer at stille op til kommunalvalget i Lyngby-Taarbæk\nDen tidligere formand for Kristendemokraterne Bodil Kornbek kan blive en overraskende joker for Socialdemokraterne ved kommunalvalget i Lyngby-Taarbæk. I følge den socialdemokratisk orienterede blog www.dansk-politik.dk, så overvejer Kornbek at stille op til kommunalvalget, hvor hun formentlig kan forvente en placering højt oppe på den socialdemokratiske liste. Bodil Kornbek meldte sig i november ind i Socialdemokraterne efter at hun blevet vraget som formand for Kristendemokraterne, og hun er allerede opstillet som folketingskandidat i Greve. "Jeg interesserer mig rigtigt meget for den politik, der er tæt på borgerne og det er jo netop hvad kommunerne arbejder med," siger hun til dansk-politik.dk Bodil Kornbek er tidligere lærer ved Kongevejens Skole og bor i Virum. Dansk-politik.dk regner med, at beslutningen om hendes opstilling træffes indenfor en uge.


Videoopskrift: Müslibarer - den perfekte snack på farten - Copenhagen Cakes\n6. maj 2016 af copenhagencakes\nHer er det perfekte “ryd-køkkenskabene”-projekt: Müslibarer. De lækre snacks kan bages i et uendeligt antal forskellige eksemplarer, og det er kun fantasien og dine køkkenskabes indhold, der sætter grænser.\nI samarbejde med Super Brugsens fine Mig og min mad-side har jeg endnu en gang inviteret et kamerahold indenfor i mit køkken og videodokumenteret min bageproces, så du kan se hvor nemt det rent faktisk er. Jeg er M E G A glad for denne video, jeg synes virkelig den er blevet noget så fin.\nJeg tør næsten påstå, at jeg har bagt müslibarer flere gange end jeg kan tælle. Det har været min faste overspringshandling når jeg læste til eksamen alle de år jeg gik på universitet. Lige så meget som jeg nød at bage müslibarerne, så jeg fik et øjeblik i køkkenet væk fra bøgerne, lige så meget nød jeg at spise dem på vej til Uni og/eller når jeg sad i læsesalen og manglede lidt energi og fyld i maven. Nu er jeg endelig færdiguddannet, og det føles ret vildt at det nu er den første maj måned i mit voksenliv, hvor jeg faktisk er eksamensfri.\nMüslibarer kan som sagt sammensættes af næsten alt mellem himmel og jord. Jeg har i videoen brugt resterne af en færdigblandet müsli (og tilsat lidt ekstra lækkert), men man kan også sagtens bruge samme mængde havregryn, nødder, tørrede frugter, kerner og lignende. Opskriften på herligheden jeg laver i videoen deler jeg inde på Mig og min mad‘s side her.\nHvis du kan lide videoen (det håber jeg, du kan), så håber jeg du vil subscribe til YouTube-kanalen. Jeg har nemlig en del flere videoopskrifter på lager, og jeg lover at det bliver ret så lækkert. Glæd dig!\nCopenhagen CakesMig og min madMüslibarersnacks\nChokoladeovertrukne skumfiduser med saltkaramel


historie Plasma Cutter\nEn plasma cutter er et værktøj , der anvendes til at foretage nedskæringer i meget hårde materialer som metaller . Plasma cutter er ikke så futuristisk som det kunne lyde og i virkeligheden har sine rødder i teknologi udviklet under Anden Verdenskrig . I et forsøg på at fremskynde produktionen af flyvemaskiner , begyndte amerikanske svejsere med et lag af inaktiv gas omkring de nedskæringer , de gjorde for at forhindre svejse fra oxiderende . Samme teknik i løbet af de næste 10 år udviklet sig til den moderne plasmaskærer\nDe fleste mennesker har lært i folkeskolen om de første tre former for stof : . ? fast , flydende og gas . Men der er faktisk kvart form af materie , og en, der er mere almindelig i vort univers end hver af de tre andre . Det kaldes plasma , og det er hvad gas bliver , når det opvarmes til meget høje temperaturer . På det molekylære niveau elektronerne frigøre sig fra , men stadig bevæge sig med deres kerne . Alle de løse elektroner bang omkring mod andre partikler , der frigiver enorme mængder af energi .\nVed at tage gas , normalt nitrogen , argon , oxygen eller bare luft , og sende det via en meget lille åbning , så sender en elektrisk bue gennem den strøm af gas , gas bliver super-opvarmet til det punkt at blive plasma . Da elektronerne ramte mod andre partikler og frigive energi de skaber enorme mængder af varme , der giver plasmaskærer sit fremragende skæring magt.\nLæs mere: hvordan man beregner det dihedral


Syng - og dit liv bliver et andet | Debat | fyens.dk\nSyng - og dit liv bliver et andet\nPubliceret 16. marts 2018 kl. 06:36\nPå et plejehjem i Thy sidder Else sammensunket ved et bord. Med panden hvilende mod bordpladen er hun sindbilledet på et menneske, der har givet op. Else er stærkt dement. En ung mand med en guitar kommer ind i lokalet, sætter sig ved Else og begynder at synge "Jeg ved en lærkerede", uden at Else reagerer; men efter fem minutters stille sang og guitarspil sker der noget. Else retter sig op, begynder at markere rytmen med armene og at synge med. I de følgende ti minutter er livet vendt tilbage til Else. Hendes sprog og hendes kontakt med omverdenen er næsten fjernet af demenssygdommen; men sangene fra Elses barndom er en livline ind til hukommelsen. Sangene genskaber en kontakt mellem Else og omverdenen, og det er rørende at se forvandlingen fra et stivnet, opgivende menneske til en glad, syngende kvinde med liv i øjnene.\nDen korte film kan findes på nettet og er et af mange Youtube-klip, som fortæller om demensramte, som synger i alle mulige sammenhænge, og på den måde bryder den sygdomsbetingede isolation. Filmene udgør sammen med flere videnskabelige studier et stærkt argument for betydningen af en fælles sangskat og for sang, som en del af skoleundervisningen og af hverdagen. Hvad skal mennesker i alderen 30-50 år synge sammen, når de, gamle og demensramte, sidder isolerede på landets plejehjem? Spørgsmålet knytter an til debatten om kulturens effekter, hvor der er ført bevis for, at man bliver klog af at lytte til Mozart og god til regning af at spille klaver, og at man udsætter sig selv for et styrtebad af lykkehormoner, hvis man synger alene eller sammen med andre.\nMed den viden ligger der en forventning til det modne velfærdssamfund om at se kulturlivet som et aspekt af sundhedssektoren, og at se kulturlivet og resten af samfundet som to størrelser, der kan styrke hinanden. Børn elsker at synge, og derfor etableres der nu sangbørnehaver over hele landet i et fint samarbejde mellem kommuner over hele landet, Sangens Hus og Nordea-fonden. Børns syngelyst udspringer naturligvis ikke af et ønske om at være godt klædt på til at modstå demensen, hvis den skulle række ud efter dig. Kommuner over hele landet tager udgangspunkt i børns spontane lyst til at synge, spille og bevæge sig og understøtter med udviklingen af sangbørnehaverne sangen som et fælles sprog, som noget, der er med til at give sammenhæng og livsglæde.\nSang og kultur er ikke levertran. Hvis vi behandler kultur, som noget, der vil være godt for dig på et senere tidspunkt, gør vi kulturen og samfundet en bjørnetjeneste. Kultur får livsforandrende betydning, hvis den bliver del af en hverdagsforandring. Man får ikke nødvendigvis ændret sit liv af at lytte til en Mozart-symfoni; men hvis du har øvet dig dagligt i fem år på et instrument, også sidder i et orkester og spiller med på en Mozart-symfoni, så har musikken sat et aftryk i dig, så du fra da af hører al orkestermusik med andre ører. Hvis du har spillet garagerock som teenager, lytter du med endnu større respekt til Jimi Hendricks-guitarsoloer, for så ved du, hvad der er svært, hvad man selv havde kunnet finde på, og man kan høre, at her, lige her, gør Hendricks noget, som ingen andre har gjort før ham. Alle musikere, amatører som professionelle, har oplevet, hvordan det at tage sit instrument i hånden og begynde at spille kan få arbejdsfrustrationer, den sure ægtefælle og overtrækket på kontoen til at fordampe.\nMusikken bliver et referencepunkt i ens virkelighedsopfattelse, og så er det ligegyldigt, om du har haft ny eller gammel musik tæt inde på livet. Nøgleordet i denne overvejelse er "hverdagsforandring". Vi lever i en stadig mere digitaliseret hverdag, og vi har brug for kulturen som en livline til virkeligheden, stofligheden og sanseligheden. Vi kan supplere Hartvig Frisch' udsagn om at "kultur er vaner" med et ønske om at sikre at kultur er hverdag.


Af Andreas Poul Cederholm 12. december 2012\nSø- og Handelsretten har i en nylig dom afvist, at Håndbold Spiller Foreningen som mandatar for det danske herrelandshold i håndbold har søgsmålskompetence i sager om håndboldspillernes ret til eget navn.\nHåndbold Spiller Foreningen havde på vegne af det danske herrelandshold i håndbold lagt sag an mod Swush.com ("Swush"), fordi foreningen mente, at Swush havde krænket en række håndboldspilleres ret til eget navn ved at have udbudt online managerspillet EM Håndbold Manager 2012.\nSwush nedlagde påstand om, at sagen skulle afvises, fordi "det danske herrelandshold i håndbold" ikke var rette sagsøger, idet herrelandsholdet var en ubestemt kreds af håndboldspillere fremfor en selvstændig juridisk person.\nSø- og Handelsretten valgte at udskille dette spørgsmål til særskilt behandling.\nHåndbold Spiller Foreningen gjorde gældende, at "det danske herrelandshold i håndbold" omfatter de til enhver tid værende spillere på landsholdet. Herudover gjorde Håndbold Spiller Foreningen bl.a. gældende, at det var normalt inden for sportsverdenen at lade administrative organer forvalte spillernes kommercielle rettigheder.\nIndledningsvist konstaterede Sø- og Handelsretten, at de kommercielle rettigheder til håndboldspillernes eget navn i landsholdssammenhæng tilkommer spillerne selv.\nHerefter fandt Sø- og Handelsretten, at "det danske herrelandshold i håndbold" ikke er en selvstændig juridisk person, men i stedet en betegnelse for en ubestemt kreds af håndboldspillere, der udtages af landstræneren. Landsholdet er uden styringsorganer, vedtægter mv. og er hverken indehaver eller administrator af landsholdsspillernes rettigheder.\nPå denne baggrund fandt Sø- og Handelsretten, at "det danske herrelandshold i håndbold" ikke havde den fornødne processuelle partsevne til at være sagsøger, og afviste derfor sagen.\nDommen viser, at retten til eget navn tilkommer det enkelte individ, og det er nødvendigt i denne type sager, at personen selv optræder som sagsøger eller ved fuldmagt overfører sine rettigheder til en juridisk enhed, der kan agere som sagsøger på vegne af personen.


Ugeavisen.dk - Forside - Lokal - Ugeavisen Vejle - Lena er til mindfulness med eventyr\nDet handler om at finde den indre ro, det gælder også de yngste medlemmer i familien, mener Lena Søgaard, der er aktuel med en borg om mindfulness og eventyr. Foto: Flemming Larsen\nLena er til mindfulness med eventyr\n23. august 2017 kl. 07:03\nLena Søgaard har i flere år arbejdet med mindfulness, især i børnehøjde. Hun bruger det som pædagog i Engum Børnehave, hvor et af børnene engang kaldte det for mayonnaise.\nVejle: Vi hjælper en sommerfugl ud i det fri.\nPå en af årets få sommerdage. Sjovt. For forsiden på debutforfatteren Lena Søgaards nye bog "Styrk den indre ro i barnet - en bog om eventyr og mindfulness" er der et billede af en sommerfugl.\nTrods den lidt langhårede titel på Lene Søgaards bog, skal det vise sig, at eftermiddagen sammen med den vejlensiske debutforfatter bliver et både hjerteligt og varmt møde. Et møde med en kvinde, der tør sætte ord på mange af de ting, mange af os forældre inderst inde godt ved: At børn også kan blive ramt af stress.\nLena Søgaard blev uddannet pædagog i 1990, og har trods forfatterriet også tænkt sig at fortsætte i jobbet.\nSelv om man kan mærke, at hun også bærer mindfulness i hjertet.\n- Jeg har altid arbejdet med børn. Og har oplevet, at børnene i dag er blevet mere stresset. De har en lang dag i institution eller i skole, og så går nogle af dem også lige til en tre til fire ting i fritiden, siger Lena Søgaard.\n- Det betyder, at de altid har det ene ben løftet. De er altid på vej, og det er ikke sundt, mener hun.\nHer kommer mindfulness ind i billedet.\nLena Søgaard opdagede nemlig, at børnene tog mindfulness til sig. Børnene kunne godt lide den ro, pædagogen skabte omkring dem.\n- Børn har en stresset hverdag. De giver bare ikke udtryk for det. De ved ikke, at de ikke kan rumme alt det, vi som voksne giver dem lov til, siger hun.\n- Jeg mærkede det, og derfor bruger jeg i dag mindfulness i hverdagen. I begyndelsen tryllebandt jeg børnene med eventyr, men i dag fylder det meget mere end et eventyr. Og det er både blevet godt modtaget af børnene og forældrene, fortæller Lena Søgaard.\nHun husker især en episode, hvor hun fik et herligt grin med en forælder.\n- Et af børnene skulle fortælle om sine oplevelser med mindfulness i børnehaven. Hun gik hjem og fortalte, at de havde lavet mayonnaise, mens de havde slappet af under et tæppe og lyttet til et eventyr, smiler Lena Søgaard.\nDebutforfatteren glæder sig til slutningen af august, hvor hendes bog udkommer.\n- Jeg glæder mig selvfølgelig til at se, hvordan min bog bliver modtaget. Jeg håber, de voksne vil bruge bogen som det værktøj, den er tænkt som, hvis børnene eller dem befinder sig i et minefelt, siger Lena Søgaard.\n- Det handler om at få styr på livet, hvis man vil undgå at blive stresset, fortæller hun, der pointerer, hun også bruger mindfulness, når de voksne lægger sig på briksen hjemme i privaten på Nørremarken, hvor hun tager mod sine klienter.\nHer på førstesalen får indretningen, de tændte stearinlys, krystallerne og stemingen af fred og ro en til at slappe et hundrede procent af.\n- Jeg arbejder med mindfulness, fordi jeg gerne vil give andre noget med i livets rygsæk, siger Lena Søgaard, mens hun med et grin fortæller om en sommerfugl, hun med penselstrøg malede på det hvide lærred.\nNå ja, et lidt mislykket af et af slagsen.\nTil gengæld flyver den smukke sommerfugl, vi hjalp ud i det fri, symbolsk forbi.\nLena Søgaard præsenterer sin nye bog onsdag 6. september fra klokken 16.00 til 18.00 ved en reception i Restaurant Skyttehuset.