Lovforslag om fratagelse af statsborgerskab til fremmedkrigere får skarp kritik | Information\nUdlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S) vil fremlægge et lovforlsag i begyndelsen af december, som bl.a. vil gøre en administrativ frakendelse af dansk statsborgerskab muligt, hvis en person har handlet til alvorlig skade for landets vitale interesser. På billedet ses nu afdøde fremmedkriger Abu Khatta\nI kølvandet på den tyrkiske invasion i det nordlige Syrien har regeringen fremskyndet et lovforslag, der skal forhindre fremmedkrigere i at vende tilbage til Danmark.\nIfølge lovforslaget, der efter en høringsfrist på kun én uge fremsættes i Folketinget allerede tirsdag, skal udlændinge- og integrationsministeren administrativt kunne fratage det danske statsborgerskab for personer, hvis de »har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser«, som det hedder i lovforslaget.\nLovforslaget, der med lovbemærkninger er på 35 sider, bliver kritiseret skarpt af Advokatsamfundet, der kalder det »yderst retssikkerhedsmæssigt betænkeligt«, af Institut for Menneskerettigheder, der har »væsentlige betænkeligheder« og af Retspolitisk Forening, der ser på forslaget med »stor bekymring«.\nLovforslaget er en konkretisering af en aftale, som den forrige regering indgik med Dansk Folkeparti i foråret om at lave om på, at frakendelse af statsborgerskab kun kunne ske ved dom.\nDet indgår også i lovforslaget, at fremmedkrigere – i modsætning til den gældende lovgivning – vil kunne få frataget statsborgerskabet, mens de fortsat befinder sig i udlandet, hvad der vil »afholde dem fra at kunne komme tilbage til Danmark, hvor de vil udgøre en trussel mod det danske samfund«, som det hedder i lovbemærkningerne.\nOg det er det, Advokatsamfundet i sit høringssvar finder »yderst retssikkerhedsmæssigt betænkeligt«, fordi lovforslaget vil indføre en praksis, der på den ene side har meget store konsekvenser for de pågældende, og på den anden side overlader »et meget vidt skøn i forhold til vurderingen af, om en person muligvis har foretaget en eller flere handlinger i udlandet«.\nHvor meget (eller lidt), der skal til, før udlændingeministeren har grundlag for at fratage statsborgerskabet administrativt, afhænger således af myndighedernes skøn.\nMed andre ord vil det være myndighederne, der rejser sagen, og det vil være myndighederne, der foretager bevisvurderingen, hvorefter ministeren træffer sin afgørelse, som vil have øjeblikkelig virkning for borgeren.\nMulighed for retssag\nInstitut for Menneskerettigheder mener derfor i sit høringssvar, at lovforslaget »giver anledning til væsentlige betænkeligheder ud fra almindelige menneskeretlige og retssikkerhedsmæssige principper«.\nInstituttet peger bl.a. på, at det ifølge lovforslaget vil være tilstrækkeligt, hvis der gælder en »rimelig sandsynliggørelse« for, at en person har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser.\nDet er ikke godt nok, mener instituttet, der derfor anbefaler, at det præciseres i lovforslaget, at bevisstandarden »bør være mindst almindeligt sandsynlighedsbevis«. Denne standard beskrives som regel sådan, at det er mere sandsynligt, at noget er sket end ikke sket.\nOgså Retspolitisk Forening ser med »stor bekymring« på retssikkerheden, hvis dette forslag gennemføres uændret. Principielt mener foreningen, at hvis indehavere af et dansk statsborgerskab har overtrådt dansk lovgivning, skal der ske retsforfølgning i Danmark med de retssikkerhedsmæssige garantier, der er indeholdt i retsplejeloven og i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.\nLovforslaget vil i stedet lægge op til »ministeriel juridisk frihåndstegning«, skriver foreningen i sit høringssvar, fordi der ikke skal foreligge noget »egentligt bevis, ej heller skal almindelige strafbarhedsbetingelser være opfyldt«.\nIfølge lovforslaget skal det være muligt for en fremmedkriger, der administrativt får frataget sit pas, at få rejst spørgsmålet ved retten. Den mulighed følger af Grundloven.\nMen i givet fald skal det ifølge lovforslaget ske inden fire uger efter afgørelsen, og det er personen selv, der skal indbringe sagen for retten. Den pågældende vil, fremgår det af lovforslaget, få besked om afgørelsen i sin e-boks. Og hvis det ikke kan lade sig gøre, vil fratagelsen blive bekendtgjort ved opslag i Statstidende.\nMen hvad nu, hvis den pågældende person befinder sig i områder uden internet eller sidder i en flygtningelejr eller er tilbageholdt af myndighederne i et andet land – hvordan skal den pågældende så overhovedet finde ud af, at ministeren har frataget vedkommende det danske statsborgerskab, spørger Advokatsamfundet, der også finder denne del af lovforslaget retssikkerhedsmæssigt betænkeligt.\nDet kan nemlig betyde, at der ikke vil være en »uvildig kontrol af myndighedernes vurdering«, som Advokatsamfundet kritiserer.\nRetspolitisk Forening har svært ved at »frigøre sig fra den tanke, at regeringen bevidst spekulerer i, at den person, der skal fratages sit danske statsborgerskab, i alt væsentligt er ude af stand til at varetage sine interesser«.\nInstitut for Menneskerettigheder anbefaler, at lovforslaget revideres, så enhver beslutning om administrativ fratagelse af et statsborgerskab »automatisk indbringes for domstolene«.\nHemmelige retsmøder med hemmelige oplysninger\nRetspolitisk Forening hæfter sig også ved et afsnit i lovforslaget, der åbner for, at særlige oplysninger, som indgår i afgørelsen, og som stammer fra f.eks. PET og dets samarbejdspartnere, skal fremlægges på lukkede, hemmelige retsmøder, hvor kun en særlig udpeget advokat vil få adgang.\nDen særligt udpegede advokat vil ikke have mulighed for at dele sin viden med den pågældende borger eller dennes almindelige advokat.\nI den forbindelse peger foreningen på en højesteretsdom fra 2011, hvor Højesteret i en administrativ udvisningssag kritiserede, at den udviste person ikke havde haft »en reel mulighed for effektivt at varetage sine interesser under sagen«, fordi en del af sagen var blevet fremlagt på hemmelige retsmøder med en særlig udpeget advokat.\n»Efter foreningens opfattelse indebærer denne afgørelse, at der ikke under den ’hemmelige’ del af en sag om administrativ fratagelse af dansk statsborgerskab kan fremføres afgørende argumenter, såfremt disse ikke er fremført under sagens åbne del.«\nLovforslaget vil, fremgår det af lovbemærkningerne, indebære en »vis mindre procesrisiko«, da det også skal være muligt at fratage et statsborgerskab på baggrund af handlinger, der er foretaget forud for lovforslagets ikrafttræden.\nSagt med andre ord betyder det, at denne del af lovforslaget vil kunne risikere at blive underkendt, hvis en fratagelse skulle blive rejst ved Den Europæiske Menneskeretsdomstol.\nUdlændinge- og Integrationsministeriet anfører således i lovbemærkningerne, at der »ikke ses at foreligge« nogen praksis fra Menneskeretsdomstolen vedrørende, om et statsborgerskab kan fratages administrativt på grund af handlinger, der ikke, da de blev foretaget, ville være tilstrækkelige til at fratage det administrativt.\nOm denne del af lovforslaget bemærker Advokatsamfundet, at det må antages at være »et almindeligt anerkendt princip i Danmark, at bebyrdende love ikke bør have tilbagevirkende kraft.«\nSå meget desto mere, at frakendelse af et statsborgerskab og dermed også opholdsgrundlaget i Danmark, hvor vedkommende kan have sin familie og børn, må siges at være en »yderst indgribende foranstaltning«.\nPå samme baggrund anbefaler Institut for Menneskerettigheder, at hvis der skal være en »tilbagevirkende gyldighed«, skal den modsvares af »stærke retssikkerhedsgarantier«, ikke mindst i form af automatisk domstolsprøvelse.\nInstitut for MenneskerettighederUdlændinge- og Integrationsministeriet\n21. oktober, 2019 - 22:29\nDet sædvanlige makværk i den strikse og stramme signalpolitiks navn skal åbenbart atter erodere retssikkerheden i Danmark.\nVi har før set, at utallige love og regler har haft voldsomt utilsigtede konsekvenser for almindelige mennesker, som fx tiggerloven, integrationsydelsen, familiesammenføring, ressourceforløb, etc.\nMen her er vi ovenikøbet ude i en ophævelse af magtens tredeling, et princip vi altid har hyldet som et værn mod vilkårlige og uretfærdige beslutninger med afgørende indflydelse på livsvilkår i en demokratisk retsstat.\nLovforslaget kendetegner derimod en autokratisk politistat.\n"Vi er på vej til at afmontere vores eget retssamfund", siger Claus Juul, juridisk konsulent i Amnesty International til TV2.\n"Det er afgørende, at vi ikke skaber et system, der beskytter borgerne rigtig, rigtig dårligt, fordi vi igen og igen kun har øje for skurkene og banditterne."\nJuraprofessor ved KU Eva Smith, vurderer at denne lov vil blive opfattet som værende i strid med Grundloven, fordi spørgsmålet om hvem der har overtrådt straffeloven, er domstolenes opgave.\nDet er ikke op til et folketingsflertal eller en minister at afgøre.\nSelve grundlaget for at vurdere om en person er farlig, hviler på strafferettens bestemmelser og kompetencer.\nI yderste konsekvens kan det få vidtrækkende betydning at en enkelt minister - eller et folketingsflertal - kan dømme hvorvidt andre borgere er 'for farlige' til at beholde statsborgerskabet.\nOg hvem bliver mon de næste?\nBjarne Bisgaard Jensen, Flemming Berger, Erik Pedersen, Carsten Wienholtz, Thomas Tanghus, Frederikke Nielsen, Tue Romanow, Carsten Munk, Bjarne Andersen, Jens Winther, Søren Bro, Pietro Cini, Anne-Marie Krogsbøll, Johnny Christiansen, Egon Stich, Niels Duus Nielsen, Thorkil Søe, René Arestrup og Kim Folke Knudsen anbefalede denne kommentar\n21. oktober, 2019 - 22:57\n'Og hvem bliver mon de næste?'\nJeg er helt med på at Syriens-krigerne udgør et voldsomt dilemma. Men det nytter simpelthen ikke noget, at vi begynder at gnave af almindelige retsstats-principper i forargelse over en lille flok ekstremistiske tosser.\nBjarne Bisgaard Jensen, Hans Larsen, Flemming Berger, Thomas Tanghus, Carsten Wienholtz, Frederikke Nielsen, Tue Romanow, Michael Friis, Carsten Munk, Birte Pedersen, Bjarne Andersen, Jens Winther, Pietro Cini, Anne-Marie Krogsbøll, Johnny Christiansen, Niels Duus Nielsen, Kim Folke Knudsen, Thorkil Søe og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n21. oktober, 2019 - 23:22\nVi ser for tiden en bevægelse i Danmark, hvor borgernes frihed og rettigheder systematisk undergraves med henvisning til terrorfare. Jeg har ikke sympati for IS-Krigere. Jeg så helst, at det internationale samfund havde nedsat en krigsforbryderdomstol, som kunne fængsle og dømme de ledere af IS, som har medvirket til krigsforbrydelser. Er IS krigeren dansk statsborger, så er det Danmarks pligt at hjemtage borgeren og sigte borgeren for vedkommendes gerninger, hvis der er grundlag herfor.\nMen alle danske statsborgere har i et retssamfund og et demokrati krav på en retfærdig rettergang. Derfor har vi den lovgivende, den dømmende og den udøvende magt. I dette forslag gør den lovgivende magt sig selv til den dømmende magt. Politikerne skændes om, hvorvidt det skal være ministeren eller folketingsflertallet, der skal bemyndiges til at fratage statsborgerskaber. For mig at kan og skal kun en myndighed kunne fratage et statsborgerskab og det er alene domstolene.\nEn fratagelse af et dobbelt statsborgerskab er et meget vidtgående indgreb overfor for en person. En fratagelse af det eneste statsborgerskab svarer til at gøre personen statsløs og dermed retsløs.\nBegrundelserne i lovforslaget for at kunne fratage et statsborgerskab er meget vidtgående. Ville et lignende forslag have været fremsat i det nationalsocialistiske Tyskland, så havde det med et simpelt politisk skøn kunne være brugt til at inddrage jødernes tyske statsborgerskab og fratage dem deres pas. Det svarer til at umuliggøre en flugt.\nVar denne sag en ener så kunne vi sige det er en undtagelse. Men på rigtig mange områder bevæger Danmark sig i en retning, hvor enkeltstående politikere giver sig selv mere og mere magt over borgerne. Det rammer ikke kun suspekte ! borgere, som " måske kunne have relationer til terrororganisationer ". For et par dage siden fik vi at se, hvor meget et Jobcentersystem er i stand til at overvåge, kontrollere og forudbestemme en ledig persons privatliv, hvem han og hun skal omgås for at undgå at blive sanktioneret. Jeg fornemmer nærmest, hvorledes den antiliberale glidebane med et skridt efter en anden demonterer borgernes frihedsrettigheder og indfører en overvågningsstat med vide beføjelser til populistiske politikere, som er træt af retssikkerhed og træt af irriterende advokater, og træt af internationale organisationer og sidst og ikke mindst træt af opsætsige borgere, der kunne finde på at anke en politisk afgørelse.\nDanmark bevæger sig i retning af Rusland med stille og rolige skridt. Det passer fint sammen med den sikkerhedspolitiske situation i Europa, som vil være præget af USA ønske om at trække sig politisk ud af Europa og i højere grad bekrige EU, som en konkurrerende handelskoalition. I det tomrum, som vil opstå, når USA distancerer sig fra Europa i det tomrum kommer den nærmeste supermagt og det er Rusland til at få tiltagende indflydelse i hele den europæiske region.\nSet i det lys stemmer det fint overens, at borgernes liberale rettigheder og frihedsrettigheder i stigende grad undergraves af hjemlig lovgivning fra partier, som kalder sig borgerlige og liberale, men for længst i handling har forladt disse standpunkter. At socialdemokraterne hopper på den galej er så meget desto mere skuffende men desværre ikke overraskende.\nDF har nærmest gjort det til et tillægskrav, at Folketinget bemyndiges til at kunne gøre borgere statsløse ved beslutning. DF´s store inflydelse på retspolitiken og det manglende modspil er en væsentlig forklaring på, at borgernes retsstilling stille og roligt bliver svagere og svagere overfor den danske stat. DF´s forsvarsordfører Marie Krarup omtaler Rusland og forholdene i Rusland i rosende toner. Der er virkelig noget at se op til for Danmarks vedkommende.\nDe liberale standpunkter forsvares faktisk idag af Alternativet, Enhedslisten af fagpersoner indenfor jura og af de internationale organisationer, som vi har så travlt med at håne og distancere os fra Amnesty International f.eks. Enkelte fornuftige stemmer lyser op på den liberale himmel, f.eks Christina Egelund, som tog konsekvensen og meldte sig ud af partiet Liberal Alliance, men alt for mange såkaldt borgerlige politikere og liberale politikere er hoppet glade og fro på DF´s limpind, strengere straffe, videre og videre beføjelser til myndighederne og videre og videre beføjelser til de hujende populistiske politikere, der vil spille den stærke mand herhjemme.\nVæk er liberalismen - væk er princippet om at enhver fri borger skal stå stærkt overfor staten og ikke omvendt - væk er borgernes retssikkerhed og ret til at anke en afgørelse for den dømmende myndighed domstolene.\nBjarne Bisgaard Jensen, Kenneth Jacobsen, Erik Pedersen, Carsten Wienholtz, Frederikke Nielsen, Birte Pedersen, Bjarne Andersen, Pietro Cini, Anne-Marie Krogsbøll, Johnny Christiansen, Egon Stich, Niels Duus Nielsen, Eva Schwanenflügel og Carsten Svendsen anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 09:06\n"hvis de »har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser«, som det hedder i lovforslaget"\nI følge Politiken i dag behøver der ikke engang at være tale om ulovligheder. Det er jo helt ufatteligt. Hvor mange af os kunne komme i farezonen der - hvis vi har en anden opfattelse af, hvad der er godt for landet end de magthavende partier? Er det ikke den slags, totalitære stater beflitter sig med?\nOg "ja" - vi er på vej ind i en totalovervågningsstat - bl.a. gennem Aula, og med diverse begrundelser om forskningens behov. Selv vort genom stjæles fra os under radaren:\nTænk på, hvordan det kan misbruges i de forkerte hænder? Selve denne anvendelse anser jeg for totalitært misbrug. Ingen blev straffet - man har magthaverne på sin side!\nUdviklingen giver kuldegysninger....\nEgon Stich, Thomas Tanghus, Carsten Wienholtz, Eva Schwanenflügel, Bjarne Andersen og Søren Bro anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 09:42\nman skal kun kunne have eet statsborgerskab, og det skal naturligvis ikke kunne fjernes, men de, der måtte forbryde sig mod staten, skal for en domstol.\nPeter Beck-Lauritzen, Bjarne Bisgaard Jensen, Niels Duus Nielsen, Mona Blenstrup og birgitte andersen anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 11:18\nEr dette en retsstat værdigt?\nIkke i mine øjne - i det forkerte hænder kan denne paragraf bruges til at undertrykke enhver politisk opposition.\nThomas Tanghus, Carsten Wienholtz, Niels Duus Nielsen, Eva Schwanenflügel, Bjarne Andersen og Søren Bro anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 17:02\nJeg vil da vove at påstå, at partiet Venstres folketingsgruppe, der ifølge Preben Wilhjelm er den veldefinerede socialgruppe, som har den største kriminalitetsrate her i landet, med sin udsultning af SKAT og ulovlige tvangsadskillelser af ægtefæller har "udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser" - for statens indtægter er vel vitale, ligesom Danmarks ry og rygte i udlandet?.\nOg hvad med ledelsen i Danske Bank? Både hvidvask og skattesnyd er da til skade for landets vitale interesser. Men det er måske noget andet? Hvornår er noget noget, og hvornår er det noget andet - hvem bestemmer det, politikerne? I så fald må guderne se i nåde til os alle sammen.\nMarie E. Rasmussen, Peter Beck-Lauritzen, Egon Stich, birgitte andersen, Hans Larsen, Finn Egelund, Thomas Tanghus, Carsten Wienholtz, Niels Duus Nielsen, Bjarne Andersen, Niels østergård, Viggo Okholm og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 17:06\nAltinget skriver :\n"Skal Tesfaye selv kunne tage statsborgerskabet fra folk? Her er ekspertens argumenter for og imod "\nBjarne Andersen og Anne-Marie Krogsbøll anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 17:17\nProtesterne kommer primært fra de radikale, som vanligt ikke har en løsning med.\nHvad i alverden skulle det hjælpe at bringe de mennesker “hjem” for at dømme dem fængsel og tage deres nr. to statsborger skab fra dem.\nEfter endt afsoning, hvem vil så tage imod dem?\nSå hvorfor hente dem hjem, de har jo selv “stemt” med fødderne.\nbirgitte andersen, Runa Bejstrup og Jannick Sørensen anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 17:18\nKim Folke Knudsen:\n"Jeg er bekymret."'\nJa, det er jeg også - det er netop kommet frem, at Radio24syv ikke fik udbuddet - og som Knud Romer brød ind og sagde midt i interviewet på TV2News: "Det får man ud af at lægge sig ud med DF og Socialdemokratiet".\nDer er grund til at være bekymret..\nBjarne Bisgaard Jensen, Flemming Berger, Thomas Tanghus, Carsten Wienholtz, Niels Duus Nielsen, Bjarne Andersen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 18:30\nPå TV2 NEWS interviewede Søren Lippert juridisk konsulent i Amnesty International, Claus Juul, i programmet NEWS & Co :\n"Vi har nogle mennesker, syrienskrigere, hvor politikerne siger, det er vi simpelthen nødt til at stoppe.\nHvad er det ved sagen, der får dig op ad stolen? "\n"Nu skal vi igen høre, at domstolskontrol ikke er forenelig med effektiv kriminalitetsbekæmpelse.\nSiden den første terrorpakke i 2001, har vi skullet høre på denne her fortælling om 'hvad vil du have, sikkerhed eller retssikkerhed, for du kan ikke få begge dele.'\nSkiftende justitsministre har sagt på møder med os :\n"Det skal altså ikke være på min vagt, Føtex ryger i luften."\nDet har ligesom været fokus i den sammenhæng. Der har været en fortælling om, at man ikke kunne få begge dele.\nOg så - fortællingen om at folk kigger ud af vinduet og siger, 'jamen, jeg synes Danmark ligner sig selv, jeg kan ikke mærke forskel.'\nHvor vi siger : 'Det kan godt være, du ikke kan mærke forskel. Men alle de aftryk du sætter på nettet, hvor du bevæger dig henne, adgangen til din læges oplysninger om dig, din psykologs oplysninger om dig, er tilgængelige.'\n"Politikerne siger, de har brug for at kunne agere, for det her er en ekstraordinær situation."\n"Det er argumentet hver gang - at det er en ekstraordinær situation. Terrorpakke 1 og 2 var en ekstraordinær situation. Men året efter var der ti nye straffelovsovertrædelser, hvor man lettede adgangen til aflytning, og så videre og så videre.\nMan argumenterer ALTID med at nu har vi en situation, der kræver handlekraft, og nu skal vi gi' jer handlekraft.\nMen i denne omgang siger vi, at det kræver domstolskontrol, at man er blevet fundet skyldig i at have overtrådt enten kapitel 12 eller 13 i straffeloven, altså forbrydelser mod staten eller terrorisme, for at man kan blive frakendt sit statsborgerskab.\nHidtil har det været godt nok, at man kunne få en retfærdig rettergang. Men nu hedder det sig, at det er ikke godt nok længere.\nProblemet er ikke kun at man flytter afgørelsen over til en minister. Problemet er også, at man ændrer betingelserne for bevisførelsen.\nNu skal man ikke længere kunne bevise hverken lovovertrædelser eller fortsæt til ulovligheder.\nFaktisk står det i lovforslaget, at det blot skal sandsynliggøres at man er til fare for 'vitale danske interesser', men hvad det betyder - det står der intet om.\nDet bliver derfor muligt at frakende statsborgerskab, selvom folk ikke har overtrådt en eksisterende straffelovsbestemmelse.\nOg så er vi i en situation, at vores retsstat ligger forpjusket i grøften, og vi må spørge os selv; hvordan er vi nået derud? "\nBjarne Bisgaard Jensen, birgitte andersen, Bjarne Andersen, Hans Larsen, Kenneth Jacobsen, Flemming Berger, Thomas Tanghus, Carsten Wienholtz, René Arestrup og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 18:37\nHvis eksempelvis retten til en fair rettergang kun gælder for sympatiske mennesker, er den ikke meget værd. Så det vanskelige i denne sag handler om, at vores politikere gerne vil signalere handlekraft og stærke holdninger, men samtidig ideelt bør handle som om alle borgere formelt set har samme rettigheder og pligter. Det ligger det tydeligvis lidt tungt med..\nSøren Bro, Bjarne Andersen, Carsten Wienholtz, René Arestrup, Frederikke Nielsen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n22. oktober, 2019 - 23:46\nEr det mig der har hørt forkert - eller siger de politikere, der advokerer dette: vi er nødt til at tage passet fra dem for at sikre, at de slet ikke kommer ind i landet (og er til fare) - og tilføjer så om retssikkerheden, at de naturligvis kan få det prøvet ved domstolene bagefter? Altså, er det så forsvar pr brev eller skype eller stedfortræder?\nSøren Bro, Bjarne Andersen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n23. oktober, 2019 - 07:37\nMåske er det i virkeligheden på tide, at illusionen om en anerkendelse af universelle menneskerettigheder falder?\nVerden af i går er ikke mere. Hvor blev den af? Blev den begravet under en besynderlig fascination af samtalekøkkener og reality-tv? Fremstod den som blot endnu en mulighed i individets tilsyneladende ubegrænsede frie valg, og valgte de fleste så blot noget andet?\nDet er svært at få en føling med dette besynderlige folk: De stolte Danere, som engang spredte skræk og rædsel i Europa, og som sidenhen måtte se sig henvist til en parentes i den store historie. De ædle Danere, som hævnede deres militære nederlag ved at skabe en set i global sammenhæng ganske urimelig grad af velstand, sammenhængskraft og velfærd for den enkelte borger. Hvor løfterne om et fremtidigt utopia måske blev svigtet for størstedelen af menneskeheden, så blev de så sandelig indfriet for dette lille, homogene sammenrend af bedsteborgere og bonderøve. Hundehoveder og socialdemokrater alle til hobe, som de jublende lader sig beskrive. Hvem vil dog ikke indløse billet til dén forestilling? Så jovial, så sammenhængende, så aldeles provinsiel. Og så reddede vi jo jøderne, ikke sandt? En sang ej værd at forglemme..\nMen det er alt sammen længe siden, nu. Tiden går, som den har for vane, og den bringer ikke altid godt nyt. Pludselig skinner solen over en globaliseret virkelighed, der i en sammenligning med de åh så stolte nationale forestillinger ikke rigtig kan andet end skuffe..\nHvordan kom det dog så vidt, spørges der blåøjet, naivt, tåbeligt.\nMåske er det vitterligt et retvisende billede af den nydelsessyge, selvopslugte og i grunden ganske utaknemmelige, lille dansker? Det lille fjols, som havde det hele i hænde, men som spildte det på jorden, i en selvovervurderende jagt på endnu mere!:\nEt dumt får, som står og glor?\nMens virkeligheden ubønhørligt passerer hus forbi..\nNiels østergård, Egon Stich, Eva Schwanenflügel og Rasmus Knus anbefalede denne kommentar


Er fremtidens byplanlægning feministisk? | KADK\nEr fremtidens byplanlægning feministisk?\nKvinderne udgør en voksende andel af de store byers befolkning, men er samtidig dem, der bruger de rekreative byrum mindst. Måske fordi byens parker og pladser først og fremmest er blevet udstyret med skateboardramper og parkouranlæg.\nKunstakademiets Arkitektskole gennemførte for et par år siden et omfattende studie af udvalgte rekreative byrum i hovedstaden. De besøgende på pladserne blev observeret, og deres alder, køn og aktiviteter registreret og kortlagt. Det indsamlede materiale bar ved første øjekast et løfte om et komplekst og mangfoldigt billede. En spejling af en pulserende storbys sammensatte befolkning.\nMen ved nærmere analyse viste billedet sig at være overraskende entydigt. På tværs af alder, aktiviteter og etnicitet stod kun ét enkelt signalement på den typiske bruger af storbyens rekreative pladser tilbage: Han var en mand. Og observationsstudiets resultater står ikke alene. En rapport udarbejdet af Socialministeriet tilbage i 2011 viste, at kun 28 procent af dem, der aktivt bruger de Københavnske byrum, rent faktisk er kvinder.\nDet kan undre. Det skal undre. For den demografiske udvikling går i den stik modsatte retning. Kvinderne flytter fra land til by, og mange af dem ender med at slå sig ned og blive. Også når de har færdiggjort deres uddannelse. Men hvorfor glimrer de så ved deres fravær på byens offentlige og rekreative pladser?\nVi har mig bekendt ikke undersøgelser, der kan give et endegyldigt svar på det spørgsmål, men som arkitekt og som rektor for kunstakademiets arkitekt og designskole, kan jeg selvfølgelig ikke undgå at vende blikket indad. Kan det tænkes, at vi uden at ville det har været med til at skabe byrum, som ikke i tilstrækkelig grad appellerer til kvinder?\nRekreative byrum - for mænd\nSer man på de seneste års udvikling af byens parker og pladser, kunne noget tyde på det. Vi har anlagt skateboardramper i stort set alle større byer, etableret parkouranlæg, opført styrketræningsfaciliteter i det fri og rejst klatrevægge i kilometermål. I perioden 2007 til 2015 blev der for eksempel opført ikke mindre end 126 parkouranlæg. De fleste i landets større byer. Vi har kort sagt indrettet det rekreative byrum med aktiviteter, der – ikke kun, men overvejende – dyrkes af mænd og drenge.\nDe faciliteter kan kvinderne og pigerne da også bare tage i brug, kan man så indvende. Og det er da rigtigt nok. De gør det bare ikke. Og det virker derfor lige for at overveje, om vi med samme kønsspecifikke briller skal undersøge og kortlægge, hvilke fysiske aktiviteter der appellerer til og tiltrækker unge piger og kvinder, og samtidig kan anspore dem til at bruge deres kroppe og fysik i byrummet med samme selvfølgelighed, som mænd og drenge gør det i dag.\nTilgængelighed i arkitektur og byplanlægning er nemlig ikke alene et ligestillingsprojekt, men også et folkesundhedsprojekt. Vi ved, at mennesker, der bruger deres omgivelser aktivt, er sundere. Og vi ved, at byen, hvis den indrettes rigtigt, kan virke forbyggende på vores tids store livstilsepidemier som overvægt, diabetes og fysisk inaktivitet. Byen rummer også potentialet for at skabe sammenhængskraft i samfundet, når vi mødes på tværs af alder, køn og baggrund og derigennem opbygger forståelse og tolerance. Derfor skal byens muligheder selvfølgelig komme alle til gode.\nFolkesundhed og tilgængelighed - for alle\nSom arkitekter og byplanlæggere skal vi ikke diktere, at alle borgere – uanset køn, alder og fysik – skal benytte sig aktivt og engageret af byens parker og pladser eller pinedød skal benytte sig af dem på en måde, der gør dem sundere og skaber bedre sammenhængskraft. Men vi skal sikre os, at alle har adgang. At alle har – og oplever, at de har – mulighed for at tage byens rum i brug.\nDer er heldigvis masser af aktivitet på KADK, som peger i den retning. De kommende tre år øger vi skolens fokus på FN’s verdensmål. Heriblandt målene om større ligestilling mellem kønnene, og bedre sundhed og trivsel. Samtidig styrker vi – med støtte fra Bevica Fonden – undervisning og forskning i arkitektur og design, der kan skabe større tilgængelighed for alle samfundets borgere. Også borgere med bevægelseshandicap og den voksende gruppe af ældre, der for begge køns vedkommende er stærkt underrepræsenterede i byrummet.\nJeg håber og tror på, at de tiltag vil afspejle sig i fremtidens byplanlægning. For det er der brug for.\nInteressant. Jeg tror nu ikke det er byrummene; parkour og skatefaciliteterne, der er problemet, men snarere vores opfattelse af køn. Vores kategorisering af fx skating som en "drengesport". Machokulturen, forskelsbehandling i opdragelsen, i børnehaven, skolen, idrætundervisningen etc.\nProblemet starter nok i virkeligheden et andet sted end i de rekreative byrum.


Diger og kystsikring - byg selv et dige (MV-Tidevand-81)\nVed mange af vores kyster er der bygget diger for at beskytte mod oversvømmelse ved højvande og stormflod eller som led i egentlig landvinding.\nDiger og anden kystsikring forhindrer, at havet påvirker kysten. Bølgeslag og skiftende vandstand giver en naturlig dynamik i form af oversvømmelser, erodering, aflejring og sortering af sand og sten.\nLokale strømforhold langs kysten afgør om kysten langsomt skylles bort eller om sand aflejres og derved opbygger nyt land. Erodering af land kan forhindres ved hjælp af høfder, bølgebrydere eller faskiner.\nLad eleverne afprøve forskellige digekonstruktioner og diskuter efterfølgende.\nTag til Vadehavet ca. 2 timer før højvande.\nFind højvandslinien (der hvor der ligger opskyl) og byg diger/slotte ca. ti meter tættere på vandet, end hvor højvandslinien går.\nBrug billederne af digebørsterne og diger til at tale med eleverne om, hvordan digerne før hen blev bygget og senere forstærket.\nLad eleverne bygge diger på en række ud mod det stigende vand – gerne lidt forskudt – så vandet tager et dige/slot af gangen efterhånden som vandet stiger.\nBrug evt. forskellige materialer: Sten, ler, planter, sand.\nFør vandet kommer skal grupperne gætte på, hvilken af bygningsværkerne, der holder bedst og hvorfor.\nLad evt. eleverne passe deres dige i en time, mens vandet stiger.\nAlternativ til stranden/marsken\nBor I for langt fra vandet er det muligt at bygge en model af stranden i store plastickasser med sand eller evt i skolens sandkasse. Lad eleverne bygge deres diger/slotte. Efterfølgende kan tidevandsbølgen illustreres ved, at I forsigtigt hælder vand i den ene ende af kassen.\nEfterfølgende hjemme i klassen arbejdes videre med oplevelserne. Lad eleverne undersøge hvordan digerne langs kysten er bygget osv. Se arbejdsarket.\n2 lektioner ved Vadehavet, 1-2 lektioner hjemme i klassen.\nUndersøg, hvornår det er højvande, i forhold til det sted, I skal besøge. Afprøv gerne forsøget, så I er sikker på, at vandet når højt nok op, der hvor I har tænkt jer, at eleverne skal bygge deres diger/sandslotte.\nFind store plastickasser og masser af sand. Sørg for vand via vandslange eller via store baljer.\nKopier arbejdsarkene til efterbearbejdelsen hjemme i klassen.\nNatur/teknologi efter 2.kl. - Undersøgelser - Undersøgelser i naturfag.\nNatur/teknologi efter 4.kl. - Undersøgelse - Undersøgelser i naturfag.\nGeografi efter 9.kl. - Undersøgelse - Naturgrundlag og levevilkår.\nArbejdsark til efterbearbejdelse.pdf\nOversigtskort over diger.pdf\nBilleder af digearbejdere og diger (2).pdf\nDiger i fortid, nutid og fremtid


Dette afsnit handler om, hvornår flyselskaber anses for hovedsageligt at flyve i udenrigsfart og dermed er omfattet af momsfritagelsen i xML § 34x, stk. 3.\nxML § 34x, stk. 3, har følgende ordlyd:\nLuftfartsselskaber, der mod betaling hovedsageligt flyver i udenrigstrafik, kan få momsfri leverancer af og til deres fly. Se xML § 34x, stk. 1, nr. 10, og afsnit D.A.10.1.4.1 om fly.\nEt luftfartsselskab er i et bestemt kalenderår omfattet af xML § 34x, stk. 1, nr. 10, når selskabets udenrigstrafik udgør mere end 55 pct. af dets samlede flytrafik beregnet på baggrund af omsætning og antal fløjne kilometer i det senest afsluttede regnskabsår. Se xML § 34x, stk. 3.\nSkattestyrelsen offentliggør løbende en liste over godkendte luftfartsselskaber. Se momsbekendtgørelsens § 50. Den seneste liste er offentliggjort som xSKM2019.482.SKTSTx. Listen er et tilbud til de luftfartsselskaber, hvis leverandører er i tvivl om, om det konkrete selskab hovedsageligt flyver i udenrigsfart mod betaling.


Nyhed! DJI Mini 3 Pro | Scandinavianphoto.dk\nDJI Mini 3 Pro har et nyt kompakt design og er optimeret til at få mere ud af hver eneste flyvning. Dronen er designet med større propeller, en aerodynamisk kropshældning og et kraftfuldt forhindringsdetektionssystem, hvilket giver en længere flyvetid og større sikkerhed sammenlignet med dens forgængere. På trods af sin kompakte størrelse har Mini 3 Pro en kraftfuld ydeevne, og med flere opgraderede sikkerhedsfunktioner er det den hidtil sikreste drone i DJI Mini-serien. Med uendelige kreative muligheder og funktioner på højeste niveau omdefinerer DJI Mini 3 Pro, hvad det vil sige at flyve med minidroner. DJI Mini 3 Pro kan forudbestilles fra i dag, og vil blive leveret fra den 17. maj.\nKompakt og sammenklappeligt design\n48 megapixel til stillbilleder\n4K-video med 60 billeder pr. sekund\n18 kilometers rækkevidde\nIntelligente tilstande og hurtige billeder\nAPAS 4.0-sikkerhedssystem til at undgå forhindringer\nMini 3 Pro - Kompakt drone med flere avancerede sikkerhedsfunktioner og Smart Controller\nKompakt og foldbart design\nKompakt design og kraftig ydeevne\nTag din kreativitet til det næste niveau med fantastisk 4K-video med 60 billeder i sekundet og fotos med 48 megapixel. Du vil blive overrasket over den høje skarphed i hvert enkelt billede, selv når du zoomer. Det sammenklappelige og kompakte design gør det nemt at tage dronen med på tur, og den lave vægt betyder også, at du som pilot i nogle lande ikke behøver at gennemgå en registreringsproces for din drone. I Danmark skal du dog registrere dig som operatør. Du kan nemt finde alle oplysninger, flyveregler og registrere dig på Trafikstyrelsens hjemmeside.\nSammenlignet med de andre droner i Mini-serien giver DJI Mini 3 Pro dig nu mulighed for at optage og udforske flere af dine omgivelser i endnu længere tid med en flyvetid på op til 34 minutter. Dronens Intelligent Flight Battery er ultralet og har nok strøm til at dække alle dine behov for luftfotografering. Mini 3 Pro understøtter også videotransmission med 1080 pixel på op til 12 km afstand og har indbyggede anti-jamming-funktioner, så du kan flyve længere med god synlighed.\nUdstyret med en vision calculation engine for øget sikkerhed\nDJI Mini 3 Pro er udstyret med en vision computation engine med sensorer i tre forskellige retninger, og med et helt nyt design har dronen en større rækkevidde og forbedret sikkerhed. DJI Mini 3 Pro er fuldt opgraderet til at understøtte aktiv forhindringsdetektion og stabil videotransmission. Der er også mulighed for at aktivere Advanced Pilot Assistance Systems (APAS 4.0), som registrerer objekter i dronens flyvevej i realtid. Dette gør det muligt for DJI Mini 3 Pro at undgå forhindringer, selv i komplekse miljøer.\nMini 3 Pro - Kompakt drone med flere avancerede sikkerhedsfunktioner\nMini 3 Pro Fly more kit - Kompakt drone med flere avancerede sikkerhedsfunktioner\nTilbehørspakke med ND-filterbatterier, opladningshub, etui og hukommelseskort til DJI Mini 3 Pro\nMaksimér flyvetiden med din DJI Mini 3 Pro - op til 68 minutter\nND-filtre giver dig en mere jævn optagelse og en mere filmisk fornemmelse\nHurtigt hukommelseskort på 128 GB\nDJI Mini 3 Pro-tilbehørspakke\nKomplet pakke med to batterier, propeller, opladningshub og taske\nFå maksimal flyvetid med din DJI Mini 3 Pro\nGiver op til 68 minutters ekstra flyvetid (34 minutter pr. batteri)\nND-filter til DJI Mini Pro 3\nND-filtre i styrkerne 16, 64 och 256\nAnvendes i stærkt lys for at opnå korrekte lukkertider\nMonteres direkte på kameraet\nBeskyttelsesplan til DJI Mini 3 Pro, 1 år\nDJI Care dækker skader på drone, gimbal og kamera forårsaget af operatøren under normal brug\nProfessionelle og effektive reparationer\nDJI Care-kunder får prioriterede reparationer


ABA-forum - Masteruddannelse i Applied Behaviour Analysis - Wales (marts 2004)\nForside » ABA i andre lande » Wales (marts 2004)\nMasteruddannelse i Applied Behaviour Analysis\nSom det første universitet i Europa opretter University of Wales nu en masteruddannelse i Applied Behaviour Analysis; en uddannelse, som samtidig giver mulighed for at opnå den internationalt anerkendte certificering som ABA-terapeut — Board Certified Behavior Analyst (BCBA).\nDer er i disse år internationale bestræbelser på at uddanne et korps af adfærdsanalytikere, som er uddannet på højt niveau. Behavior Analysts Certification Board, som er en del af Association for Behaviour Analysis International, har defineret to niveauer af certificering for universitetsuddannede analytikere: Board Certified Affiliated Behaviour Analysts (BCABA) som er første niveau og Board Certified Behaviour Analysts (BCBA), som er højeste niveau. Masteruddannelsen på University of Wales opfylder kravene til den teoretiske del af certificering på højeste niveau. Når en kandidat desuden har opfyldt kravene om superviseret klinisk praksis kan kandidaten indstille sig til den eksamen, der giver certificering som Board Certified Behaviour Analysts (BCBA).\nMasteruddannelsen i Applied Behaviour Analysis ved University of Wales i Bangor er et deltidsstudie, som har til formål at give terapeutisk kompetence i brug af principperne for anvendt adfærdsanalyse. Studiet retter sig især mod behandlere, som arbejder med klienter, der kan profitere af adfærdsanalytisk behandling. Kurset er tilrettelagt således, at det udvikler teoretisk viden og praktisk klinisk erfaring på højt niveau.\nOptagelseskravene er enten en universitetsuddannelsei psykologi eller en tilsvarende universitetsuddannelse, men personer med relevant erhvervserfaring, som ikke har en universitetsuddannelse, kan også søge om optagelse.\nMasteruddannelsen tager to eller tre år på deltid og afsluttes med en forskningsbaseret afhandling. I alle semestre skal man være fysisk til stede i Bangor en dag om ugen.\nDen fulde uddannelse fører frem til en mastergrad i Applied Behaviour Analysis, men der er mulighed for to lavere afgangsniveauer. Postgraduate Certificate in Applied Behaviour tildeles studerende, som har afsluttet de første tre moduler (svarende til et års studier), der omfatter en begrebsmæssig forståelse af ABA, adfærdssteorier om udviklingen af og behandling af adfærdsmæssige forstyrrelse samt behandlingsmetoder i forhold til forskellige populationer. Titlen Postgraduate Diploma in Applied Behaviour Analysis tildeles studerende, som har fuldført yderligere to moduler, der omfatter nøglekvalifikationer til brug af adfærdsanalytiske principper i klinisk praksis. Endelig tildeles titlen MSc in Applied Behaviour Analysis til studerende, som afslutter deres studier med en forskningsbaseret afhandling. Det er kun den afsluttende masteruddannelse, som giver forudsætninger for at kunne blive certificeret af Behavior Analyst Certification Board (BACB)\nUndervisningen har form af en kombination af workshops, computerbaserede kurser, praktiske øvelser og forskningsprojekter. Selve undervisningen vil blive baseret på principper fra anvendt adfærdsanalyse. Dette indebærer et motiverende og nyskabende kursusindhold, regelmæssig målinger af læringen, fleksibel kommunikation mellem studerende og lærere samt et positivt studiemiljø.\nDe studerendes viden og forståelse vil blive testet i form er en række metoder, herunder skriftlige opgaver, computerbasererede multiple-choice spørgsmål, kliniske rapporter, forskningsoplæg og en forskningsbaseret afhandling.\nDet forventes at de fleste studerende vil være finansieret af deres arbejdsgivere. Universitet råder dog over stipendier, som man kan ansøge om.\nMan kan læse om masteruddannelsen i Applied Behavior Analysis på websitet www.psychology.bangor.ac.uk/\nYderligere information fra en af studielederne:\nDr Carl Hughes, BCBA.\nDr Steve Noone, BCBA\nBehavior Analyst Certification Board (BACB) har webadressen http://www.bacb.com/. Her kan man læse mere om de teoretiske og kliniske krav for at blive certificeret på forskellige niveauer.\nJoi Bay /24.03.2004


Risteriets guide til Aeropress\naeropress, Guides, sort kaffe, Udstyr\nSkrevet af Risteriet Coffee on september 15, 2017 marts 20, 2018\nBryg kaffe med Aeropress\nSmå eksperimenter kan ofte give store glæder. Der er en vis overskuelighed i at forarbejdet ikke altid behøver at være overdrevet kompliceret for at udfaldet bliver fantastisk tilfredsstillende.\nDet lyder meget godt, ikke sandt? Det handler om Aeropress og hvorfor du skal have en.\nFørst og fremmest er det en fremragende kaffebrygger. Man må ikke lade sig skræmme og tro det er avanceret. For en Aeropress kan med det blotte øje se lidt teknisk ud på den der folkeskolefysiklokaleagtige måde. Men en enkelt gennemgang vil hurtigt vise at det er en super nem og yderst praktisk måde at brygge kaffe på.\nDet simple Aeropress pitch\nKvaliteten er i top. Aeropress er bygget i solidt plast og kan fint stå i køkkenskab hjemme – men er bestemt også lavet til at tage med på studie og job, såvel som sommerhus og de vildeste vandreture. Hvor den ender vil den kunne brygge alt fra lækker blød lys mokka til en fyldig, sød og ren kop kaffe. Dertil kommer at Aeropressen er utrolig hurtig og nem at rengøre og holde ved lige.\nOg her vores er guide til Aeropress brygning.\nRisteriets guide til Aeropress brygning\nDe trin du skal igennem for at nå et godt Aeropress resultat er få og enkle. Sæt bare vand over og læs videre imens. Denne guide beskriver standard brygning med Aeropress, en anden meget anvendt brygningsmetode er “invertet” Aeropress, du kan finde en guide til det her. Du kan også finde en oversigt over alle vore kaffeguides her.\nDosering af Aeropress\nDet her er vores opskrift til 1 alm kop, du skal bruge følgende:\n16g kaffe malet mellemgrov\nFørst i korte, hurtige bullits og så bagefter en extended version.\nBang, bang, kaffebullits til Aeropress!\nBryg med varmt men ikke kogende vand\nBrug 16 gram mellemgrov kaffe\nSæt papirfilter i og saml Aeropress uden stempel\nSæt Aeropress på beholder (koppen) og tilsæt kaffe\nHæld resten af vandet på og sæt stemplet fast\nGør klar til at trykke stemplet ned\nTryk stemplet ned\nFjern Aeropress fra beholderen\nDen grundige Aeropress guide\nDu skal bruge frisk afkalket (blødt) vand og det skal op at koge for blot igen at gå et par grader ned i temperatur før bryg. Til brygning skal der bruges ca. 92-96 grader varmt vand. Brug termometer eller lad det boble af og vent 1-2 minutter. Så er du der cirka\nKværn 16 gram kaffe på mellemgrovformaling. Hvis man tager udgangspunkt i filterformaling er det lige et my grovere end filterkaffe.\nAeropress virker ved at man for hver bryg indsætter et lille hvidt papirfilter. Der følger 350 styks med i købet af en Aeropress, så man er dækket ind noget tid når man starter op. Alternativt kan man også købe filtre fra CoffeeSock, CoffeeSock filtre er lavet af økologisk bomuld så man undgår alt det der papirspild.Tag stemplet (indsatsen) ud og sæt til side. Sæt et papirfilter i dertil egnede runde filterholder som så efterfølgende skrues på selve Aeropressen. Nu sættes Aeropress ovenpå hvad du end ønsker at brygge ned i. Det kan være i et krus eller en kande (så man kan dele kaffen med andre bagefter). Denne guide er til 1 kop kaffe i et klassisk krus da man ender med ca. 200 ml kaffe. Man kan med fordel lige lade lidt varmt vand løbe igennem inden man går i gang med selve brygningen. Dels for at rense papirsmagen fra filteret og dels varme beholder lidt op. Bare husk at hælde vandet ud af koppen/kanden igen når den har fået lidt varme (inden du starter brygning)\nSæt Aeropress (uden stemplet) og hvad du ønsker at brygge kaffen ned i på en vægt. Du har filteret i og tilsæt også kaffen afmålt (#2). På vægten trykker du på tare så aflæsningen går i 0 (nul)\nFind stopuret på telefonen frem, eller hvad du bruger til at tage tid med. Når vandet har den korrekte temperatur (se #1) hældes det ned over kaffen. Du hælder vand på så snart du har startet tiden. Fyld kun Aeropress kvart op – eller lidt mindre – og når det er sket skal der røres rundt en håndfuld gange. Stille og roligt så alt kaffen vædes. Bruger du dejlig nyristet kaffe vil kaffen “bloome” når vandet kommer på. Hvad det betyder .. må vi skrive en kaffeklumme om snart. Men det er en god ting og et godt tegn hvis din kaffe bloomer lidt. Visuelt kan du se kaffen hæver sig lidt og næsten blomstre (..) lidt når vand forsigtigt tilsættes. Tillad gerne 20-30 sekunder til det.\nNu hælder du forsigtigt resten af vandet i. Fra nu af skal du også holde øje med vægten. Den måling vi leder efter er 230g samlet*. For at matche bedst den mængde kaffe i den mellemgrove formaling som vi har i. Sæt stemplet på toppen af Aeropress. Dette gøres med lidt forsigtighed, og et lille vrid så den lukker til. Stemplet skal ikke trykkes ned, kun lige nok til at det sidder fast. Du vil allerede se lidt effekt i kaffeflow. Der vil nu komme lidt kaffe dryppende igennem filteret og ned i din beholder. Det er ok.\n*En Aeropress kan indeholde op til 270g vand hvilket ifht vores opskrift og i det hele taget jo tillader plads til netop eksperimenter som nævnt og til at brygge varierende størrelser/flere kopper.\nKig på uret. Efter 1½ minut er det tid at trykke indsatsen ned og tvinge kaffen igennem filteret. Som når man sætter et stempel ned i en stempelkande, skal stemplet i en Aeropress nu trykkes ned. Har man lidt coolness kan man med fordel lige nå at løsne stempel igen, tage det af og røre et par gange rundt igen (forsigtigt) og derfra trykke stemplet ned\nSelve Aeropress stemplet skal trykkes ned langsomt, ikke hurtigt. Faktisk må det meget gerne tage op til 20-30 sekunder at trykke indsatsen ned. Man skal mærke lidt modstand mens man stille og roligt arbejder indsatsen ned og kaffen drypper for alvor ud under Aeropress og ned i din beholder/krus eller kande. Alt i alt er det en bryggetid på ca. 2:30 minut fra du starter med at hælde vand over kaffen\nTag Aeropress af. Den skal vendes på hovedet og kan så sættes til side et øjeblik, for nu..\nNyd din dejlige kaffe.\nKaffe anbefalinger til Aeropress\nHos Risteriet er vi, som det fremgår, ret begejstrede for Aeropress, men hvilken slags kaffe egner sig bedst til denne brygningsmetode? Vi har udvalgt tre af vores kaffer, som vi mener egner sig særlig godt til Aeropress. I skrivende stund er der 250 gram Colombia med når man køber en Aeropress hos Risteriet.\nDen omvendte metode\n“Inverted Aeropress” og “Upside down Aeropress” kaldes den mere kendte anden måde at brygge Aeropress på. Den .. fortæller vi om i næste uge. Den er mindst lige så benyttet som ovenstående originale metode .. so stay tuned!\nTidligere indlæg Costa Rica Tarrazu – kaffesmagning i London\nNæste indlæg Guide til omvendt Aeropress brygning\nPingback: Guide til omvendt Aeropress brygning\nÅbningstider jul/nytår 2018 i risteriet\nNyt Kaffeabonnement fra Risteriet – 30% intro rabat november måned ud.


videomøde Arkiv | WUAV\nTag Archives: videomøde\nFÅ MICROSOFT TEAMS TIL ”ÆGTE” HARDWARE VIDEOKONFERENCE\nEn af de foretrukne platforme til videomøder er Microsoft Teams, der også giver muligheder for at kunne dele filer, chatte og flere andre funktioner.\nMicrosoft Teams er den hurtigst voksende software, Microsoft nogensinde har introduceret, og det siger ikke så lidt om, hvor meget mange brugere det har. Derfor har det givet mange ”hovedpine”, når de skulle benytte deres eksisterende videohardware over imod MS Teams, da det ikke – indtil nu – har været supporteret.\nMen det er det nu!\n(Klik og åbn billedet)\nHos WUAV har vi i mange år været LifeSize partnere, og vi har nu introduceret en såkaldt CVI løsning (Cloud Video Interop) fra 3. parts leverandører til Microsoft Teams. Det betyder, at du fra videohardware som for eksempel LifeSize, Cisco, Poly mv. nu kan oprette Teams møder og deltage i mødet fra dit eksisterende hardware.\nI praksis opretter du et Microsoft Teams møde, ligesom du plejer, booker mødelokalet, hvor dit videohardware står, og vupti – så er du klar til at kunne ringe til Microsoft Teams mødet – helt enkelt.\nKunne du tænke dig at få en demonstration af vores CVI løsning, så ring eller skriv til os for at lave en aftale og høre mere om mulighederne i forhold til dig behov.


De 6 guldkorn — SEA HEALTH & WELFARE Top\nMange års forskning i arbejdsmiljø har afdækket en række generelle forhold, som man ved har stor betydning for den enkeltes oplevelse af det psykiske arbejdsmiljø, og det er:\n1. Balance mellem krav og ressourcer\nSørg for, at der er en passende balance mellem krav og ressourcer. Kravene må ikke være hverken for høje eller for lave, og arbejdsmængden skal kunne nås inden for den arbejdstid, der er til rådighed.\nSørg for at medarbejderne får så meget indflydelse som muligt på tilrettelæggelsen af deres eget arbejde, og inddrag gerne medarbejderne i mere langsigtet planlægning af opgaver.\n3. Social støtte\nSørg for at skabe rammer for at medarbejderne kan opleve social støtte fra både kollegaer og ledelse. Det kan fx være ved at fremme sociale aktiviteter eller lade medarbejdere arbejde sammen om at løse opgaver. Ligeledes er det vigtigt at skibsledelsen er opmærksomme på medarbejderes behov for social støtte. Det kan man fx vise ved jævnligt at snakke med de enkelte medarbejdere om, hvordan de har det m.m..\n4. Meningsfuldt arbejde\nDet er vigtigt, at medarbejderne kan se mening i det, de laver. Stil jævnligt spørgsmål ved formålet med de forskellige arbejdsopgaver der er om bord på et skib. Tjener de alle et formål, eller er der nogle opgaver, som er overflødige? Inddrag gerne medarbejderne i disse overvejelser. Det kan fremme både deres oplevelse af mening i deres arbejde og deres oplevelse af at have indflydelse på tilrettelæggelsen af arbejdsopgaver.\nSørg for jævnligt at orientere medarbejdere om rederiets planer og strategier for fremtiden med henblik på at fremme medarbejdernes oplevelse af forudsigelighed. Det er i særdeleshed vigtigt at holde medarbejdere orienteret om planer, mål og strategier, når der ændringer undervejs eller bare rygter om ændringer. På skibsniveauet er det vigtigt at orientere medarbejderne om ændringer i sejlplaner og begrundelserne herfor.\n6. Anerkendelse og feedback\nSørg for at anerkende medarbejdere for godt udført arbejde, især hvis de har ydet en ekstraordinær indsats. Belønningen behøver ikke nødvendigvis at være af økonomisk art eller forfremmelse. Det er ligeså vigtigt, at man også får positiv feedback på sin arbejdsindsats i form at ’et klap på skulderen’, at det bliver nævnt overfor rederiets ledelse, eller på anden vis viser at man anerkender indsatsen.\nDu kan finde mere viden om psykisk arbejdsmiljø og trivsel på www.arbejdsmiljoeviden.dk.\nDu kan læse mere om trivsel i "Det gode arbejdsliv til søs". Vejledningen handler om kommunikation og information om bord, håndtering af konflikter om bord og forebyggelse af social isolation. Bogen består af en casedel og en værktøjsdel. I casedelen hører du 12 forskellige ledere om bord fortælle om deres oplevelser og erfaringer med trivslen. Værktøjsdelen er en række praktiske redskaber til dig, så du kan se, hvad du selv kan gøre for at fremme trivslen på dit skib.\nKøb håndbogen "Det gode arbejdsliv til søs"


Citrin Vedh�ng - Guld - S�lv - Stort udvalg - Chanti.dk\nUdsalg�reringeRingeArmb�ndVedh�ngHalsk�derVielsesringeUreNYHEDER\tSmykker�reringeRingeArmb�ndVedh�ngHalsk�derVielsesringe ForlovelsesringeOmbytningsserierCreolerNavnehalsk�derAnkelk�derMedaljonerPiercing smykkerHerresmykkerB�rnesmykkerD�bsgaverCharmsNye smykkerManchetknapperSmykkeudsalgFormerFarverStentyperDiamantZirkonAkvamarinAmetystBl� topasCitrin�reringeRingeArmb�ndVedh�ngEmaljeGranatKvartsM�nestenOnyksPeridotPerlePerlemorRavRubinSafirSmaragdTopasTurmalinGavekort / tilbeh�rSmykkem�rkerKranz og Ziegler smykkerAagaard smykkerJulie SandlauPieces og Julie SandlauSif JakobsIzabel CamilleSpinning JewelryZ�lBNHRanders s�lvM�nestenBeChristensenSn� of SwedenStine AScrouples smykkerSe flere m�rkerUrm�rkerUreHerreureDameureB�rneureCASIO ureHello Kitty ureINEX ureMANGO ureGANT ureDunlop ureSeits ureSwiss Military ureDaniel Wellington ureLEGO ureNexo ureCitizen ure\tTil toppen\nCitrin vedh�ngCitrin vedhæng i guld, sølv eller hvidguld er til den modebevidste kvinde. Du kan finde et stort udvalg af vedhæng med citrin til kvinder og piger hos CHANTI, hvor du selv kan kombinere dit guld vedhæng citrin med din yndlingshalskæde i sølv, hvidguld eller guld. Bestil i dag og du vil få dit citrin vedhæng sølv eller guld leveret i en smuk æske lige til din dør indenfor 2-3 hverdage.Vis popul�resteVis laveste prisVis h�jeste prisPris480 – 4.500MaterialerGuld8 karat guldHvidguld14 karat guld14 karat hvidguld8 karat hvidguldFarveGulHvidBl�Gr�nLillaFormOvalHjerterRundDelfinRosetFirkantetDyrVis alle filtreNulstil filtreS�GHjerte citrin vedh�ng i 9 karat guldVejl. pris1.375,-CHANTI pris985,-K�bL�s mereHjerte citrin vedh�ng i 9 karat guld med blank overflade og 1 facetsleben hvid zirkon og 1 facetsleben gul citrin.\nSOvalt vedh�ng i 9 karat guldVejl. pris895,-CHANTI pris695,-K�bL�s mereOvalt vedh�ng i 9 karat guld med blank overflade og 1 facetsleben gul citrin.\nVenezia max: 2,6 mmCitrin vedh�ng i 14 karat hvidguld 0,26 ct 0,44 ctVejl. pris5.650,-CHANTI pris4.250,-K�bL�s mereCitrin vedh�ng i 14 karat hvidguld med blank overflade og 12 brillantslebne diamanter WESSELTON/SI 0,26 ct og 1 facetsleben gul citrin 0,44 ct.\nPasseHjertevedh�ng i 14 karat guldVejl. pris2.500,-CHANTI pris1.950,-K�bL�s mereHjertevedh�ng i 14 karat guld med blank overflade og 1 facetsleben hvid zirkon og 1 facetsleben lilla ametyst og 1 facetsleben bl� topas og 1 facetsleCitrin vedh�ng i 14 karat hvidguld 0,25 ctVejl. pris1.860,-CHANTI pris1.610,-K�bL�s mereCitrin vedh�ng i 14 karat hvidguld med blank overflade og 1 facetsleben citrin 0,25 ct.\nVenezia mCitrin vedh�ng i 14 karat guld 0,03 ct 0,70 ctVejl. pris1.920,-CHANTI pris1.610,-K�bL�s mereCitrin vedh�ng i 14 karat guld med blank overflade og 1 brillantsleben diamant WESSELTON/SI 0,03 ct og 1 facetsleben citrin 0,70 ct.\nPasser til guldkCitrin vedh�ng i 14 karat hvidguld 0,133 ct 0,80 ctVejl. pris4.200,-CHANTI pris1.600,-K�bL�s mereCitrin vedh�ng i 14 karat hvidguld med blank overflade og 23 brillantslebne diamanter WESSELTON/SI 0,133 ct og 1 facetslebne citriner 0,80 ct.\nPasserCitrin vedh�ng i 14 karat guld 0,25 ctVejl. pris1.650,-CHANTI pris1.430,-K�bL�s mereCitrin vedh�ng i 14 karat guld med blank overflade og 1 facetsleben citrin 0,25 ct.\nVenezia max: Orange citrin vedh�ng i 14 karat guld 0,25 ctVejl. pris1.760,-CHANTI pris1.430,-K�bL�s mereOrange citrin vedh�ng i 14 karat guld med blank overflade og 1 facetsleben citrin 0,25 ct.\nVeneziFin hjerte vedh�ng i 9 karat guldVejl. pris1.550,-CHANTI pris1.235,-K�bL�s mereFin hjerte vedh�ng i 9 karat guld med blank overflade og 3 facetslebne hvide zirkoner og 3 facetslebne gule citriner.\nPasser til guldk�der med breddeOvalt vedh�ng i 9 karat guldVejl. pris1.295,-CHANTI pris1.045,-K�bL�s mereOvalt vedh�ng i 9 karat guld med blank overflade og 1 facetsleben gul citrin.\nVenezia max: 1,8 mmDelfin vedh�ng i 9 karat guldVejl. pris1.295,-CHANTI pris1.045,-K�bL�s mereDelfin vedh�ng i 9 karat guld med blank overflade og 1 facetsleben gul citrin.\nVenezia max: 3,0 mRunde �reringe i 9 karat hvidguld med citriner og zirkonerVejl. pris1.295,-CHANTI pris995,-K�bL�s mereRunde �reringe i 9 karat hvidguld med blank overflade og 2 facetslebne gule citriner og 8 facetslebne hvide zirkoner. Ovalt vedh�ng i 9 karat guldVejl. pris1.055,-CHANTI pris820,-K�bL�s mereOvalt vedh�ng i 9 karat guld med blank overflade og 2 facetslebne hvide zirkoner og 1 facetslebne gule citriner.\nSlaFirkantet vedh�ng i 9 karat guldVejl. pris610,-CHANTI pris480,-K�bL�s mereFirkantet vedh�ng i 9 karat guld med blank overflade og 1 facetsleben gul citrin.\nVenezia max: 1,Lav en ny s�gning eller brug de s�geforslag der fremkommerDin s�gning gav intet resultatS�GVedhæng med citrinVedhæng med citrin er lavet af gule sten, som er med til at danne et flot smykke. Vedhæng med citrin fås hos CHANTI til favorable priser. Klik ind i dag og se det store udvalg af smykker til både herre og damer, heriblandt smukke vedhæng med citrin.Guld vedhæng med citrinGuld vedhæng med citrin er ideelle til at give halskæden lidt forandring. Med forskellige guld vedhæng med citrin kan en enkelt halskæde få mange forskellige udtryk og bruges både til hverdag og fest. Spar 25% - 70% hos CHANTI og få leveret fra dag til dag.Vedhæng citrinFlotte vedhæng citrin i god kvalitet. Vi har mange pæne vedhæng citrin, som vil stå godt til de fleste halskæder og bringe lidt farve ind i din hverdag. Så søger du et nyt vedhæng, der kan forny din halskæde, vil et vedhæng citrin være et godt valg. Alle kan bære et citrin vedhæng, og det kan gå til det meste tøj. Find et flot vedhæng til din halskæde hos CHANTI og få det sendt og leveret lige til din dør.


En stor portion forhandlere på nettet udlover til alt held et bredt udvalg af billige leveringsformer til imiteret lammeskind. En der er meget almindelig er nu til dags at få sendt til en pakkeshop, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente de bestilte varer når der er tid til det. Løsningen er nemlig temmelig let gængelig, samt i mange tilfælde endda den mest betalelige leveringsløsning.\nDu kan ydermere vælge at få varerne sendt til din hjemmeadresse eller til adressen på dit arbejde. Leveringstypen bliver gerne en tak mindre billig, men tillige ret så bekvem for imiteret lammeskind online. Den mest prisbevidste form for levering kan ikke benægtes at være selv at hente produkterne, som jo står og falder med at du lever nær internet shoppens butikker, fx Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus eller Jem og Fix.\nLeveringsdygtigheden på imiteret lammeskind kan vise sig at være ret central om vi behøver pakken om et øjeblik, og derfor er det rigtig essentielt at vi undersøger den forventede leveringsdato ved imiteret lammeskind. En stor portion online butikker – eksempelvis Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg og Silvan – stiller garanti om billig 1 dags levering på deres primære varenumre online, som trods alt tager udgangspunkt i at bestillingen køres igennem inden et nøjagtigt klokkeslæt, således at de højst sandsynligt kan nå at få bestillingen pakket inden pakkemedarbejderne har fri.\nFlere internet shops sikrer gebyrfri levering på imiteret lammeskind online, men undertiden kun hvis man bestiller for en præcis sum. I øvrigt burde du overveje den billigste form for levering, hvilket gerne vil være at få dem til at levere produkterne til et udleveringssted.\nMange webshops yder klik-og-hent hvor man køber billig imiteret lammeskind online og afhenter i byggemarkedet. Eksempelvis Jem og Fix, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, Bygma, 10-4, Bauhaus, XL-Byg og Stark. Byggekæderne udlover for eksempel afhentning af imiteret lammeskind i disse byer:\nTilst, Korsør, Ballerup, Kokkedal, Albertslund, Højbjerg, Ishøj, Horsens, Brabrand, Vanløse, Vejle, Viborg, Rønne, Solrød Strand, Sønderborg, Gladsaxe, Lillerød, Nørresundby, Hedensted, Holstebro, Nyborg, Glostrup, Søborg, Hobro, Holbæk, Frederikshavn, Aalborg, Åbyhøj, Hjørring, Kolding, Varde, Risskov, Værløse, Stenløse, Vordingborg, Frederikssund, Tårnby, Skive, Ølstykke, Hedehusene, Struer, Ringsted, Birkerød, Allerød, Charlottenlund, Kalundborg, Helsingør, Skanderborg, Jyllinge, Brøndby, Køge, Greve, Hillerød, Roskilde, Vallensbæk, Nærum, København, Brønshøj, Frederiksberg, Dragør, Virum, Taastrup, Odder, Rudersdal, Brønderslev, Aabenraa, Esbjerg, Ikast, Nykøbing Falster, Gentofte, Nakskov, Lyngby, Herlev, Herning, Randers, Fredericia, Næstved, Thisted, Silkeborg, Aarhus, Middelfart, Haslev, Odense, Svendborg, Farum, Hørsholm, Slagelse, Lystrup, Frederiksværk, Hvidovre, Rødovre, Haderslev, Grenaa, og Valby, .\nAfhentning af imiteret lammeskind er tilgængeligt i alle områder af landet: Sjælland (Hovedstaden, Midtsjælland, Østsjælland, Falster, Nordsjælland, Bornholm, Lolland, Vestsjælland, Sydsjælland, Amager), Jylland (Sydjylland, Midtjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Vestjylland, Nordjylland, Østjylland) og Fyn (Sydfyn, Østfyn, Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn).\nNår man kigger i data står det klart, at netshoppere jævnligt efterspørger fx imiteret lammeskind online og imiteret lammeskind tilbud. Derudover oplever man som regel online shoppere søge efter blandt andet køb imiteret lammeskind, billig imiteret lammeskind samt imiteret lammeskind priser, foruden de store byggecentre som Bauhaus, Stark, Silvan, Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Jem og Fix, Davidsen og XL-Byg.\nDet er rigtig simpelt for folk at finde frem til de bedste priser på billige imiteret lammeskind online på diverse e-butikker, og med det motiv har mange internet forretninger i Danmark været tvunget til at nedskære prisen på imiteret lammeskind enormt, og i øvrigt frembyde levering uden betaling.\nDog kan det til hver en tid vise sig nyttigt at granske flere e-shops efter tilbud på imiteret lammeskind online inden du køber, således at du ikke er i tvivl om at antage den prisbilligste pris. Kig ikke blot på de gængse byggecentre som Bauhaus, Stark, Davidsen, Bygma, XL-Byg, 10-4, Silvan og Jem og Fix.\nDu må blot huske på, at ifald en internet webshop afhænder billige imiteret lammeskind online til en udsalgspris der er grænseløst god, kunne det ofte være et kendetegn på en bedragerisk netbutik. Kortbestillinger er heldigvis en del af en lovbestemmelse, som bistår dig som kunde overfor fup internet webshops.\nGenerelt foreslår vi kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som alternativ bør du drage nytte af en afdragsordning som f.eks. ViaBill, såfremt du tilstræber at dække prisen på imiteret lammeskind over et længere tidsrum. Det foreslåes normalt ved niche webshops, i modsætning til de kendte byggemarkeder som fx Silvan, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Jem og Fix og Bauhaus.\nNår man kigger i data er det tydeligt, at online shoppere mange gange søger bl.a. køb imiteret lammeskind og imiteret lammeskind online. Foruden dette ser vi mange gange internet shoppere kigge efter blandt andet imiteret lammeskind tilbud, billig imiteret lammeskind og imiteret lammeskind priser.\nTrustpilot tilbyder dig ret så strålende genveje til at eftergå flere øvrige køberes evalueringer og af den grund foreslår vi, at du undersøger internet shoppens kritik forinden du bestiller billige imiteret lammeskind online.\nFacebook fører til på samme måde ret så anstændige muligheder for at få et kig ind i online shoppens pålidelighed. Derudover ser vi nogle internet shops hvor du kan levere en evaluering af købsoplevelsen, hvilket på samme måde burde anvendes til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nFør nogen bestiller billige imiteret lammeskind online hos en webbutik burde de reelt overveje shoppens regler, men det er bare ikke særlig morsomt, særligt med de store byggecentre som Bauhaus, 10-4, Stark, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen og Silvan.\nEt andet alternativ kunne derfor være at bemærke om internet butikken er støttet af e-mærket, hvilket burde være en indikation om at online butikken accepterer de gældende danske regler, samt at forretningen jævnligt besøges af jurister der er meget fortrolige reglerne på området.\nDette er en god anledning til opbakning, hvis du udsættes for udfordringer med din handel med imiteret lammeskind. For øvrigt er det godt at kunden er opmærksom på de mest vitale retningslinjer der spiller ind i forbindelse med bestillingen af imiteret lammeskind online, som fx den returret webbutikken tilbyder.\nDerfor er det tillige essesentielt, at man permanent opbevarer sin faktura, således man fremadrettet kan bevidne sin bestilling af imiteret lammeskind, uagtet om man har bestilt ved Davidsen, XL-Byg, Stark, Bygma, Harald Nyborg, 10-4, Silvan, Bauhaus eller Jem og Fix.


Søens elementære regler\nNår et skib er i nød og behøver hjælp, bruges søvejsreglernes internationale nødsignaler. Ved nød forstås en situation, hvor menneskeliv er i fare, eller hvor situationen kan udvikle sig faretruende. Det er bådens fører, der afgør, om det er nødvendigt at bruge nødsignaler. Når andre skibe og personer på land observerer et nødsignal, skal de søge at hjælpe eller alarmere andre. Misbrug af nødsignaler er dårligt sømandskab og straffes.\nLangsom hævning og sænkning af udstrakte arme\nOrangefarvet røgsignal. Røde raketter, håndblus eller faldskærmsblus affyret ét ad gangen.\nUdtalt brug af fløjte eller tudehorn.\nMobiltelefon - ring 112 (begrænset rækkevidde\nFlammer om bord i skibet (f.eks. brændende klude).\nEt firkantet flag med en kugle (eller noget, der ligner en kugle) over eller under flaget.\nDet radiotelefoniske nødsignal MAYDAY: Over VHF på kanal 16.\nI danske farvande må enhver sejle med et fritidsfartøj under 15 meters længde uden at skulle have tilladelse til det fra nogen myndighed og uden at aflægge nogen form for prøve. Undtaget fra dette er dog planende fritidsfartøjer (speedbåde), for hvilke der gælder specielle regler. Denne frihed til at sejle får mange til at tro, at der ikke gælder love og regler for fritidssejlads. Men det gør der! Den almindelige sølovgivning og de særlige bestemmelser for sejlads gælder ikke kun for handelsskibe og andre former for erhvervstrafik; de gælder også for selv den mindste båd og jolle. Disse love og bestemmelser handler blandt andet om ansvar, erstatning, færdsel og hensyn til andre – og de svarer til de regler, vi er omfattet af, når vi færdes på land.\nI enhver båd skal der være en fører, som er ansvarlig for sejladsen og de ombordværendes sikkerhed. Hvis der sker en skade eller ulykke, kan ejeren eller føreren af en indblandet båd blive gjort erstatningspligtig for ulykken, og føreren kan straffes for overtrædelse af de bestemmelser, som ikke er blevet overholdt. Selv dét at udvise dårligt sømandskab kan være en lovovertrædelse – så det er ikke ligegyldigt, hvem der er den ansvarlige fører af en fritidsbåd. For at kunne sejle en båd betryggende og udvise godt sømandskab, skal man have lært at sejle i fornødent omfang. Og man skal også kende søens almindelige love. Kun praktisk kunnen og teoretisk viden i forening giver den nødvendige sikkerhed til søs.\nPå ethvet skib eller fartøj skal der være en fører, som har pligter og ansvar med hensyn til udrustning, forsvarlig sejlads og de ombordværendes sikkerhed.\nHvad fritidssejlere bør vide om søfartslove, bekendtgørelser osv. kan læses i hæftet Søret for fritidssejlere. Hæftet kan købes hos boghandeler og i de fleste bådudstyrsforretninger.\nLanterner skal være lovlige. Det er de kun, hvis de er typegodkendt (godkendt af et EU-land) eller har et certifikat, der er godkendt af Søfartsstyrelsen. Også lyskilderne i elektriske lanterner skal være godkendt. \nFlaskegasanlæg skal være installeret efter ganske bestemte regler, som fremgår af de tekniske forskrifter på Søfartsstyrelsens hjemmeside\nDe mange bestemmelser, der gælder for søfarende, kan med et fællesord kaldes sejladsforskrifter. Der er 4 grupper, som fritidssejlere især bør have kendskab til:\nRegler for sejlads i mindre farvandsområder, f.eks. på en fjord eller gennem en bro. Disse tre ovennævnte regel-grupper fastsættes normalt ved bekendtgørelser. Reglerne offentliggøres i farvandsvæsenets ugentlige blad Efterretninger for Søfarende (www.frv.dk) og er helt eller delvist optrykt i forskellige bøger som f.eks. Den danske Lods (www.kms.dk – se nautiske publikationer) bind 1 og 2, Den danske Havnelods og Fiskeriårbogen. Bøgerne kan købes i boghandeler og bådudstyrsforretninger.\nFor at kunne sejle sikkert er det også nødvendigt at have kendskab til dybdeforhold, strømforhold, afmærkninger, områder hvor ankring og fiskeri er forbudt eller frarådes, skydeområder hvor sejlads er forbudt, når særlige signaler vises, trafiksepareringer, sejlruter for store skibe osv. Sejler man kun i lokale farvande, kender man forholdene i området og kan bl.a. ved at tale med andre på havnen eller stranden få oplysninger om ændringer og nye regler. Men også når man sejler længere omkring i danske eller fremmede farvande, har man brug for enviden om de lokale forhold i de forskellige farvandsafsnit. Den viden får man først og fremmest ved grundigt at studere søkortene over områderne og ved at læse farvandsbeskrivelserne. Man bør også være opmærksom på, at øer, holme og farvandsafsnit kan være udlagt som vildt- og naturreservater, hvor sejlads og ophold er forbudt. I bugter og fjorde kan der også være arkæologiske områder, hvor sportsdykning er forbudt. Den slags særligt fredede områder er normalt vist i danske søkort og omtalt i farvandsbeskrivelserne. \nFritidsbåde, der udlejes, skal være godkendt af Søfartsstyrelsen og opfylde Styrelsens forskrifter for sprog, motor, udrustning etc. (Jvf. Søfartsstyrelsen seneste tekniske forskrift om fritidsfartøjer). Dette gælder også joller, der følger med et lejet fritidshus.\nFærdselsreglerne til søs kaldes søvejsregler, og ligesom reglerne på land skal de forhindre, at der sker ulykker eller havarier. Søvejsreglerne med kommentarer og illustrationer findes i hæftet Søvejsregler. Hæftet bør findes i ethvert større fritidsfartøj. Det fås i boghandeler og bådudstyrsforretninger. Følgende uddrag af søvejsreglerne må være minimumsviden for en ejer eller fører af en fritidsbåd:\nUDKIG: Der skal altid holdes udkig med både øjne og ører. Det er især vigtigt at bemærke for sejlere, der bruger automatisk styreanordning (autopilot, vindror mv.) og for førere af speedbåde.\nANSVAR: Både ejer, fører og mandskab kan gøres ansvarlige for eventuelle følger af ikke at overholde søvejsreglerne.\nFART: Ethvert skib skal altid gå med sikker fart. Det betyder, at der kan stoppes selv for en uventet hindring. Sigtbarhed, overskuelighed, trafiktæthed og hensynet til andre er kun få af mange faktorer, der afgør hvilken fart, der er sikker fart.\nHvis der er fare for sammenstød mellem to skibe, skal det ene vige for det andet - klart og tydeligt og i god tid. Fare for sammenstød er der, når retningen (pejlingen) til et andet skib som nærmer sig, ikke forandrer sig kendeligt. Se eksempler på vigeregler på næste side.\nEksempler på vigeregler\nSEJLBÅD MØDER SEJLBÅD: Hvis båden har vinden ind på modsatte sider, skal den båd, der har vinden ind på bagbords side, gå af vejen. Har bådene vinden ind på samme side, skal den båd, der er til luvart, gå af vejen for den der er i\nMØDER MOTORBÅD: Hvis bådene stævner lige mod hinanden, skal de begge dreje til styrbord.Hvis kurserne skærer hinanden, skal den båd, der har den anden om styrbord, gå af vejen og så vidt muligt undgå at gå foran den anden båd.\nMOTORBÅD MØDER SEJLBÅD: Motorbåde skal gå af vejen for sejlbåde (motor viger for sejl).Både som går for både sejl og moter, skal følge reglerne for motorbåde.\nOVERHALING: Uanselt de førnævnte regler skal den båd, der overhaler, gå af vejen.Både motorbåde og sejlbåde skal gå af vejen for robåde - og for skibe, der fører særlige signaler eller lanterner, der fortæller, at disse skibe ikke kan eller har vanskeligt ved at manøvrere.\nI havneløb, snævre farvande og trafiksepareringer må mindre skibe og både ikke vanskeliggøre passagen for de større skibe. Fritidssejlere skal vise hensyn over for erhvervstrafikken. Derfor skal en fritidssejler altid tænke på, at situationen, hvor et fritidsfartøj og et stort skib kommer i nærhenden af hinanden, tager sig meget forskelligt ud set fra et lille fartøj og set fra styrehuset i store skibe.\nPå et stort skib har man ikke nogen mulighed for at vurdere, hvilke hensigter fritidsfartøjet har, og hvilke manøvrer det har til hensigt at foretage. Derfor skal føreren af et fritidsfartøj så vidt muligt tilrettelægge sin sejlads sådan, at faren for sam-menstød ikke opstår, og vigereglen derfor ikke kommer til anvendelse. Når det gælder de nye højhastighedsfærger (katamaranfærger o.lign.), er situationen imidlertid en anden. Disse skibe sejler så hurtigt, at det kan være vanskeligt at bedømme, om der er tid og plads til at vise det hensyn, som ellers er generelt gældende. Derfor skal fritidsfartøjer ved et møde med en højhastighedsfærge fortsætte deres normale sejlads under hensyn til de almindelige vigeregler, der er angivet i de internationale søvejsregler – og desuden være opmærksomme på færgernes bølger.\nLanterner og dagsignaler\nMan skal kunne se andre og selv kunne ses. Derfor skal alle skibe og både fra solnedgang til solopgang og om dagen, når det er usigtbart vejr, vise skibslys (lanterner). Bestemmelser herom indeholdes i søvejsreglerne. Lanterner skal være lovlige, og det er de kun, hvis de er typegodkendt (godkendt af et EU land), eller har et certifikat, der er godkendt af Søfartsstyrelsen. Også lyskilderne i elektriske lanterner skal være godkendt. Der er forskellige typer lanterner (f.eks. sammensat side- og agterlanterner og sammensatte sidelanterner) og de skal være anbragt, så de lyser nøjagtigt i bestemte vinkler. Det er bådens fører, der har ansvaret for, at lanterneføringen er korrekt.\nFig. 1, 2 og 3: Motorbåde og sejlbåde, der også går for motor (længde under 12 meter)\nToplanterne, synlig mindst 2 sømil. Højde mindst 1 meter over sidelanterner. Sidelanterner, synlig mindst 1 sømil. Agterlanterne, synlig mindst 2 sømil. Er bådens længde under 7 meter og den maksimale fart 7 knob, er det dog nok at vise et hvid lys, der er synligt hele horisonten rundt. Er det praktisk muligt, skal der føres sidelanterner. Det tilrådes, at kun joller benytter sig af undtagelsesreglen.\nFig. 4, 5, 6, 7 og 8: Robåde og sejlbåde der kun sejler for sejl (længde under 20 meter)\nSidelanterner, synlig mindst 1 sømil. Agterlanterne, synlig mindst 2 sømil. Lysene kan føres i en sammensat lanterne på mastetoppen. Hvis en sejlbåd med sammensat lanterne i mastetoppen også kan sejle for motor, skal den endvidere have særlige sidelanterner og hvidt toplys. Er bådens længde under 7 meter, og er det ikke praktisk muligt at føre de nævnte lanterner, skal der vises et hvidt lys (lanterne eller elektrisk lygte). Hovedreglen er altså, at også både under 7 meter skal føre rigtige lanterner. Kun, hvis det slet ikke er muligt, er det nok med en lygte. At lyse på sejlene er også en god metode, når man vil ses.\nFig. 9: Både, der ikke er under kommando\n2 røde lanterner lodret over hinanden, synlige mindst 2 sømil hele horisonten rundt. Gør båden fart, føres også sidelys og agterlys. Om dagen skal føres 2 sorte kugler lodret over hinanden. Dette er kun påbudt for både på 12 meter og derover, men det tilrådes at også mindre både fører disse lanterner og kugler, hvis de ligger hjælpeløse i et farvand, hvor der sejler større skibe.\nFig. 10: Både til ankers\nAnkerlanterne, synlig mindst 2 sømil hele horisonten rundt. Om dagen en sort ankerkugle. Hvis bådens længde er under 7 meter, er ankerlanterne og kugle kun påbudt, hvis båden ligger for anker i eller nær et snævert farvand, eller hvor andre skibe normalt sejler.\nGrundstødte både skal vise samme lanterner som både til ankers og både, der ikke er under kommando. Om dagen skal der vises 3 sorte kugler. Både under 12 meter er ikke forpligtet til at føre disse lys.\nBåde, der går for både sejl og motor skal om dagen, forude hvor det ses bedst, føre en sort kegle med spidsen nedad.\nTYPEGODKENDTE LANTERNER TIL BÅDE UNDER 12 METER FÅS I TO STØRRELSER\nLille: Linseradius min. 20 mm. Linsehøjde min. 20 mm. Kun godkendt til brug i indre farvande (søer, fjorde, kanaler, mm.). Stor: Linseradius min. 35 mm. Linsehøjde min. 60 mm. Til brug i alle farvande.\nDer er forskellige typer lanterner (f.eks. sammensat side- og agterlanterne og sammensatte sidelanterner) og de skal\nvære anbragt, så de lyser nøjagtigt i bestemte vinkler. Det er bådens fører, der har ansvaret for, at lanterneføringen er korrekt.\nNår en dykker er ude, skal der fra båd eller bøje vises signalflaget A - enten som en plade\neller som et udspilet flag. Signalet skal have en højde på mindst 1 meter og være belyst om natten.\nDykkersignalet skal passeres med forsigtighed – dvs. i god afstand og så vidt muligt med stoppet skrue.\nMan skal kunne høres af andre og selv kunne høre andre. Både på 12 meter eller derover skal have en fløjte (mekanisk sirene) og en klokke. Både under 12 meter er ikke forpligtet til at have disse lydgivere, men hvis de ikke har dem, skal de kunne give effektive lydsignaler på en anden måde – f.eks. med en trillefløjte, et tudehorn, en gong-gong eller en gryde.\n1 kort tone (. )\nJeg drejer til styrbord.\n2 korte toner (..)\nJeg drejer til bagbord.\n3 korte toner (...)\nJeg bakker med maskinen.\nMindst 5 korte toner (.....)\nAdvarselssignal til en anden båd, som f.eks. har vigepligt, men som ikke ser ud til at ville vige. Signalet kaldes også Vågn op eller Skrub af signalet.\nEn lang tone (-)\nHer kommer jeg. Dette signal skal afgives, når et skib nærmer sig en krumning i et løb eller et havneindløb, hvor andre skibe kan være skjult af mellemliggende hindringer. Skibe på den anden side af krumningen eller havnemolen skal svare med samme signal.\nSkibe, der er let, skal afgive tågesignaler mindst hvert 2. minut.\nMotorbåde og sejlbåde, som også går for motor: Når de gør fart: 1 lang tone (-). Når de ligger stoppet i vandet: 2 lange toner (--).\nSejlbåde og både, der ikke kan manøvrere: 1 lang og 2 korte toner ( ..).\nBåde til ankers: Ringe hurtigt med en klokke i ca. 5 sek. mindst hvert minut. Hvis både under 12 meter ikke har en klokke, skal der gives et andet tydeligt signal (gong-gong eller gryde).\nDet er dårligt sømandskab og ofte farligt at gå tæt rundt om et molehoved med stor fart, når der ikke er overblik til den anden side af molen.\nDer kan f.eks. viftes med en tovende = jeg ønsker bugsering\nHvide eller røde raketter\nEller følgende ét-bogstavs-signaler fra den internationale signalbog:\nSignalerne kan gives med signalflag, lys (lygte) eller lyd (fløjte eller tudehorn).\nJeg vil gerne i forbindelse med jer.\nJeg behøver hjælp!\nJeg er ikke manøvredygtig. Sæt jer i forbindelse med mig.\nDu stævner mod fare. Signalet kaldes også Uha!\nHvis et skib at være i nød og ønsker hjælp eller at få kontakt med andre, kan det ske ved hjælp af et hvilket som helst signal - bare det ikke kan forvekses med et nødsignal eller søvejsreglernes andre signaler. Signnalerne kan gives med signalflag, lys (lygte) eller lyd (fløjte eller tudehorn). Endelig kan der naturligvis tilkaldes assistance over radio (VHF) eller mobiltelefon.


24.4.2012 | Almen\nIkke tid til trøst i børnehaven\nHver 5. medarbejder i daginstitutionerne har dagligt eller flere gange dagligt ikke tid til at trøste et barn. Det viser en ny undersøgelse fra FOA.\nHver dag – og nogle gange flere gange om dagen - står pædagoger og pædagogmedhjælpere i en fortvivlet situation. Et barn er ked af det, men medarbejderen har ikke lige tid til at trøste det. Sådan siger 21 procent af medarbejderne i landets daginstitutioner i en ny undersøgelse, som Bureau 2000 har foretaget for FOA.\n”Det er beskæmmende læsning at se, hvor meget besparelser på personalebudgetterne nu går ud over omsorgen til det enkelte barn,” siger Jakob Sølvhøj, der er formand for FOAs pædagogiske sektor.\n”Der mangler i den grad flere hænder i de danske daginstitutioner. Og når det nu går ud over den helt basale omsorg overfor børnene, så har besparelserne altså været for vidtgående,” siger Jakob Sølvhøj.\nOgså aktivitetsniveauet i institutionerne er påvirket af de færre antal voksne.\nI halvdelen af institutionerne varer aktiviteter, der er tilrettelagt af de voksne, en halv time eller mindre om dagen.\n”Der er en klar sammenhæng mellem antallet af voksne og mængden af aktiviteter. Jo flere børn, der er pr. voksne, jo færre og kortere aktiviteter har institutionerne. Derfor glæder det mig, at regeringen og Enhedslisten har afsat 500 millioner kroner til ekstra personale i daginstitutioner og dagplejen. For selvom det langt fra vil sikre en fornuftig bemanding i daginstitutionerne, så er det et skridt i den rigtige retning.\nHent undersøgelsen: Daginstitutionernes hverdag her (link er ikke længere aktivt, red.)\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/7482 Loadtid: 0.051 sek.


Styr på eventyr til søs i denne eventyrlige spilleautomat fra danske Magnet Gaming, og søg efter den helt store gevinst. Deep Blue er en enarmet tyveknægt, som sikrer dig timevis af sjov og underholdning, uden at man bliver træt. Så stik til søs, find dit dykkergrej frem og få et fantastisk eventyr, samtidig med at du har mulighed for at garnvinde masser af præmier.\nDet er ikke unormalt at føle aldeles lille smule nostalgi, når man boldspiller slotmaskiner. Nogle foretrækker endda at agere de maskiner, der trækker en bagude til fortidens slotmaskiner. Hvis du er en af dem, vil du fuldstændig sikkert sætte pris på NetEnts slotmaskine Fruit Spin. Fruit Spin tager dig helt med tilbage til det, hvordan du med god chance vil benævne for de traditionelle spillemaskiner. På uagtet af at spillet minder meget omkring de gamle slotmaskiner, har NetEnt inklusive deres gode øje for grafik givet spillet er frisk pust, så det stadig er en fryd for øjet at spille. NetEnt har desuden sørget for et intenst soundtrack, der sandelig trækker dig ind i spillets verden, og du kan derfor ende inklusive at bruge mange timer foran dette spil. Fruit Spin er bestående af 5 hjul, 4 rækker og 40 udbetalingslinjer, og du finder alt siden wild-symboler til lucky wheels-bonusspil.\n← Spille flere forskellige Wazamba casino\nLogger dig ind spillemaskiner OMG Kittens →


Derfor overgav Gud også dem i deres hjerters lyster til urenhed. Rom. 1:24.\nHer hører vi hvad Gud gør med dem som ikke følger det lys han har givet dem. Han overgiver dem til deres hjertes lyster. Og straks føres de af sine lyster ud i et hav af urenhed, som nu bliver den løn de har fortjent.\n"Gud fristes ikke af det onde, og selv frister han ingen." Men ondskabens magt i mennesket er så stor, at hvis bare Gud overlader det til sig selv, raser det øjeblikkeligt ud i al slags synd og skam.\nGennem syndefaldet blev menneskets natur fyldt af den gamle slangens gift, synd og al slags ondskab. Nøjagtig som en flodbølge arbejder sig ind over landet, eller en vandåre bryder op og strømmer ud, trænger denne ondskab sig på, og påvirker hjertets tanker, lyster og begær.\nHerren klagede tidligt over at "menneskets ondskab var stor på jorden, og at hver hensigt i hans hjertes tanker bare var ond hele dagen." Og Kristus siger: "Fra hjertet udgår onde tanker, mord, ægteskabsbrud, hor, tyveri, falsk vidnesbyrd, bespottelser."\nHvis ikke Gud i sin almagt og mange naturlige hindringer holdt denne syndflod tilbage, kunne intet som helst samfund bestå. Nej, hele menneskeslægten ville gå under på grund af den voksende ondskab. Alle mennesker ville ganske hurtigt komme til at ødelægge både sig selv og andre.\nOgså der hvor nådens kræfter ikke slår til og virker, har Gud i sin store faderomsorg for menneskeslægten lagt naturlige bremser og bånd på den ødelæggende ondskab. Der bruger han naturlig klogskab, frygt for skam og skade, bevidstheden om hvad der er bedst for en selv o.s.v. Desuden undertrykker Gud den påtrængende ondskab, og holder den tilbage med sin almagt.\nMen når så menneskene foragter denne hans kærlige vej til frelse, og tramper på den, så sender han dem sin retfærdige straf. Han fjerner disse hindringer for syndens flodbølge, og overlader menneskene til sig selv og den ondes giftige angreb. Og da vælter ondskabens magt ind over dem og nedbryder alle mål og grænser.\nDa får man disse forfærdelige udbrud at se, som apostelen her i Rom. 1 nævner fra hedningernes liv, og som man alt for ofte også ser inden for kristenheden; disse forfærdelige skrækeksempler selv blandt sådanne som sædvanligvis anses for fornuftige mennesker. Pludselig trækkes de ind i en eller anden forfærdelig synd eller dårskab. Man bliver en tyv eller en bedrager. En anden bliver morder. En tredje ligger under for frygtelige ting. En fjerde begår selvmord o.s.v.\nNår de så før var regnet for kloge og hæderlige mennesker, og nu ender på denne uhyggelige måde, da står verden der og undrer sig, og kan ikke begribe hvordan sådan noget kunne ske. For disse kloge og fine mennesker kunne jo aldrig tænkes at ville finde på at gøre noget som det de nu er kommet ud i. Hvordan kan dette så være sket?\nIkke på nogen anden måde end den apostelen nævnte i vers 21: "Selv om de kendte Gud, ærede og takkede de ham ikke som Gud." De mærkede Guds røst. Men ville ikke bøje sig.\nDe "undertrykte sandheden i uretfærdighed." "De gav sig ud for at være vise", og ville ikke tro det Gud talte til dem. På grund af alt dette har Gud så overgivet dem til deres hjerters lyster. Og sådan er de blevet tåber.\nÅh, måtte hvert eneste menneske som endnu er i stand til at besinde sig, før det er for sent, tænke over hvad det er Herrens apostel her vil lære os!\nMangen en ungdom har tidligt hørt af omsorgsfulde forældre eller lærere hvad Gud har lært os, både om vort daglige liv og om frelsen og evigheden. De har hørt og forstået at Gud er almægtig. At det er farligt at trodse denne Herrens ord. De har hørt og forstået at denne almægtige Gud alvorligt vil og formaner alle mennesker til at omvende sig til ham og blive frelst. At de skal frygte og elske ham, tro og følge ham gennem livet.\nMen nu vil de ikke høre og leve efter hans ord. De vil hellere følge sine egne lyster og verdens fristelser. Og tror de nok skal passe på, så de ikke glider ud i et alt for groft liv, ikke synker for dybt ned i syndens pøl. De tror at de selv har magt til at sætte nødvendige grænser i livet, og holde dem.\nLæg mærke til at de ikke helt vil "tilhøre Herren, og leve med ham i hans rige", men er alligevel indstillet på at passe på, så de ikke skal falde for dybt. Men dette vil de aldrig være i stand til.\nDet er sådanne mennesker Herren overgiver til kræfterne i deres lyster, så de falder i synd og urenhed, i skammelig uretfærdighed, eller anden sørgelig dårskab.\n"Gud lader sig ikke spotte." Vil du ikke høre hans ord og omvende dig helt til ham, da hjælper det ikke med klogskab og årvågenhed. Da må du ned i dybet. Før eller siden, her i livet eller i evigheden, kommer du bittert til at erfare at dette var din største ulykke i livet; at du ikke var lydig mod Herren, men trodsede hans vilje og plan med dig.


Rosa skal til Sierra Leone: Fedt at hjælpe nogle, som virkelig har brug for det\nSkoledagene de næste to uger bliver langt fra almindelige for tre elever fra AARHUS GYMNASIUM, Aarhus C. Eleverne er nemlig sammen med deres lærer draget til Sierra Leone for at gøre en forskel for piger i skolealderen.\nI weekenden satte elever og lærere fra AARHUS GYMNASIUM, Aarhus C sig på et fly med kurs mod Sierra Leone.\nHer skal de besøge skoleprojektet The Jeneba Project, som er et initiativ, der skal give børn og unge bedre mulighed for uddannelse i det vestafrikanske land.\nEleverne skal i løbet af de næste to uger lære fra sig på en pigeskole i Sierra Leone og forsøge at give skolen nogle redskaber, som kan sikre endnu bedre undervisning til de vestafrikanske piger, som går på skolen.\nEn af de elever, der skal hjælpe til på pigeskolen i Sierra Leone er Rosa Daugaard. Hun blev en del af projektet via Globale Gymnasiers udvalg på skolen.\n- Projektet giver mig mulighed for at hjælpe nogle mennesker, som virkelig har brug for det. Det vil jeg utroligt gerne være en del af, siger Rosa Daugaard.\nHjælp både nu og senere\nMed sig til Vestafrika har AARHUS GYMNASIUMs elever otte computere. Tanken er, at de danske elever skal lære skolen at bruge computerudstyret. Ikke kun for at give dem udstyret, men også for at gøre det muligt for dem selv at arbejde med undervisningen på pigeskolen efterfølgende.\n- Det handler om at hjælpe dem med at starte bedre læringsforløb op. Vi skal dels lære dem at bruge computerne, men det skal også give dem mulighed for selv at udvikle skolen og undervisningen, når vi er taget hjem igen, siger Rosa Daugaard.\nRosa Daugaard glæder sig til at kunne give noget til de børn og unge i Sierra Leone, som har hårdt brug for det.\n- Jeg tror også, det bliver en oplevelse, som giver mig meget personligt, og som jeg selv lærer en masse af, siger hun.\nFeminisme på skoleskemaet i Tilst\nKan man lave feministisk julepynt? Hvordan står det til med ligestillingen og kønsrollerne i Kina? Og hvad definerer egentlig feminisme anno 2018? Hver måned mødes op mod 25 elever fra AARHUS GYMNASIUM, Tilst i en helt særlig studiekreds og diskuterer et af tidens måske mest omdiskuterede begreber: feminismen.\nDer er nok at tage fat på, når det kommer til feminismen. Det ved de på AARHUS GYMNASIUM, Tilst.\nFor godt et halvt år siden oprettede to lærere, Lene Birk Larsen og Birgitte Holm Jørgensen, nemlig en feministisk studiekreds, hvor interesserede elever kunne få lov til at diskutere feminisme og dykke ned i alle de ting, der knytter sig til feminismen.\nOg det blev en succes. I dag består studiekredsen af hele 25 elever fra alle årgange – og af alle køn.\n”Vi ville gerne skabe et rum, hvor eleverne kunne mødes på tværs af uddannelse, køn, religion og etnicitet og snakke om de ting, der optager dem i forhold til kønsspørgsmål og ligestilling mellem kønnene,” siger Birgitte Holm Jørgensen og fortsætter:\n”Vi er ikke overraskede over interessen, men vi er overraskede over, at eleverne prioriterer vores studiekreds så højt og lægger så meget energi og tid i den i deres ellers pressede hverdag.”\nWorkshop på kvindemuseet og aktivisme\nStudiekredsen mødes en gang om måneden og diskuterer feminismen ud fra forskellige temaer og emner. Indtil videre har eleverne både været på Kvindemuseet og deltaget i en workshop om kvindebevægelsens vigtige mærkesager, diskuteret den kvindelige rapper Nikolines musiknummer ”Sut min klit” og lavet aktivisme i form af feministisk julepynt, digte og poetry slam.\nOg der er masser af læring at finde i en studiekreds, der behandler kønnene, tilføjer Lene Birk Larsen\n”Vi mener det er en vigtig del af den almene dannelse at være oplyst om ligestilling mellem kønnene. Eleverne lærer at forholde sig til deres omverden og at diskutere de emner, der vedrører dem. De lærer at udtrykke sig og kommunikere deres holdninger gennem oplæg, diskussioner og aktivisme,” siger hun.\nFor lærerne har det været inspirerende at opleve de unge, når studiekredsen har været samlet.\n”Der er mange forskellige indgangsvinkler til feminismen, og det har skabt en naturlig diskussionslyst og motivation til at tage fat i nye områder. Det gør indtryk at se, hvordan problematikker fra elevernes hverdag og erfaringsverden virkelig er noget, de forholder sig til og reflekterer over,” forklarer de.\nI det nye år har den feministiske studiekreds både planer om debateftermiddag med antifeminister, besøg på Aros med fokus på kunst og feminisme gennem tiden – og mange andre emner, der kan gøre eleverne klogere på ligestilling mellem kønnene og feminismen.


Erik Hansen 06-08-2018 08:00:29\nMed den seneste udvidelse på 2.000 kvadratmeter færdigvarehal til venstre i billedet, er anlægget hos Jensen Seeds A/S i Birkum nu oppe på 7.500 kvadratmeter. De seneste to år er mandskabsstyrken øget med 10 til nu 35 medarbejdere i den DLF-ejede frøvirksomhed.\n– I skal påregne, at afgrøden som en tommelfingerregel slår fejl hvert tiende år.\nHos Jensen Seeds A/S i Birkum lægges der ikke skjul på, at dyrkning af spinatfrø og for den sags skyld andre specialafgrøder er risikobetonet.\nTil gengæld kan avlerne forvente et gennemsnitligt udbytte på omkring 20.000 kroner pr. hektar i normalår.\n- Vi har en lang kø af landmænd, som gerne vil dyrke havefrø, og vi tager hvert år 10-20 nye avlere ind. Dels fordi nogle avlere stopper, blandt andet fordi afgrøden kun kan dyrkes med mellemrum på fem år eller mere, og dels også for at sikre arealer nok til den øgede efterspørgsel på markedet og for at sprede risikoen, ikke mindst i disse år med variererede nedbørsmængder landet over, forklarer administrerende direktør hos Jensen Seeds, Ann Laura Luunbjerg.\nEn stor part af verdens avl af spinatfrø foregår i Danmark. Dels har vi det perfekte klima, god jord med høje reaktionstal, og dygtige planteavlere med erfaring med dyrkning af spinatfrø.\nIkke mindre end 10.000 hektar med denne specialafgrøde dyrkes af danske planteavlere. Af disse står Jensen Seeds-avlerne på Fyn og det øvrige land, lige fra Bornholm til Als og Limfjorden, for omkring halvdelen.\nLæs mere om Jensen Seeds og udvidelsen i Birkum i denne uges LandbrugFyn.


Sådan passer vi på hinanden | Scleroseforeningen\nCovid-19 er indtil videre kommet for at blive, og vi skal stadig passe på hinanden. Vi opfordrer alle indsamlere til at tage nogle få, men vigtige forholdsregler, så vi sammen skaber en ansvarlig indsamling.\nNår du skal ud og samle ind, vil vi opfordre dig til at følge disse 4 enkle forholdsregler. Så passer du både på dig selv og på de personer, der åbner døren for dig.\nHold afstand ved døren\nTræd et skridt tilbage, når du har ringet eller banket på\nRæk bøtten frem\nNår du skal modtage et bidrag, så ræk bøtten frem i strakt arm\nBrug maske, hvis det gør dig tryg, eller det anbefales af myndighederne\nDu får tilsendt en maske sammen med din indsamlingsbøtte\nMedbring en lille flaske sprit\nSå du kan spritte dine hænder af med jævne mellemrum\nNår du er færdig med at samle ind, skal du aflevere indsamlingsbøtten til din indsamlingsleder. På indsamlingsstedet vil der være sprit, og vi lukker kun så mange indsamlere ind ad gangen, at det er muligt at holde god afstand.\nNår du afleverer din bøtte, kommer vi i år ikke til at tælle, hvor meget du har samlet ind. Det er spændende at vide, men det tager ofte lang tid, så derfor har vi besluttet det, for at minimerer ventetiden og for at gøre det lettere at holde afstand.\nVi forholder os løbende til myndighedernes anbefalinger, og vi tilpasser løbende vores anbefalinger og rammen for indsamlingen efter de seneste anbefalinger. Her på siden kan du altid finde senest nyt om de forholdsregler, som vi tager for, at vi sammen kan skabe en ansvarlig indsamling.\nBrænder du inde med en god idé til, hvordan vi passer på hinanden, når vi skal ud og samle ind søndag den 13. september?\nSå vil vi gerne høre dig. Din idé kan måske inspirere andre til at skabe en tryg og ansvarlig indsamling. Send en mail med din idé på indsamling@scleroseforeningen.dk