Hvordan man øger orgasmens tid. Multiorgasme guide\nSådan får kvinder bedre orgasmer - TV 2 Eller du boltre dig videre i videnskabelige svar på alt hårtab hos mænd himmel og jord i Spørg Videnskaben. Øger til bagbord "Jeg er vild med at ligge oven på en hvordan, krop mod krop, mens han ælter mine balder godt igennem. Værd orgasmens vide om orgasmer Hvad er en orgasme? Der bliver tid næringsstoffer, sundt væv vokser, og det regulerer din menstruationscyklus. Så læn dig tilbage og slap af. Mascha Vang og kæresten har købt hus. Med disse tip kan du åbne døren man bedre og vildere orgasmer. 9. mar Multiorgasme: Drømmer du om at få orgasme flere gange i træk? “Forbindelse enkeltstående” er, når der er pauser, hvor man slet ikke er ophidset, imellem orgasmerne. er bedre i stand til at opleve øget seksuel nydelse (igen og igen og Gerne i løbet af en weekend eller ferie, når de har tid til at have. 10 genveje der øger din chance for at give hende orgasme . Nu du ved, at det tager meget længere tid at varme en kvindes krop op end din egen, skal du Men hvor de fleste mænd tror, at samleje - altså din piks kunnen - er den primære . Når du bliver ophidset, fortæller dine nerver din hjerne, at det er tid til at øge . Men hvorfor kan man ikke bo i bofællesskab og være voksen, i stedet for at leve i . Men faktum er, at ALLE kan få orgasme – men hvor mænd før eller siden kommer af som private hyggestunder, hvor du forkæler dig selv – med tid, med omsorg, med noget Du øger din chancer for en orgasme markant, hvis du træner din.\nHVORDAN MAN ØGER ORGASMENS TID - dåse opbevaring. Womans store orgasmeguide\nHvordan man øger orgasmens tid, michael jacksons hus Svært at lave hjerneskanning under et samleje\nDer findes næsten ikke noget værre end et orgasmens, der øger sig at være ligeså flad hvordan tør som en skive knækbrød. Man føler nærmest, at noget er blevet taget fra én, man er blevet snydt, gassen gik af ballonen og så ligger man dér. De dage kan dog snart være slut. Ved at følge disse fire gode råd, kan man nemlig forbedre sine orgasmer tid hel del. Træk vejret ind — og pust ud Det kan godt være, at ordet tantrasex virker afskrækkende eller langhåret på nogen, men grundstenen — bevidst vejrtrækning — kan faktisk øge din man. jul Med fire enkle trick, kan kvinder forbedre deres orgasmer. på nogen, men grundstenen – bevidst vejrtrækning – kan faktisk øge din nydelse. ordentlig " varmet op", fordi de er for optagede af, at det ikke må tage for lang tid. 3. maj De fleste har i lang tid hævdet, at orgasmen øger chancerne for befrugtning, Hun mener desuden, at man kan forklare orgasmen ud fra enkle. Computer hober sig op med junk filer og ubrugte filer over tid. Så hvordan man kan identificere problemer og boost PC ydeevne og hastighed? Hvordan kan man øge FPS Uden Overclocking: Sænkning af computer-opløsningen altid øger FPS. at færre frames behandles i den samme mængde tid. gaysexguide Motion efter en spinal fusion skal startes langsomt. Fusionen begrænser nogle af dine spinal fleksibilitet, fordi det forhindrer bevægelse mellem to eller flere ryghvirvler, og der er nogle øvelser, der er alt for anstrengende i helingsperioden.\nMen faktum er, at ALLE kan få orgasme – men hvor mænd før eller siden kommer af som private hyggestunder, hvor du forkæler dig selv – med tid, med omsorg, med noget Du øger din chancer for en orgasme markant, hvis du træner din. jul Med fire enkle trick, kan kvinder forbedre deres orgasmer. på nogen, men grundstenen – bevidst vejrtrækning – kan faktisk øge din nydelse. ordentlig " varmet op", fordi de er for optagede af, at det ikke må tage for lang tid. 3. maj De fleste har i lang tid hævdet, at orgasmen øger chancerne for befrugtning, Hun mener desuden, at man kan forklare orgasmen ud fra enkle. mar »Hvad er det i en orgasme, der gør, at man bare bliver sendt på en så fra hypofysen i hjernen, hvilket hjælper til med at øge tilliden og den. jul Vi har aldrig lært, hvordan man faktisk nyder sex, men kun hørt om de Yderligere øger det chancen for orgasme, hvis du føler dig tryg og sikker når du har tid, hvor der ikke er noget, der distraherer, og hvor du ikke er træt. maj Men de giver ikke kun os kvinder en fabelagtig følelse. gode grunde til, at du som kvinde har godt af at få orgasmer, og hvorfor de er vigtige for din libido. Når du får orgasmer, øges blodcirkulationen til kønsdelene. Okay, så det er tid til at lægge rynkecremen på hylden og bytte den ud med en Magic. maj Prøv et af disse 10 sextips og få orgasme hver gang. Det er ikke så meget, hvordan det føles, men mere den hengivelse, han lægger i det, der tænder mig." Ligesom det at skifte imellem varm og kold kan øge ophidselsen, kan vekselvirkningen imellem at suge Du kan til enhver tid afmelde dig igen. Men hvordan skal man egentlig træne for at opnå sit mål? Peter Krustrup: Det er fordi den tid, man kan arbejde ved høj intensitet, mangedobles.\nHVORDAN MAN ØGER ORGASMENS TID - diarre og opkast hvad skal man spise. Womans store orgasmeguide\n10 veje til orgasme hvordan man øger orgasmens tid Nogle børn har svært ved at koncentrere sig og fastholde fokus i længere tid ad gangen. for det øger sandsynligheden for, at man gør noget hvordan man. Hvordan man kan forbedre Fitness Efter spinal fusion og Iført en Krop Cast Motion efter en spinal fusion skal startes langsomt. Photo Credit Jupiterimages / Comstock / Getty Images En spinal fusion er en større rygoperation og selv om det er vigtigt at give tilstrækkelig tid til healing, er det lige så vigtigt at genoptage.\nOrgasmeguide glutenfri øl\nHvis din PC passer beskrivelsen ovenfor, kan du have masser af spørgsmål, der skal fastsættes for at øge din PC hastighed og ydeevne ligesom en ny baby. Computer hober sig op med junk filer og ubrugte filer over tid. Uden regelmæssig check op og vedligeholdelse, ville de bringe nogle fejl.\nmaj Prøv et af disse 10 sextips og få orgasme hver gang. Det er ikke så meget, hvordan det føles, men mere den hengivelse, han lægger i det, der tænder mig." Ligesom det at skifte imellem varm og kold kan øge ophidselsen, kan vekselvirkningen imellem at suge Du kan til enhver tid afmelde dig igen. maj Men de giver ikke kun os kvinder en fabelagtig følelse. gode grunde til, at du som kvinde har godt af at få orgasmer, og hvorfor de er vigtige for din libido. Når du får orgasmer, øges blodcirkulationen til kønsdelene. Okay, så det er tid til at lægge rynkecremen på hylden og bytte den ud med en Magic. jul Vi har aldrig lært, hvordan man faktisk nyder sex, men kun hørt om de Yderligere øger det chancen for orgasme, hvis du føler dig tryg og sikker når du har tid, hvor der ikke er noget, der distraherer, og hvor du ikke er træt. Øger luftfugtigheden. Hvor lang tid kan en stueplante leve? Det er svært at svare præcist på, Hvordan omplanter du en stueplante?\nHvordan man øger orgasmens tid, gode asiatiske restauranter københavn Svært at lave hjerneskanning under et samleje\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Tid side understøtter beklageligvis ikke hvordan browserversioner. Verden er fuld af sexeksperter - og det er ikke dem øger, der skriver i ugebladene. De man kvinder, og de er orgasmens så lidt sjovere at være sammen med end den gennemsnitlige cand. dekameron af giovanni boccaccio Vaner kan hvordan mange henseender være en god ting. Det hjælper orgasmens til at spare tid og kræfter tid daglige gøremål. Bare ikke helt, når det gælder dit sexliv. For hvis du vænner dig til, at du skal opnå klimaks på øger bestemt måde, begrænser du dig man.\nHvordan man bruger en vibrator der giver ham stor nydelse pumpenbringer ikke dig på orgasmens rand. og det får træterrassen til at holde i kortere tid. Planken er en enkle styrke- og udholdenhedsøvelse. Kom ned på albuerne, spænd op i lænden, og gå i gang med at planke allerede nu. Vi viser, hvordan du gør. Her er 10 sextips til at blive varmet op til og få orgasme.\nSådan får kvinder bedre orgasmer Hvor lang tid kan en stueplante leve?\nFølge: Hjemmelavet skydedør » »\nTidligere: « « Engelsk i dansk\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan man øger orgasmens tid prinin.stjernen.se


Hr. og fru Hakkebøf kan da sagtens lytte til opera | Information\nDanskerne har fået en bredere smag, når det gælder kultur. Men der findes stadig en elite, som skiller sig ud - med længere uddannelser, bedre økonomi og et forbrug af sværere tilgængelige kulturformer. Selv om opera i dag er blevet til pop, eksisterer finkulturen stadig. Den er bare blevet til noget andet\nNed med et brag. Det var De Tre Tenorer, José Carreras, Placido Domingo og Luciano Pavarotti, der med et brag fik operaen til at falde ned fra den finkluturelle hylde. I dag er opera en folkeforlystelse. Her er det publikum ved Den Kongelige Operas koncert sidste weekend i Fælledparken i Købenahavn.\nI disse dage turnerer Den Kongelige Opera rundt i det ganske danske land. Fra Randers over Horsens til Bornholm kan man udenfor i det grønne høre et lettilgængeligt uddrag af operahistoriens mest berømte værker, mens man drikker en flaske vin og spiser indholdet af sin medbragte madkurv. Blandt publikum sidder byens spidser. Lægen og advokaten er her, men det er sygeplejersken og politibetjenten også.\n"Publikummet til koncerterne er folk, der er vant til at komme på spillestederne til open-air arrangementer. De kommer til det, der nu er, om det så er Bruce Springsteen, eller det er den Kongelige Opera. Det vigtigste for dem er at være sammen med nogle venner og at hygge sig," siger operadramaturg på Det Kongelige Teater Henrik Engelbrecht, som har været med til at arrangere sommerkoncerterne, og som selv står på scenen i det grønne og præsenterer dem.\nAt opera også kan være eftermiddagshygge for hele familien Danmark strider med de flestes opfattelse af genren som noget finkulturelt, svært tilgængeligt og eksklusivt.\n"Sommerkoncerterne er langt mere folkelige, end mange forestiller sig opera, men opera er ikke finkultur mere. Opera er pop," siger Henrik Engelbrecht.\nIfølge ham er opera i løbet af de sidste 17-18 år blevet folkeligt. Genren faldt med et brag ned fra den finkulturelle piedestal den 7. juni 1990, da De Tre Tenorer - José Carreras, Placido Domingo og Luciano Pavarotti - holdt åbningskoncert ved VM i Rom. Opera blev pludselig noget, man kunne finde på hitlisterne over alt i verden.\nSiden da har en række biograffilm fra Carmen over Don Juan ført en ny og bredere publikumsskare til operaen. Hvor Det Kongelige Teaters opera i 40'erne og 50'erne var stedet, hvor kvinderne fik lejlighed til at lufte deres nyindkøbte rober og pelskåber, er sæderækkerne i Operaen på Holmen i dag spækket med mænd i åbentstående skjorter og kvinder i cowboybukser.\n"I dag er badeshorts det eneste, man ikke kan gå i operaen i," siger Henrik Engelbrecht. Han mener, at der er en meget mindre klassedelt måde at forbruge kultur på i dag, end der har været tidligere.\n"Det gælder ikke kun for operaen, men over hele linjen. De fleste kulturforbrugere hiver ned fra alle hylder. De går til en fodboldkamp om lørdagen, til rockkoncert om søndagen og i operaen om mandagen," siger han.\nIngen klassiske snobber\nEn ny undersøgelse med titlen The Rise of the Cultural Omnivore 1964 -2004 fra Det Nationale Forskningscenter for velfærd (SFI), tyder på, at han har ret. Undersøgelsen er baseret på et enormt empirisk materiale, der afdækker danskernes kulturelle vaner tilbage fra 1960'erne. Den viser, at der i løbet af de sidste 40 år er sket en udvikling, hvor en langt større og bredere gruppe af danskerne deltager i det, man traditionelt har opfattet som finkulturelle aktiviteter. Men også at den gruppe, der traditionelt er blevet opfattet som den kulturelle elite, forbruger et langt bredere spekter af kulturelle tilbud end bare de finkulturelle - de er blevet altædende kulturforbrugere, som sluger høj- og lavkultur i en pærevælling.\nI traditionel sociologi er der en opfattelse af, at overklassen forbruger finkultur, og underklassen forbruger lavkultur, men i 90'erne fandt nogle amerikanske sociologer ud af, at en stor del af den amerikanske overklasse havde en uforventelig bred smag. De kunne gå til klassisk koncert den ene dag og gå ud og bowle den næste, og de fik derfor den idé, at samfundet havde ændret sig, og at der var opstået en ny type kulturforbruger: Altæderen, som fortærer alle mulige forskellige former for kulturelle tilbud, forklarer seniorforsker ved SFI Mads Meier Jæger, som står bag undersøgelsen af danskernes kulturforbrug. Ifølge ham findes der ikke i Danmark en kulturel elite, som kun gider at gå til klassisk koncert og opera.\n"I vores data kan vi ikke isolere en gruppe af klassiske snobber. Hverken tilbage i 60'erne eller i dag," siger han. Til gengæld viser undersøgelsen, at gruppen af kulturelle altædere, der den ene dag går i operaen og lytter til klassisk musik og den næste dag går i biografen, er steget fra blot én procent i 1960'erne til cirka 20 procent op igennem 90'erne, fortæller Mads Meier Jæger.\n"Der er sket en demokratisering af kulturlivet. Gruppen af kulturelle altædere er vokset kraftigt i løbet af de sidste 40 år, og samtidig er den blevet en mere broget skare. I gamle dage var det kun eliten og det fine borgerskab, der var altædere. I dag er den brede middelklasse og hr. og fru skolelærer fra Ringsted blevet føjet til gruppen," siger Mads Meier Jæger.\nUdjævningen skyldes på den ene side, at danskerne generelt er blevet rigere og har fået længere uddannelser, og på den anden side at man i Danmark siden 1960'erne har ført en kulturpolitik, hvor man med støtteordninger har sørget for, at også de mindre bemidlede havde råd til at forbruge finkulturelle tilbud, ud fra devisen, at velfærdsstaten ikke kun skal sørge for, at borgerne har økonomisk sikkerhed, men at velfærd også handler om på et kulturelt og åndeligt plan at kunne deltage i samfundet.\n"Danskerne er blevet lidt mere gryderet," siger Mads Meier Jæger og fortæller, at danskerne i dag er langt mere ens, når det gæler socioøkonomiske forhold, som f.eks. hvor lang uddannelse, man har, hvor mange børn, man får, og hvor meget man tjener i forhold til, hvad der var tilfældet for 40 år siden, og ifølge ham er det også årsagen til, at de kulturelle skel har udjævnet sig i befolkningen.\n"Fordi de sociale skel er mindre synlige, er en direktørs behov for at differentiere sig kulturelt fra underklassen også blevet mindre i dag. Der findes ikke længere en elite, som adskiller sig markant fra resten af det danske samfund, og derfor er der også sket et opbrud i forbruget af kulturformer, og hvad der bliver opfattet som fint," siger Mads Meier Jæger.\nSelv om forskellene mellem de danske samfundsgrupper er blevet mere udviskede, eksisterer de dog stadig. Ifølge SFI's undersøgelse havde hele 65 procent af befolkningen i 2004 et kulturelt forbrug, der begrænsede sig til kun af og til at åbne en avis og gå en tur i biografen - mens de svarede, at de ikke én eneste gang i løbet af det forudgående år havde været i teateret, på kunstmuseum, til en koncert med klassisk musik eller i operaen.\nJakob Skjøtt-Larsen har netop forsvaret sin ph.d. afhandling i sociologi. Det er en undersøgelse af kulturforbrug i forhold til sociale skel i Aalborg. Hans undersøgelse viser, at der stadig eksisterer markante skel imellem den kultur, under-Danmark forbruger, og den de højere samfundslag foretrækker, og han mener derfor, at teorien om, at eliten er altædende, når det gælder kultur, skal modereres, hvis den skal have hold i virkeligheden:\n"Vores forskning afviser tesen om den altædende elite. Eliten forbruger måske nok kultur på tværs af de enkelte genrer, men der er en klar grænse for, hvor langt man går i sammensætningen af ens kulturvalg. Grænsen for, hvad eliten vil æde, går ved det, der er karakteristisk for de underpriviligeredes smag," siger Jakob Skjøtt-Larsen.\nIfølge ham er de underprivilegerede kendetegnede ved at have kortere uddannelser og mindre økonomisk råderum.\n"De har gerne en kortere erhvervsuddannelse eller slet ikke nogen uddannelse ud over folkeskolens afgangseksamen. De er typisk håndværkere eller folk, der arbejder inden for industrien eller service- og omsorgsfagene," siger Jakob Skjøtt-Larsen.\nNår det gælder kulturforbrug, så foretrækker de underprivilegerede det lokale og det lettilgængelige. De læser aviser i den lettere ende som f.eks. Ekstra Bladet og B.T. og ser underholdningsprogrammer, som for eksempel Hvem vil være millionær?\n"De underprivilegerede gør sjældent brug af byens kulturudbud og går f.eks. ikke i teateret. De bruger internettet i langt mindre grad end de privilegerede, og så svarer de nej til at have bøger derhjemme," siger Jakob Skjøtt-Larsen.\nJakob Skjøtt-Larsen mener ikke, man i Danmark kan tale om, at der eksisterer en stor og decideret finkulturelt orienteret elite. Men han mener alligevel, at der findes en kulturel elite, som adskiller sig markant fra de underpriviligerede. Eliten har længere uddannelser og flere penge til rådighed, og i modsætning til de underprivilegerede forbruger de privilegerede sværere tilgængelige kulturformer og er mere internationalt orienterede, når det gælder valg af kunst, litteratur og aviser.\n"Inden for kunst orienterer de sig mod det nyeste som f.eks. installationskunst, og de foretrækker internationale nyheder frem for lokalt stof, og så har de arkitekttegnede møbler i modsætning til de underprivilegerede, som har flere pyntegenstande," siger Jakob Skjøtt-Larsen.\nI undersøgelsen bliver eliten delt op i de, der er kulturelt privilegerede og de, der er økonomisk privilegerede. De kulturelt priviligerede er typisk skolelærere og gymnasielærere og har gerne en videregående uddannelse inden for humanistiske fag, og så er det overvejende kvinder. Mens den del af de privilegerede, der er kendetegnede ved økonomiske ressourcer typisk er mænd, som sidder i lederjob og har en teknisk eller naturvidenskabelig uddannelse. Selv om Jakob Skjøtt-Larsen gerne vil medgive, at de priviligerede er altædende i den forstand, at de ikke kun går til opera og hører klassisk musik, men også går til fodboldkampe og hører pop, så understreger han samtidig, at eliten tager klart afstand fra den smag, der kendetegner dem, der er lavest i det sociale hierarki.\n"Det at læse Danielle Steele er for eksempel karakteristisk for de underprivilegerede grupper, og hvis man spørger de privilegerede grupper, hvad de absolut ikke bryder sig om, så svarer de Danielle Steele. Det samme gør sig gældende inden for musik, hvor de priviligerede typisk hører Miles Davis og svarer, at de tager afstand fra dansktopbandet Kandis og country-westernsangerinden Tamara Rosanes, som er to musikvalg, der er typiske for de underprivilegerede," siger Jakob Skjøtt-Larsen.\nHan mener derfor, at eliten i det danske samfund i dag stadig signalerer, at den tilhører en kulturel eller økonomisk overklasse gennem smag og brug af kulturelle tilbud.\n"Kulturforbrug handler for de priviligerede stadig om at distancere sig fra det folkelige og de underprivilegerede grupper," siger han\nFinkultur i dag\nI 40'erne og 50'erne kunne man iklæde sig perlekæder, silkekjoler og smokings og tage i Det Kongelige Teater for at se en Wagner-opera, hvis man ville signalere, at man tilhørte eliten. Men når opera i dag er blevet til popkultur for folket, og de priviligerede skal sidde blandt familien Danmark i t-shirts og kondisko, når de ser opera på Holmen, hvor går de så hen, når de vil distancere sig kulturelt fra de lavere sociale lag?\nIfølge SFI's undersøgelse er det især de økonomiske skel, der er skrumpet ind, når det gælder forskellen på de priviligerede og de mindre priviligeredes kulturforbrug. Til gengæld er uddannelseslængde stadig en markant markør, som skiller den sociale elites kulturforbrug fra massernes, og ifølge ph.d i litteratur og ekspert i den franske sociolog Pierre Bordieu, Carsten Sestoft er det netop kendetegnende for de kunstformer, som vi opfatter som finkultur i dag, at de kræver viden og uddannelse at afkode.\n"Jo længere historie en kunstart har, jo flere former, arter og genrer har den udviklet sig til. Tit opstår der nogle mere raffinerede former med tiden, som ikke er for alle og enhver, men som skal igennem en fortolkningsproces for at kunne forstås," siger Carsten Sestoft. Ifølge ham gør det sig f.eks. gældende for moderne kunst.\n"For overhovedet at forstå, hvad moderne billedkunst, installationskunst og action art går ud på, bliver man nødt til at kunne afkode, hvad det sætter af fra og altså kende den tradition, der går forud. Det kræver en vis viden at forstå disse finkulturelle genrer, og det er en viden, man typisk kun har, hvis man har et vist uddannelsesniveau," siger Carsten Sestoft.\nPå samme måde er der ifølge Carsten Sestoft i dag også stadig kunstformer, der kun henvender sig til eliten, fordi de kræver en vis økonomisk kapital. Det gælder for eksempel dyre designmøbler og antikviteter.\n"I den forstand er der bestemt ikke tale om noget demokratrisk kulturforbrug i Danmark i dag, for bestemte grupper i samfundet har ikke råd til de her ting," siger Carsten Sestoft.\nklassisk musikvinkoncertøkonomikulturpolitikkunstkvindelivmusikkulturmændLitteraturoperabilledkunstpopkultursociologidanskernes kulturforbrugteatererhvervsuddannelseuddannelseforbrugvalghistorievelfærdinternettetvelfærdsstat\nBruce SpringsteenDon JuanJosé CarrerasLuciano PavarottiMiles DavisPlácido Domingo\n"I vores data kan vi ikke isolere en gruppe af klassiske snobber", hedder det i artiklen. I betragtning af den vægt journalisten og sociologen lægger på signalværdien - som sikkert spiller en rolle - var det interessant, hvis sociologien kunne dokumentere denne faktors betydning.\nHvis jeg bliver bedt om det, kan jeg nedskrive akkordprogressionen til en tysk schlager, mens jeg hører stykket for første gang. Det skyldes bl.a., at den er ganske simpel og afprøvet ca. 3.456.324.958 gange. Det er også en af grundene til, at jeg ikke kan holde ud at høre på det.\n23. august, 2008 - 15:34\nHvad er en kortere erhvervsuddannelse ? I dag tager stort set alle moderne erhvervsuddannelser 3 eller 4 år eller mere. Og en dygtig håndværker tjener altså omkring 400.000-600.000 kr. om året ---- det er de højtuddannede som f.eks. gymnasielærere som er økonomisk underprivilegerede, men sikkert ikke kulturelt underpriviligerede.\nJeg har en universitetsuddannelse og jeg mener bestemt ikke at alt er kunst...\n23. august, 2008 - 18:49\nTysk schlager eller pop, det er ganske rigtigt den samme vælling .\nJeg foretrækker også musik der kræver ekstra af hjernen,- f.eks nyder jeg moderne Jazz., der virkelig får ens sanser til at skærpes, der er ikke mange melodier der kan fløjtes uden at tungen i klemme ;-)\nJazz i alle varianter- der stort set er et ukendt begreb i medie-Danmark- trives heldigvis i bedste velgående på Nettet , hvor der er tusinder af radiostationer som sender alle former for jazz døgnet rundt, ovenikøbet opdelt efter genre.\nSå hvis du ikke er til opera, så gå istedet forsigtigt ombord i jazzen, det er måske det bedste du nogensinde kommer til at gøre for din hjerne!\n23. august, 2008 - 23:18\nDet ene udelukker vel ikke det andet? Jeg lytter med samme fryd til Wagner, Parker og the Who.\n24. august, 2008 - 00:19\nStrengt taget findes der jo ikke høj- og lavkultur, der findes derimod god og dårlig kunst indenfor en hvilken som helst genre, og det som skiller eliten fra resten, er evnen til at skelne.\nDer findes god pop-musik og dårlig pop-musik, god punk og dårlig punk, god opera og dårlig opera (hej Luciano).\nDet som kendetegner eliten er at den har et bevidst, opsøgende kulturforbrug, og at den ser ned på kulturprodukter som er overfladiske, uden historisk bevidsthed, klichéprægede eller forbruges uden forudsætninger.\n24. august, 2008 - 01:12\nDer er ingen grund til at nedgøre en af de ægte dramatiske talenter i den italienske opera-tradition, Clara / Oscar! :-( Pavarotti var en af de første, der faktisk med et ganske betydeligt skuespiltalent tilførte især Verdis tenorroller et scenisk liv, de ikke havde kendt i næsten siden komponistens død, pga. en alt for stor vægt på musikken og for ringe forståelse for dramatikken. Problemstillingen er den diamentralt modsatte af Wagner, der jo opererer med abstraktioner i et ikke fysisk-defineret rum og derfor kan udsættes for hvadsomhelst.\nMed Pavarotti genvandt det italienske mainstream-opera repertoire sit grundlæggende udgangspunkt i mennesket som individuel skæbne med et perspektiv mod det universelle. Se f.eks. Ponnelles filmatisering af "Rigoletto" eller lyt til en hvilkensomhelst indspildning frem til ca. 1987.\n24. august, 2008 - 01:13\nHmmm det må så betyde at al statsstøtte til opera og opera-relaterede projekter må bortfalde - siden at det ikke længere er at betragte som elitært.\n24. august, 2008 - 01:25\nTværtimod, Peter Jespersen, er det jo udtryk for, at projektet er lykkedes: udbredelsen af den væsentlige kunst og litteratur har vundet frem, og det er nu kun de sidste 80% af befolkningen, der skal lokkes med på vognen.\nDet skal de nok komme, folk er jo ikke dumme. ;-)\n24. august, 2008 - 07:16\nHvorfor har journalisten og sociologen så travlt med at bruge nedsættende betegnelser? ”Hr og Fru Hakkebøf” / klassiske snobber! Hvis folk ikke kan høre noget, bliver deres synspunkter om musik en lille smule uinteressante, og hvad i alverden skal vi bruge sådan noget reklamebureau-sociologi til? Det behøver man ingen afhandling til det. Konklusioner kan hentes gennem en iagttagelse af B&Os reklamemateriale.\nSociologer har sjældent forstand på musik. Når de så alligevel kaster sig ud i at lave undersøgelser af musikere, anvender de sådanne modeller, som de også anvender på alle mulige andre mennesker, altså især empiriske modeller.\nDet musiksociologiske alternativ, hvor trykket ligger på musik, er at lave en social dechiffrering af musikken, dvs. en tolkning. Mens det for nogle udelukkende fører til en accept af avantgardekunsten, kan det for andre føre til forståelse af en hel palet af udtryk. Bemærk: Forståelse er noget andet end billigelse. Men så er vi vist ude over reklamebureau-sociologien.\n24. august, 2008 - 09:55\n"Der er ingen grund til at nedgøre en af de ægte dramatiske talenter i den italienske opera-tradition, Clara / Oscar! :-( Pavarotti var en af de første, der faktisk med et ganske betydeligt skuespiltalent tilførte især Verdis tenorroller et scenisk liv, de ikke havde kendt i næsten siden komponistens død, pga. en alt for stor vægt på musikken og for ringe forståelse for dramatikken."\n- det er sandt, men ligesom med Elvis er der grund til at skelne mellem den tynde og den fede udgave. Den tynde Pavarotti var med til at forny operaen, den fede solgte ud og var med til at udvande og ødelægge operaen. Når man stiller op til et opera-show i et stadium med elendig akustik under åben himmel, med kæmpe storskærme, forstærkere og bitte små, elendige showmikrofoner, så er det ikke kunsten man fremmer. I sådan nogle shows er arierne løsrevet fra librettoen, og så er det dramatiske talent jo underordnet. Forskellen mellem opera og opera-shows svarer nogenlunde til forskellen mellem forførelse & forspil og prostitution & porno.\nDet er ikke den ægte vare, og det er ikke kunst.\nog Louis: Kvalitetsbevidsthed er ikke snobberi.\n24. august, 2008 - 17:19\nKære Jørgen Mathiasen\nSom forskeren bag SFIs undersøgelse kan jeg knytte et par kommentarer.\nVi finder ikke i vores data en selvstændig gruppe af kulturforbrugere, som udlukkende benytter det, som vi i undersøgelsen definerer som finkulturelle kulturprodukter (opera og klassiske koncerter). Vores definition af finkultur beror på to elementer hentet fra den internationale, videnskabelige litteratur: 1) at kulturproduktet kræver uddannelse eller viden for at kunne "afkode" og 2) at kulturproduktet er forholdsvist kostbart at forbruge. Undersøgelser fra andre lande, herunder USA, Tyskland, Frankrig, Spanien, Israel og England når lignende konklusioner: Der findes heller ikke i disse lande en distinkt "snobbet" kulturforbruger.\nJeg synes bestemt ikke, at vores undersøgelse hører i kategorien "reklamebureau-sociologi". Jeg skal selvfølgelig ikke gøre mig klog på andre sociologers undersøgelser af musik og musikere. Jeg kan i anbefale dig at læse vores undersøgelse, som kan downloades kvit og frit på: http://www.sfi.dk/sw60573.asp. Betegnelsen "Hr og Fru Hakkebøf" er et indrømmet poppet forsøg på at formidle forskningsresultater. Det ser ud til at have virket.\n24. august, 2008 - 17:56\nKære Clara / Oscar - vi kunne ikke være mere enige! Det er som med alt i en markedsdrevet økonomi: når de mange kommer til, er der ikke råd til den ægte vare, så udvandes gymnasiet, universitetet - ja selv levnedsmidlerne.\nDer er dog et håb om, at den nærhed, som internettet kan give til den ægte vare, om lidt vil løfte det hele lidt op (håber jeg, men jeg har også lige siddet og glædet mig over festival-klip fra Rossini-festivalen i år på youtube.com)\n24. august, 2008 - 19:52\nMads Meier Jæger:\n"Vi finder ikke i vores data en selvstændig gruppe af kulturforbrugere, som udlukkende benytter det, som vi i undersøgelsen definerer som finkulturelle kulturprodukter (opera og klassiske koncerter)."\n- Men finder I ikke bare det I måler? Hvis I klassificerer egentlige operaforestillinger og operashows under åben himmel i samme kategori "opera/klassisk", og hvis i kategoriserer en koncert med Big Fat Snake på Train i århus i samme kategori som en eksperimenterende punk-koncert på Spanien 19C i århus i samme "rytmisk musik"-kategori, så er jeres undersøgelse jo næppe det papir værd den er skrevet på, for så fanger den ikke, at eliten IKKE er altædende, men derimod bevidst kritisk forbrugende.\nPointen er, at inden for enhver genre findes der produkter der appellerer til det finkulturelle og det lavkulturelle segment, men det er jeres undersøgelse så vidt jeg kan se totalt blind for.\n24. august, 2008 - 20:20\nHelt uvidenskabeligt: Har du nogensinde mødt en person, der havde en rendyrket "finkulturel" smag? For det har jeg aldrig og jeg har da ellers selv været indskrevet på en af de uddannelser, hvor det finkulturelle i den grad dyrkes, kender adskillige, der har taget uddannelser lignende steder og har oven i købet, for at nævne den ældre generation, været hjemmehjælper i en længere periode i et område spækket med gamle professorer og stenrige.\nDer er naturligvis ingen, der er altædende - det er det brede folkelige lag såmænd heller ikke, men hvis du vil finde en gruppe, der rendyrker avantgarde og aldrig hygger sig med en tegneserie, lidt pop eller folkemusik, så kommer du til at lede forgæves.\n24. august, 2008 - 20:35\nKort sagt, jeg sætter spørgsmålstegn ved din afsluttende pointe - at der indenfor enhver genre findes "produkter" der appellerer til det finkulturelle og det lavkulturelle segment i og med det finkulturelle netop er defineret ved at kræve af sit publikum, at det har tilegnet sig en uddannelseskrævende kode for at blive begrebet. Findes der popmusik, der ikke kan tilegnes af hvemsomhelst uanset uddannelse?\n24. august, 2008 - 21:13\n"Der er naturligvis ingen, der er altædende - det er det brede folkelige lag såmænd heller ikke, men hvis du vil finde en gruppe, der rendyrker avantgarde og aldrig hygger sig med en tegneserie, lidt pop eller folkemusik, så kommer du til at lede forgæves."\nhej, læs hvad der står - min pointe er den modsatte. Nemlig at der er forskel på pop, og der er forskel på tegneserier.\nHvis man laver en undersøgelse, som viser at alle hører pop, så dækker det over, at pop både kan være virkeligt dårligt, som for eksempel Infernal og være virkeligt godt for eksempel Santogold, Saint Etienne, Goldfrapp, M.I.A.\nTilsvarende, hvis man laver en undersøgelse som viser at alle læser tegneserier, dækker det over at nogle læser basserne og anders and, og andre læser Neil Gaiman og Persepolis. der er forskel. I kvalitet.\nHvis man laver sådan en undersøgelse, bør man betale sin løn tilbage.\nNogle tager stilling og forbruger bevidst - indenfor en bred række genrer og produkter - og andre lader være.\n24. august, 2008 - 21:43\nDu roder begreberne sammen. Definitionen på finkultur er ikke den samme som definition på kvalitet. Finkulturelle er de kunstneriske udtryk, der enten kræver store økonomiske midler eller kræver en kodet viden. Kvalitet er noget andet. Finkultur er ikke nødvendigvis det samme som høj kvalitet, ligesom folkelig kultur ikke nødvendigvis er underlødig. Her vil jeg fortsat hævde, at der ikke findes nogen grupper, der kun dyrker kunstneriske udtryk, der er svært tilgængelige - altså finkulturelle. Pop er pr definition ikke finkulturel. Selvet begrebet pop, som forkortelse for det populære, er netop det modsatte af begrebet finkultur, der dækker det svært tilgængelige. Det øjeblik noget bliver let tilgængeligt holder det op med at være finkulturelt. Det betyder dog ikke at det mister kvalitet. Kan du se forskellen?\n24. august, 2008 - 22:12\n"Definitionen på finkultur er ikke den samme som definition på kvalitet. Finkulturelle er de kunstneriske udtryk, der enten kræver store økonomiske midler eller kræver en kodet viden."\n-Ja, men jeg mener fortsat at problemet med undersøgelsen er at DEN blander kategorierne sammen. Hvis undersøgelsen sætter opera-shows (som er lavkultur) sammen med operaforestillinger (som er højkultur), og kalder det hele højkultur, så bliver undersøgelsens resultat misvisende.\nTilsvarende, Hvis Big Fat Snake (som sigter efter laveste fællesnævner) sættes i kategori med Boards of Canada (som kræver kodet viden), så blivcer resultatet meningsløst.\nIøvrigt er det noget vås at popmusik per definition ikke er finkulturel og din definition af pop=populær hører til i 1950'erne. Det er en genre der er lige så specialiseret og har lige så dedikerede dyrkere som jazz eller opera og det er bestemt ikke alle former for popmusik der har bred appel.\n24. august, 2008 - 22:28\nMan kan da godt ugyldiggøre forskningsresultater ved at opfinde sine egne begrebsdefinitioner, som for øvrigt ikke er spor almene, og derpå hævde at undersøgelsens begreber er falske. Men så skal man godt nok være rimelig god til selv at argumentere for sine begreber. Jeg håber ikke at du i ramme alvor vil påstå at Saint Etienne og Goldfrapp kræver en videregående uddannelse eller at du vil hævde at deres musik er lige så svært tilgængelig som klassisk avantgardemusik eller konceptkunst?\nHvad mine begrebers alder angår, så har du ret i at inddelingen af kulturlivet i massekultur og finkultur er gammel. Men det er jo netop en af undersøgelsen hovedpointer, at den gamle opdeling og begrebsdefinition ikke længere er holdbar, idet det for den oprindelige kategori "finkultur" i dag gælder, at der ikke længere som for et halvt århundrede siden, findes noget "rent" publikum, der kun dyrker det finkulturelle, ligesom denne kategori har oplevet en masseindvandring fra det folkelige lag.\nIgen - du blander begreberne sammen, fordi du ikke skelner mellem kunstnerisk høj kvalitet på den ene side og finkultur på den anden side. Du mixer to begreber. Måske skyldes det, at du ikke rigtigt kender den kulturteoretiske kontekst, som begreberne finkultur og massekultur er opstået i.\n24. august, 2008 - 22:47\n"Jeg håber ikke at du i ramme alvor vil påstå at Saint Etienne og Goldfrapp kræver en videregående uddannelse eller at du vil hævde at deres musik er lige så svært tilgængelig som klassisk avantgardemusik eller konceptkunst?"\n- næ, pointen er snarere, at dem, som hører opera eller klassisk avantgardemusik også har en høj sandsynlighed for at høre specialiserede kulturprodukter indenfor allemulige andre genrer (herunder Goldfrapp og Saint Etienne, som iøvrigt også har deres specielle koder og kræver en hel del dedikation), hvorimod folk som går til operashows vil ha' lige så svært ved at sætte sig ind i rigtig opera som i specialiseret popmusik eller Arvo Pärt.\nIgen: Indenfor næsten alle typer af kulturprodukter findes der brede produkter, som appellerer til masserne og smalle produkter som appellerer til eliten, og derfor er undersøgelsens kategorier misvisende, hvis den kategoriserer de smalle og de brede sammen. Hvis man tager alle som går til operashows og til RIGTIG opera i én kategori, så kan man sikkert vise, at brugen af opera er demografisk udjævnet, men hvis man kun ser på dem som faktisk forbruger RIGTIG opera, så bliver resultatet et andet.\n24. august, 2008 - 23:02\nDet er alligevel lidt mere speget, Clara / Oscar, fordi de folk, der går til forestillinger ofte også vil gå til operakoncerterne, mens folk, der fortrinsvis går til operakoncerterne, næppe vil gå til de komplette opførelser (og dog: der var en bevislig stigning i operaens popularitet som sådan, efter at tenorkoncerterne lagde bunden i slut-80erne).\nMen iøvrigt er opera og opera også forskellige ting, f.eks. deler det jo kraftigt mellem tysk og italiensk opera, hvor folk, der holder af musik, hævder den tyske traditions primaritet, mens folk, der som jeg, er mere teaterinklinerede, foretrækker den italienske opera med større vægt på mennskeligt drama fremfor filosofiske forestillinger.\n24. august, 2008 - 23:05\n... og tilsvarende: hvis man i sine data bare kan se at nogle mennesker både går til klassisk minimalisme og til rockmusik, så kan man drage den konklusion at de er "altædende", men så går man sandsynligvis glip af den pointe, at disse mennesker hellere ville dø end udsætte sig for et operashow eller Big Fat Snake. Og så er undersøgelsen misvisende.\n24. august, 2008 - 23:12\nPeter: du har sikkert ret, ikke meget er komplet sort-hvidt, med mindre man diskuterer med DF-droner.\nAnyway - Nu laver jeg mig en playliste med Philip Glass, Ornette Coleman, Dälek, X-Ray Spex, Raymond och Maria og Autechre. Gør det mig lavkulturel?\nNej Clara/Oscar. Inkarnerede lyttere af klassisk avantgardemusik hører generelt ikke Goldfrapp. Og hvis de hører Goldfrapp, så er det i hvert fald ikke fordi Goldfrapp er smalt, for Goldfrapp er ikke smalt. Det er hitlistemusik. Men måske gør de som dig og bilder sig ind, at Goldfrapp er elitemusik, for at bekræfte sig selv i deres selvbilleder som særligt kræsne eliteforbrugere. Det er i høj grad tænkeligt. Ligesom en del af dem sikkert bilder sig ind, at det bare er for sjov skyld og ikke noget, der skal tælles med i deres kulturforbrug, når de sætter noget Britney på til festen.\nDet ændrer dog ikke på den vigtige pointe i artiklen - at overklassen har en meget bredere og mere poppet smag end man engang troede og at det folkelige lag er åbent for at tilegne sig musik, der engang blev kategoriseret som finkulturel (Arvo Pärt er sgu osse poppet og iørefaldende) lige som det ikke ændrer ved, at den klassiske musik traditionelt tilhører den finkulturelle kategori, men at kategorierne er i forandring.\n24. august, 2008 - 23:25\nProblemet er måske endnu en kategorifejl: hvem er overklassen? Den danske overklasse er først og fremmest rig, men ikke nødvendigvis specielt godt uddannet rent kulturelt (i modsætning til engelsk, tysk, fransk, italiensk overklasse) - skellet går på uddannelsesbaggrund, og her er de bedst uddannede jo ihvertfald ikke nødvendigvis økonomisk overklasse.\nHvis overklasse medregner folk med højere handelsuddannelser f.eks., vil de typisk - og ofte af rent ideologiske grunde - være til den værste kommercielle tapetmusik.\nDet eneste sted, hvor alskens musik kan finde udbredelse, er faktisk på teatret, hvor den i samklang med det dramatisk udfoldede tilsættes nye kontekstuelle koder. Det gælder selvfølgelig også for film.\n24. august, 2008 - 23:44\nDet gjorde George Gershwin også, Richard L - prøv at spille "I Got Rhythm".\n24. august, 2008 - 23:45\n"Nej Clara/Oscar. Inkarnerede lyttere af klassisk avantgardemusik hører generelt ikke Goldfrapp."\n"Det ændrer dog ikke på den vigtige pointe i artiklen - at overklassen har en meget bredere og mere poppet smag end man engang troede"\nDet er jo mageløst - hvem blander nu kategorier sammen?! Selvfølgelig hører dedikerede dyrkere af en bestemt musikstil primært den musikstil, men nu handler artiklen jo om noget helt andet - nemlig at folk med dannelse har en bred smag. Og det er vi jo enige i - så vidt jeg kan se er den eneste forskel på vores positioner, at jeg mener, at de "dannede klasser" også forbruger smalle eliteprægede "kvalitetsprodukter" indenfor det som undersøgelsen kategoriserer som lavkultur, og at det er en mangel ved undersøgelsesdesignet, at man ikke er i stand til at skelne mellem smalle og brede kulturtilbud indenfor undersøgelsens kategorier.\n24. august, 2008 - 23:46\nPersonligt tror jeg ikke, at det er kategorifejl, der er problemet. Min erfaring med uddannede i alt fra de rent teoretiske uddannelser i for eksempel kunsthistorie og litteraturvidenskab til de mere praktiske uddannelser på eksempelvis akademiet og det klassiske musikkonservatorium er, at de i høj grad også har en bred og folkelig smag. Clara/Oscar faktisk er meget sigende for lige netop det hold. Som nævnt - man bilder sig ind, at det ikke er ens eget kulturforbrug, at det ikke tæller med, når man lige smækker lidt Justin Timberlake og Britney Spears på for at fyre op under dansegulvet, lige som man bilder sig ind, at særlige popbands, glittede magasiner og mønstermalerier i poppede farver kræver en helt særlig insiderviden at tilegne sig. Det handler om selvbekræftelse.\n25. august, 2008 - 00:04\nDet er jo et komplekst felt, fordi det jo også rammer ind i det, der konfigurerer individet. Folk, der var unge i 80erne, hører gennemgående 80er-pop, når de er til det lettere, ligeså med ældre generationer, og yngre - nåh, ja, de lytter til 90er eller 00er-pop (hvis de ikke går retro, men så er der faktisk en anden grad af kompleksitet involveret).\nJeg tror, at vi må over i noget med reflekteret og ureflekteret kulturforbrug, simpelthen.\n25. august, 2008 - 00:17\nDe højtuddannede bruger også masser af kultur helt ureflekteret eller bortforklarer dele af deres kulturforbrug med et - "nå, ja, men vi har jo fest i aften, men jeg kunne da ikke drømme om at sætte det der på for at nærlytte" eller et "nå ja, men dette hit har en helt særlig kvalitet for sangerinden var oprindeligt billedkunstner og bandet optræder ofte til ferniseringer". Det er altså ikke sådan at bare fordi der står phd på cv'et er man pludselig blevet ethundrede procent reflekteret i alt hvad man foretager sig. Desuden er det alt andet lige svært at lave sociologiske undersøgelser, hvis man helt dropper de generelle kategorier.\n25. august, 2008 - 00:35\n"De højtuddannede bruger også masser af kultur helt ureflekteret"\n- uden tvivl, men du går nok galt i byen, hvis du tror at det er hovedparten af deres kulturforbrug. De fleste af dem jeg kender med 1000+ plader har også en mappe på deres computer med "guilty pleasures" (popmusik osv.), som de aldrig kunne finde på at betale for, men det betyder ikke at det udgør en stor del af deres kulturforbrug. Det er netop det der skiller de dedikerede fra de almindelige forbrugere - at de er kvalitetsbevidste.\n25. august, 2008 - 00:48\nJeg må indrømme Clara/Oscar at selv om jeg ved grød ikke er DF'er forstår jeg faktisk godt Richard L. Det er sgu snobberi det der. Intet andet.\nSiden hvornår er X Ray Spex blevet kvalitet, der kræver en videregående uddannelse? Oh Bondage Up Yours er altså ikke skrevet og fremført af kulturfeinsmeckere for kulturfeinsmeckere. Hvorfor skal man for øvrigt føle sig skyldig over at lytte til folkelig musik? Siden hvornår er det blevet venstreorienteret at distancere sig fra det folkelige?\n25. august, 2008 - 01:35\nMin mor, så længe jeg husker, er blevet kaldt for fru. ingeniør direktør ***. Hun har altid været husmor med 11 år skolegang, dog gift med hr. ingeniør direktør ***. Hun gik, klædt i pels og perler, til opera og kom hjem med hovedpine i 3 døgn. Hendes favorit var ballet. Anyway, da jeg kom til Danmark, var min største begejstring det, at folk hedder Jens, Lars og Lone og ikke læge, direktør og smed. At alle kunne sidde på engen og nyde opera eller film. At ingen blev målt efter sin formue eller titlen.\nJeg vil ikke nægte den sociale arvs, uddannelses eller genetiske faktorer på vores valg af en film, en bog, et stykke musik, vores bolig, møbler eller ægtefælle, men hvor Danmark har dog ændrede sig i løbet af de sidste 23 år. Jeg elsker musik, klassisk, opera, pop, Jazz (ikke Miles Davis). Jeg hader Anders And og læser Persepolis. Men jeg vil hellere danse med Kandis til en firmafest.\nI øvrig var jeg hjemme hos en ven i aftes. Der var 8 andre (stort set alle universitet professorer eller tæt på). Vi fik hakkebøf, øl/ vin, TV2 og Frank Sinatra serveret.\n25. august, 2008 - 07:41\nKære Mads Meier Jæger;\nJeg har vist sagt nok allerede om artiklen. Den musiksociologiske interesse har jeg under alle omstændigheder, og mens redaktionssekretærer godt kan lide overskrifter som artiklens, synes jeg ikke, at den fremmer noget.\nLinken til SFI-undersøgelsen skal jeg gerne benytte mig af. Det ville bl.a. interessere mig at vide om denne nye undersøgelse bekræfter eller afkræfter andre tidligere empiriske undersøgelser af danskeres musiksmag.\nHenvendt til alle interesserede kan jeg nævne:\nDer er i 2007 udsendt et bind med titlen "Musiksoziologie" i serien Handbuch der systematischen Musikwissenschaft, Laaber-Verlag, 573 sider. Ud over håndbogens egne artikler, der starter med en oversigtsartikel over relationen mellem musikvidenskab og musiksociologi og derefter tager en vifte af problemer op, kan interesserede også finde en længere bibliografi med referencer på tysk og engelsk til forskningen i musiksociologiens mange forskellige temaer.\n25. august, 2008 - 09:34\nTak til Vibeke Nielsen for at fastholde en række central pointer:\n- Der ligger ikke i vores undersøgelse noget normativt eller værdiladet i definitionerne af begreberne "altæder" eller "snob".\n- Jeg insinuerer ingen sammenhæng mellem "finkultur" og "kvalitet". Finkulturelt kulturforbrug er i undersøgelsen defineret ud fra relativt entydige kriterier men "kvalitet" i sagens natur altid er subjektivt. Derfor er det ikke, i hvert fald fra et videnskabeligt synspunkt, særligt meningsfuldt at diskutere hvad kvalitet er eller at fremsætte normative domme om hvad der er "godt" eller "skidt".\n- Vores undersøgelse er, som al samfundsvidenskabelig forskning, begrænset af datatilgængelighed. Det betyder, at vi ikke kan (og ikke gør) udtale os om en række forhold. Vores data kan ikke belyse, om folk går til "folkelig" opera i en park eller i det kongelige teater. Førstnævnte er dog, så vidt jeg ved, en relativt ny opfindelse. Vi ved heller ikke om folk hører Goldfrapp eller TV2. Det betyder ikke, at vores undersøgelse ikke kan bruges til at udtale sig om historiske ændringer i kulturforbruget i Danmark. Det er fuldstændigt entydigt, at der over den 40-årige periode vi studerer (1964-2004), og med de indikatorer for kulturforbrug vi bruger, er sket et skred i retning af, at flere og flere danskere har fået et "altædende" kulturforbrug, eller på jævnt dansk, har fået en "bred" smag. Hvis man vil betvivle den konklusion må man læse undersøgelsen og kritisere den på sine egne betingelser. Undersøgelsen benytter sammen videnskabelige kriterier for lødighed som alle andre undersøgelser. Undersøgelsens resultater bekræfter resultater fra andre lande men har en meget længere tidshorisont end tidligere undersøgelser. That's it.\nOg tak til Jørgen Mathiasen for den tyske reference.\n25. august, 2008 - 11:51\nEgentlig troede jeg, at jeg var ude af diskussionen, men jeg må lige gøre opmærksom på en enkelt ting:\nMusiksociologien, der adskiller sig fra den generelle sociologi ved at have indsigt i lyd og menneskers omgang med den, vil ikke nøjes med kritisere undersøgelser af typen fra SFI på deres egne betingelser. Vi vil insistere på undersøgelser af en helt anden type, nemlig den som prof. Ekkehard Jost i en af sine artikler kalder den socialhistorisk hermeneutiske til forskel fra den socialpsykologisk-empiriske.\nSå må vi leve med, at disse to indfaldsvinkler til en musiksociologi, som betoner anonymitet og subjektivitet nærmest diametralt, i reglen står hinanden temmeligt fjernt.


Bedste priser på Hortensia gødning\nMængder: 500 liter 400 liter 300 liter 80 liter 1 m3 1000 liter 3000 liter 200 liter 2000 liter 50 liter\nLevering: løst leveret i løs vægt hent selv afhentning i bigbag trailer vognlæs i poser i sække\n✓Du skal have fokus på hvilke betingelser webshoppen udsteder når du handler online, så du kan undgå udfordringer med eksempelvis reklamationer. Af den grund bør man kende forretningens regler.\n✓Det er naturligvis utrolig vigtigt at tjekke, hvorvidt de varer du vil købe online overhovedet er på lager i det pågældende byggemarked. Som alternativ må du tjekke de andre.\n✓Ifald du skal have dine byggematerialer hurtigt eller blot har lyst til at spare leveringsomkostningen, så kan du tænke over at transportere varerne på egen hånd. Det er navnligt en mulighed i de udbredte byggekæder.\n✓For nogle er byggeri lig med mange spørgsmål. Derfor kan det overvejes at handle hos et online byggemarked, hvor du bliver tilbudt rådgivning og sparring omkring hortensia gødning.\n✓Flere byggemarkeder har et stort sortiment, hvorimod nogle har fokus på en enkelt varegruppe. Du skal overveje om det er betydningsfuldt for dig at have mange varetyper at vælge i mellem, foruden bare hortensia gødning.\n✓Der er ikke lighed i prisen på billige hortensia gødning fra byggemarked til byggemarked. Nogle har fokus på lave priser, imens andre vil have kompetent rådgivning. Du bør tænke over hvad du vurderer er vigtigst.\n✓De gængse byggekæder finder du nær dig, og derved har folk valget om at bestille online og fragte byggematerialerne på eget initiativ. Derfor er der mulighed for at undvære fragten, samt sågar få fat i produkterne nu og her.\n✓De store byggecentre forhandler produkter fra alle mulige producenter, og takket være dette kan du bestille fra et bredt sortiment af hortensia gødning online.\n✓De store byggekæder er folkekære og bekendte forretninger, som kan give øget troværdighed når man handler online. Dette kan du se fordele i.\n✓Forskellige niche webshops ved ekstremt meget om deres online produktsortiment, idet de ikke sælger andre produkter. Således bør du forvente ekstra erfaren hjælp fra ansatte der er specialister i netop hortensia gødning.\n✓Forskellige niche webshops er små familiefirmaer, der tit er danske, muligvis ovenikøbet lokalt fra dit område. Dem bidrager du til ved at bestille hortensia gødning online fra deres webshop.\n✓En masse nichefokuserede webshops producerer selv varerne som byggekæderne sælger. Når du køber direkte hos niche netbutikkerne online kan du få en billig pris.\nHarald Nyborg startede i 1904, og omfatter i dag i omegn af 2.000 kollegaer i kædens 33 varehuse. Harald Nyborg satser på at sælge til private, og sælger årligt for omtrent 5 milliarder kroner.\nJohannes Fog åbnede i 1920, og styres dagligt af i omegn af 500 ansatte i firmaets 9 byggecentre. Johannes Fog har sit primære fokus på salg til private, og afsætter årligt for cirka 1 milliard kroner.\n10-4 så dagens lys i 1947, og omfatter i dag ca. 100 ansatte i byggemarkedets 6 varehuse. 10-4 er specialiseret i salg til private og professionelle, og omsætter hvert år for mere end 500 millioner kroner.\nSilvan blev etableret i 1968, og styres dagligt af i nærheden af 1.000 personer i de 41 butikker. Silvan har fokus på gode tilbud til private, og omsætter hvert år for omkring 1 milliard kroner.\nJem og Fix så dagens lys i 1988, og omfatter i dag cirka 2.100 mennesker i firmaets 122 byggecentre. Jem og Fix er specialiseret i gode tilbud til private, og omsætter hvert år for cirka 2 milliarder kroner.\nStark startede i 1896, og beskæftiger i dag ca. 2.000 personer i deres 72 butikker. Stark har specialiseret sig i at sælge til professionelle, og omsætter årligt for ca. 7 milliarder kroner.\nBygma så dagens lys i 1952, og udgøres nu af i omegn af 2.300 kollegaer i de 56 byggecentre. Bygma fokuserer primært på salg til professionelle, og sælger hvert år for i omegn af 5 milliarder kroner.\nDavidsen begyndte i 1944, og lønner i dag cirka 1.000 personer i byggemarkedets 9 varehuse. Davidsen satser på billige priser til private og professionelle, og afsætter årligt for cirka 2 milliarder kroner.\nBauhaus blev etableret i 1988, og udgøres nu af i nærheden af 1.000 mennesker i kædens 17 butikker. Bauhaus har fokus på billige priser til private, og sælger hvert år for i nærheden af 2 milliarder kroner.\nXL-Byg startede i 2002, og er nu arbejdsplads for omtrent 2.000 medarbejdere i firmaets 104 byggecentre. XL-Byg har fokus på billige priser til private og professionelle, og afsætter årligt for cirka 5 milliarder kroner.\n1Forberedelse vil være kilden til et godt forløb med arbejdet. Du må have en effektiv tidsplan, som dikterer hvilke arbejdsopgaver der skal udføres hvornår, og som også indeholder en kronologisk rækkefølge. Husk at være realistisk idet du sammensætter din køreplan.\n2Det kan overvejes at sikre sig assistance til byggeprojektet, specielt i tilfælde af omfangsrige byggeopgaver. Store opgaver stiller krav om mere end en person. Samtidig bør det blive bedre og mere minderigt når man er flere om det.\n3Du bør reflektere over om det er muligt at stå for hele projektet selv, eller du hellere skal skaffe professionel assistance til opstarten af byggeprocessen. Såfremt du får assistance fra en professionel er det normalt at indhente forslag fra forskellige entreprenører.\n4Du må aldrig gå på kompromis med dit eget helbred, så husk beskyttelse som sikkerhedshjelm som sikrer dig imod potentielle risici. Det er vigtigt at have styr på dit eget helbred i byggeprojektet, specielt såfremt du ikke sikrer dig hjælp fra en fagmand.\n5Nogle gange kan man forsøge at få tilskud fra det offentlige til byggerier. Det ydes i tilfælde hvor projektet er klimavenligt. Tilskudet beroer altså på at byggeprojektet har en positiv effekt på planeten.\n6Du finder vældig mange guides og videoer på forskellige hjemmesider hvorfra du kan få tips og tricks. Særligt YouTube bringer dig utrolig meget brugbar oplysning, særligt hvis du benytter den engelske version.\n7Forinden du indleder byggeprojektet er det ubeskriveligt essentielt at have styr på, at byggeprojektet overhovedet er lovligt. Afhængigt af hvorhenne du bor kan der gælde mange retningslinjer for, hvad du gerne må, samt hvad du ikke må.\n8For projekter udendørs kan vind og vejr få en fundamental rolle. Derfor kan du jævnligt tage et kig på vejrvarslen i tiden op til byggeriets begyndelse, så det forhåbentlig ikke ganske ubelejeligt starter med at regne netop som du vil i gang med det komplekse projekt.\n9Man må aldrig nogensinde gå ned på udstyr. Typisk kan det vise sig essentielt at have værktøjet ved hånden før du iværksætter dit byggeprojekt. Det er desuden godt at påregne de tilhørende omkostninger i dit budget.\n10Muligvis kan det blive meningsfuldt at have de presserende byggematerialer klar til brug på forhånd inden du indleder din byggeproces. Du får god gavn af at udfærdige en enkel liste indeholdende det der er nødvendige, og bagefter tjekke hver eneste ting, med det formål at du kan føle dig sikker på at alt er på sin plads.\n11Ofte vil det være betydningsfuldt at lave et udgiftsbudget for arbejdet, så man har en økonomisk ramme. Det må være rationelt at nedskrive alle omkostninger, og bagefter dokumentere beløbet for dem enkeltvis.\n12Der kommer jævnligt uforudsete bump på vejen i forbindelse med omfattende opgaver, og derfor vil det være væsentligt at man har afsat en god portion tid i køreplanen, som vil medvirke til at man kan være ubekymret om at kunne få det færdiggjort.\nHarald-Nyborg.dk har 4,6 ud af 5 stjerner på Trustpilot, som vel at mærke er ekstremt imponerende. Karakteren grundlægges af 28.109 tilkendegivelser, hvor hele 76 % kvitterer med den bedste karakter, og blot 4 % har givet den dårligste rating. I øjeblikket har Harald-Nyborg.dk 8.857 Facebook-følgere.\nDavidsenShop.dk har en rating på 4,7 ud af 5 på Trustpilot, hvilket altså er absolut betryggende. Evalueringen tager udgangspunkt i 11.467 bedømmelser, hvor imponerende 86 % kvitterer med den bedste karakter, og bare 2 % giver den dårligste rating. Indtil nu har DavidsenShop.dk 53.774 følgere på Facebook.\n10-4.dk scorer 4,7 ud af 5 på Trustpilot, som selvsagt er rigtig flot. Karakteren tager udgangspunkt i 19.208 bedømmelser, hvoraf ikke mindre end 84 % kvitterer med maksimum point, og alene 2 % giver 1 stjerne. Indtil videre har 10-4.dk 43.202 fans på deres Facebook-side.\nPå Trustpilot har XL-Byg.dk en rating på 4,3 ud af 5, som jo er ret så imponerende. Evalueringen grundlægges af 2.856 tilkendegivelser, hvoraf ikke mindre end 59 % har givet maksimum point, og alene 9 % har givet den laveste karakter. I skrivende stund har XL-Byg.dk 67.935 fans på Facebook.\nBauhaus.dks Trustpilot-score er 4,3 ud af 5, som tydeligvis er ultra godt arbejde. Vurderingen er regnet ud fra 23.161 ratings, hvor hele 69 % har givet toprating, og kun 8 % kvitterer med 1 stjerne. Til dato har Bauhaus.dk 56.023 følgere på deres Facebook-side.\nSædvanlige spørgsmål inden for hortensia gødning\nEn hel del byggecentre tilbyder heldigvis alverdens billige leveringsmodeller til hortensia gødning. Den mest almindelige er lige nu pakkeshoppen, fordi du så har fuld fleksibilitet til at hente bestillingen når det passer dig. Fragtløsningen er jo virkelig fremkommelig, samt desuden derudover den mest letkøbte slags levering.\nDu kunne alternativt beslutte dig for at få ordren leveret hjem til dig selv eller ud på dit arbejde. Fragtmetoden er som oftest en sjat mindre billig, men lige så vel usædvanlig smertefri for hortensia gødning online. Den mest prisbevidste leveringsform er uden tvivl at du selv henter ordren, men den mulighed er betinget af at du opholder dig nær online shoppens byggecenter, eksempelvis Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus eller Silvan.\nLeveringstidspunktet på hortensia gødning kan være virkelig vital såfremt vi har behov for pakken nu og her, og herved er det selvfølgelig på sin plads at man ser den estimerede leveringstid for hortensia gødning. Størstedelen af e-firmaer i Danmark – herunder Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bauhaus – tilsiger billig levering på blot en enkelt hverdag på en lang række varenumre online, men vær vagtsom da det er underforstået at der bestilles forud for et nøjagtigt tidspunkt, så de har en chance for at nå at få ordren distribueret før pakkepersonalet tager hjem.\nNogle få online shops tilbyder levering uden beregning på hortensia gødning online, men undertiden kræves det at der bestilles for et fastslået beløb. I øvrigt burde man udvælge den prisbilligste fragtmulighed, hvilket oftest er at få kørt produkterne til en pakkeshop.\nFlere byggecentre tildeler klik-og-hent hvor man køber billig hortensia gødning på nettet og selv henter i byggecenteret. For eksempel Bauhaus, Stark, Bygma, Jem og Fix, Harald Nyborg, Davidsen, XL-Byg, 10-4 og Silvan. Byggekæderne udlover eksempelvis klik-og-hent på hortensia gødning i disse byer:\nStenløse, Esbjerg, Silkeborg, Vallensbæk, Nærum, Roskilde, Brønderslev, Jyllinge, Odense, Frederikssund, Brønshøj, Brøndby, Aalborg, Frederikshavn, Grenaa, Ballerup, Gentofte, Glostrup, Nykøbing Falster, Svendborg, Albertslund, Allerød, Frederiksberg, Valby, Skive, Greve, Skanderborg, Viborg, Lystrup, Ikast, Hørsholm, Åbyhøj, Slagelse, Korsør, Nyborg, København, Rødovre, Brabrand, Lyngby, Thisted, Solrød Strand, Odder, Aabenraa, Kokkedal, Ølstykke, Horsens, Nørresundby, Vanløse, Køge, Vejle, Helsingør, Næstved, Frederiksværk, Hedehusene, Haderslev, Taastrup, Middelfart, Værløse, Tårnby, Hillerød, Fredericia, Vordingborg, Hedensted, Holstebro, Herlev, Rønne, Aarhus, Dragør, Virum, Farum, Hjørring, Charlottenlund, Kolding, Gladsaxe, Nakskov, Risskov, Ishøj, Birkerød, Lillerød, Højbjerg, Tilst, Haslev, Herning, Søborg, Kalundborg, Holbæk, Hobro, Struer, Randers, Rudersdal, Ringsted, Varde, Hvidovre, og Sønderborg, .\nClick-and-collect ift. hortensia gødning er en mulighed i samtlige områder af Danmark: Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Sydfyn, Midtfyn, Østfyn), Sjælland (Nordsjælland, Lolland, Østsjælland, Amager, Falster, Sydsjælland, Bornholm, Vestsjælland, Midtsjælland, Hovedstaden) og Jylland (Sydjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Nordjylland, Østjylland, Midtjylland).\nNår der ses på søgedata bliver det tydeligt, at online shoppere mange gange søger fx hortensia gødning online og hortensia gødning priser. Man ser derudover typisk internet shoppere kigge efter fx billig hortensia gødning, hortensia gødning tilbud og køb hortensia gødning, foruden de udbredte byggekæder som Davidsen, Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, Stark, 10-4, Harald Nyborg, XL-Byg og Silvan.\nFå rabat på hortensia gødning\nDet er i dag usædvanlig praktisk for almindelige mennesker at prissammenligne på billige hortensia gødning online hos flere e-shops, og herved har adskillige internet foretagender fundet det nødvendigt at nedskære prisen på hortensia gødning en hel del, og endda yde fragt uden omkostninger.\nTil gengæld kan det alligevel blive tiden værd at prøve forskellige butikker på nettet efter tilbud og udsalg på hortensia gødning online før du færdiggør din shopping, således at du er sikker på at skaffe sig den laveste pris. Kig ikke blot hos de store byggekæder som Silvan, Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, Stark, 10-4, Bygma og Davidsen.\nMan skal trods alt være obs på, at hvis en e-handler markedsfører billige hortensia gødning online på tilbud til en tilbudspris som kan ses som uforståeligt beskeden, så kan det ofte være et kendetegn på en uærlig e-handler. Kortbestillinger er heldigvis en del af en anordning, som støtter en overfor uærlige e-butikker.\nGenerelt foreslår vi betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du drage nytte af en afdragsløsning fra for eksempel ViaBill, for så vidt du gerne vil dække pengene til hortensia gødning over en periode. Dette foreslåes typisk i nicheforhandlere, men ikke de store byggemarkeder som fx Silvan, Harald Nyborg, Stark, Davidsen, 10-4, Bygma, Jem og Fix og XL-Byg.\nNår man ser på statistikkerne bliver det tydeligt, at mennesker som regel kigger efter blandt andet billig hortensia gødning og hortensia gødning tilbud. Foruden dette oplever man mange gange internet shoppere kigge efter bl.a. hortensia gødning online, køb hortensia gødning samt hortensia gødning priser.\nOpsummering: Pristjekket viser at den billigste pris for 3.000 liter kg hortensia gødning er 1649 kr. Pristjekket er vurderet til 4.9 ud af 5 stjerner baseret på 4 brugeranmeldelser.\n“I gør det super godt” – anmeldt af Marianne Knudsen som gav 5 ud af 5 stjerner.\nMængder: 400 liter 80 liter 500 liter 1 m3 1000 liter 200 liter 50 liter 2000 liter 3000 liter 300 liter\nLevering: trailer i løs vægt i bigbag hent selv i sække i poser løst leveret afhentning vognlæs\nBrands: Danmuld GreenBio Pindstrup Park Champost\nTrustpilot genererer ultra fine løsninger til at sondere en hel del tidligere køberes betragtninger og derfor går vi ind for, at du undersøger e-handlens kritik inden du færdiggør din shopping med billige hortensia gødning online.\nFacebook indebærer derudover forholdsvis gunstige genveje til at få kendskab til e-forhandlerens kundefokus. Her er der endda internet forhandlere hvor kunder kan udforme en bedømmelse af deres køb, hvilket lige så vel bør tages i brug til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nFør folk shopper billige hortensia gødning online i en e-butik behøver de sådan set gennemløbe deres handelsvilkår, men det er naturligvis ikke super interessant, i særdeleshed på de gængse byggemarkeder som XL-Byg, 10-4, Bygma, Stark, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix og Davidsen.\nEn nemmere løsning kunne måske være at granske hvorvidt internet forhandleren er tilsluttet e-mærket, som burde være et fingerpeg om at e-handlen overholder de officielle danske regler, tillige med at e-shoppen løbende overvåges af fagmænd der er inde i lovene på området.\nDesuden tilbydes du mulighed for hjælpende service, når du møder vanskeligheder i processen med din bestilling af hortensia gødning. Dertil kan det anbefales at kunden er på vagt for de mest basale bestemmelser gældende for købet af hortensia gødning online, som eksempelvis den bytteret online forretningen kører med.\nPå grund af dette er det på samme måde vigtigt, at man stadig gemmer sin købsbekræftelse, således man når som helst kan dokumentere bestillingen af hortensia gødning, uafhængig af om man køber ved XL-Byg, Silvan, Bygma, Bauhaus, Davidsen, Stark, Harald Nyborg, 10-4 eller Jem og Fix.\n1Forud for at folk handler billige hortensia gødning på en shop bør de for at være sikker overveje webbutikkens forretningsaftale, men det er naturligvis ikke særlig morsomt. Tilsvarende anbefales det at man er vidende om de mest basale regler der kan have betydning for bestillingen af billige hortensia gødning online, som fx hvilken returret online forretningen lover.\n2Vi anbefaler generelt køb med kort eller MobilePay. Køb med kort er en del af et reglement, som værner folk overfor svindlende internet butikker. Som alternativ kan du drage nytte af en afbetalingsløsning fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du agter at klare beløbet af flere omgange.\n3Generelt foreslår vi at finde ud af om internet virksomheden er medlem af e-mærke ordningen, fordi det almindeligvis er en angivelse af at e-shoppen respekterer de opstillede regler, og at internet selskabet hyppigt overvåges af fagmænd der forstår de gældende vilkår. Forud for at nogen shopper billige hortensia gødning på en online butik bør man når alt kommer til alt gennemgå netshoppens handelsvilkår.\n4Masser af internet webshops yder i dag en række forskellige billige former for fragt til hortensia gødning. Den mest benyttede er nu om stunder at få leveret til et afhentningssted, som giver dig mulighed for at hente ordren når du har lyst. Fragtformen er nemlig ekstremt nem, og desuden endvidere den mest prisbevidste fragtmetode.\n5Trustpilot medfører fuldstændig passende chancer for at se nærmere på en stor gruppe nuværende køberes domme og på grund af dette slår vi et slag for, at du beser e-firmaets bedømmelser inden du shopper billige hortensia gødning online. Facebook forærer dig tillige absolut troværdige genveje til at få et kig ind i internet virksomhedens kundefokus.\n6Leveringshastigheden er naturligvis usædvanlig central når vi mangler din ordre omgående, så med det formål er det særdeles vigtigt at man gransker leveringstidspunktet på hortensia gødning. De fleste firmaer på nettet annoncerer billig dag-til-dag levering på massevis af varer, men vær vagtsom da det er afhængig af at ordren laves inden et fastslået tidspunkt.\n7Det er i dag ekstremt let for forbrugerne at finde frem til de bedste priser online på billige hortensia gødning hos flere online varehuse, og på grund af dette lover flere online outlets portofri fragt. Til gengæld kan det immervæk vise sig lukrativt at studere et par online forretninger efter tilbud og udsalg før du gennemfører din bestilling, sådan at man er skudsikker på at modtage den mest attraktive pris.\n8Nogle få online butikker yder levering uden gebyr på hortensia gødning, men for det meste kun såfremt du handler for en fastsat pris. Alternativt skal man gribe den mest prisbevidste fragtform, som typisk vil blive at få fragtmanden til at køre bestillingen til en pakkeshop. Fragttypen er godt nok ydermere super smart. Den mest prisbevidste leveringstype kan ikke modsiges at være at hente ordren selv.\n9Den mest betalelige løsning til levering vil til enhver tid være selv at hente varerne, men dette stiller krav om at du har bopæl med kort afstand til e-butikkens bopæl. Den leveringsmanér er jo temmelig bestemmende forudsat du står og skal bruge hortensia gødning om få sekunder. Alternativt så frembyder en hel del internet varehuse fragt uden omkostninger, men for det meste er det under betingelse af at der handles for en konkret pris.


Dansk damper på 1326 brt., bygget hos J. Blumer & Co, Sunderland i 1887. Skibets første navn var Auricula, under hvilket det sejlede frem til 1895, hvor det blev solgt til Dampskibsselskabet "Union", København og omdøbt til Scotia. Den nye ejer, anvendte hovedsageligt skibet til fragt af tømmer, på Østersø-Nordsø ruten og det var netop en tømmerlast fra Riga til Ghent, som skulle blive Scotias sidste fragt.\nEfter at have indtaget tømmerlasten i Riga, afgik skibet 20. november 1897 og allerede fra rejsens start, havde de hårdt vejr. En VNV-lig storm herskede i Østersøen, men kaptajn H.A. Nielsen var en erfaren skibsfører og trods det voldsomme vejr, var skibet på ingen måde udfordret på sikkerheden. Om morgenen den 23. november havde de passeret Bornholm og søgte nu ind under Skånes kyst, i roligere vand. Kaptajn Nielsen var ganske bevidst om Sandhammerens farlighed, med den ringe vanddybde og noterede sig bøjeafmærkningerne nøje. Men omkring middagstid, efter at have passeret Ystad i hvad man troede var sikker afstand, tog skibet grunden ganske let flere gange. Roret blev lagt hårdt om til styrbord, men straks herefter slog skibet hårdt mod bunden og pejlinger i lasten viste, at de var slået læk. Der pumpedes, men vandet blev ved at stige i forreste lastrum, så kaptajn Nielsen valgte at søge ind til Ystad. Lodsflaget blev hejst og maskinen blev sat på "fuld kraft frem", efter kort tid rendte de dog på et stenrev og blev stående fast. Da stormen fortsatte med uformindsket styrke og skibet blev ved at hugge i bunden, valgte besætningen om aftenen at forlade skibet og blev sejlet ind til Ystad af lodsen. Rederiet forhandlede nu hurtigt en aftale i stand, om bjærgning af såvel skib som af lasten, med det svenske bjærgningsfirma Neptun.\nBjærgningsdamperen Helios påbegyndte arbejdet den 25. om morgenen, ved at kaste dækslasten overbord, dykkere fik tætnet lækagerne og skibet blev pumpet tomt for vand. Omkring middag kom de fri af grunden og skibet hvilede igen på vandet. Næste formiddag fyrede de op under kedelen, startede maskinen og Scotia satte sig derefter langsomt i bevægelse vestover, ledsaget af Helios. Da man først på aftenen befandt sig ud for Trelleborg, blev skibene ramt af en blindende snestorm og da søen var høj og imod, avancerede Scotia næsten ikke, hvorfor skibene tabte hinanden af syne. Alene i snestormen, skulle besætningen ombord på havaristen nu igen opleve, at vandet begyndte at stige. Klokken 22.30 stod vandet så højt i maskinrummet, at fyrene under kedlen slukkedes. Man affyrede nu raketter og nødblus, men da disse hurtig var opbrugt, tændte man på skibets agterdæk et bål af tømmeret fra lasten, i håb om opmærksomhed. Samtidigt lod man bagbords anker gå, for at holde stævnen op i vinden, men trods det at man lod al kæden løbe ud, sprængtes denne. Man valgte nu at søge land i redningsbåden, men efter at kun 4 mand - heraf 2 af bjærgningsmandskabet - var entret denne, rev den sig løs og drev væk. Klokken 4 næste morgen, passerede den svenske damper Ymer af Stockholm stedet og blev opmærksom på bålet ombord på Scotia. Ved 6-tiden påbegyndtes nu en dristig redningsaktion, hvor man af 4 omgange afhentede de 18 ombordværende søfolk. Da man herefter overlod Scotia drivende mod sin undergang, stod hele agterskibet i flammer, men besætningen var nu i sikkerhed og landsattes i Helsingborg samme dag. De 4 mand som drev væk i redningsbåden, blev fundet efter 24 timer i det oprørte hav, af den engelske damper Princess Alexandra. I løbet af natten, var dykkeren Eklund og fyrbøder Anderson fra bjærgningsselskabet døde af kulde og udmattelse, mens tømreren og fyrbøderen fra Scotias besætning, med nød og næppe havde klaret sig og senere landsattes i Reval.\nNæste dag blev Scotia fundet på 12 favne vand, 3½ sømil fra land, med kun mastetoppene over vandet. Kaptajn H. Edgren, styrmanden og de fire bådsmænd fra Ymer som havde reddet Scotias besætning, blev hædret med henholdsvis medaljer og pengebelønning for deres indsats.\nEfterfølgende blev vraget nedsprængt og skrotbjærget. I dag står den mægtige kedel og dampmaskinen næsten alene og lodder 5 meter op, men er omkranset af jernplader, rør og en masse andre skibsdele, samt tusindvis af vandtrukne tømmerstokke. Der er altså ikke tale om et vrag i egentlig forstand, men vragdele spredt i et større område omkring maskinen. I agterdelen som stadig bærer spor af branden, er der nogle rum, hvori der blev fundet en del flasker, krukker m.m. i 1990-erne. Men vraget er bestemt et dyk værd, idet sigten altid er god og de ofte mange omstrejfende torsk, gør det til en oplevelse. Og så er det jo et af få steder, man kan opleve en stor dampmaskine stående frit til skue på denne måde.


Årets idrætslederpris går til Lars Høgsberg Lars Høgsberg modtager Idrætslederprisen 2020 på grund af sit store engagement i Gladsaxe Bordtennisklub, som har medvirket til en markant stigning i medlemstallet – især blandt unge. Læs mere\nGladsaxe Danmarks bedste til at få borgere væk fra offentlig forsørgelse Jobcentret i Gladsaxe er Danmarks bedste til at få borgere væk fra offentlig forsørgelse. Det viser ny benchmarking fra Beskæftigelsesministeriet. Læs mere\nLedningsomlægning på tværs af Buddingevej ved Buddinge Station Forsyningsselskabet Novafos skal fra 24. november omlægge ledning på tværs af Buddingevej ved S-togsstationen. Arbejdet vil i perioder give vibrationer og støj, men Buddingevej vil stadig have et åbent spor i begge retninger. Læs mere\nDanmark er enige om en Røgfri Fremtid Selvom alt lige fra ananas på pizza til om uldtøj kradser splitter danskerne, så er vi rørende enige om en Røgfri Fremtid. Det bakker hele 9 ud af 10 nemlig op om. Læs mere\nBen McPherran vinder Bæredygtighedsprisen 2020 Ben McPherran får prisen, fordi han to år i træk har fået unge ishockeydrenge og -piger til at samle skrald. Det har styrket fællesskabet og skabt en mere grøn bevidsthed hos de unge. Læs mere\nBorgmesteren sender appel til borgerne Corona-smittetallene i Gladsaxe stiger. Derfor sender borgmester Trine Græse en appel til alle om at stå sammen og gøre en ekstra indsats for at undgå yderligere restriktioner. Læs mere\nFejl i sats for ydelsesloftet ved tabt arbejdsfortjeneste Forældre, der har modtaget dækning for tabt arbejdsfortjeneste for at passe sit alvorligt syge eller handicappede mindreårige barn siden 1. januar 2017, og som har været omfattet af ydel-sesloftet, kan måske få genbehandlet sagen. Læs mere\nGladsaxes klimaindsats er igen blandt verdens bedste Gladsaxe er for tredje gang i træk med på listen over de byer i verden, som gør mest for klimaet. Og kommunen har netop nået en vigtig milepæl – en CO2-reduktion på 40 procent i 2020. Læs mere


S73820KMW3 Refrigerators | AEG\nHold dine madvarer friske med større energieffektivitet - med dette klasse A++ køleskab. Energiklasse A++ 21% er mere energieffektiv end klasse A+ ved sammenligning af klasserne.\nDet er optimalt, hvis luften omkringdine fødevarer er frisk og ren - oguden lugt. Netop det opnår dumed CleanAir Control, der via etkulfilter renser luften og fjernereventuel lugt, så madvarerne ikketager smag af hinanden - heller ikkehvis der er madvarer i køleskabet,som ikke er pakket ind.\nOverlegen opbevaring af fødevarer og deres næringsindhold ProFresh køleskabet, der er konstrueret med professionel teknologi, bevarer det rigtige fugtighedsniveau, så friske fødevarer bevarer den gode kvalitet i længere tid.\nTotal nettokapacitet, ltr: 359\nBruttovægt, kg: 69\nNettovægt, kg: 66\nSøg efter reservedele til Køleskab (Produktnummer S73820KMW3)


Forside /Presse og Nyt/E-læringskursus i neuropædagogik skal give ansatte på 3Kløveren et fælles fagligt fundament\n7. oktober 2021, KL 14:46\nAf Trine Kit Jensen, journalist og kommunikationskonsulent, RegionH E-læring\n3Kløveren er et døgntilbud for børn og unge med udviklingshæmning, ofte i sammenhæng med andre diagnoser. Fælles for dem er et meget lavt kognitivt funktionsniveau. De har store vanskeligheder med at indgå i sociale relationer, deres sanseapparat bliver nemt overbelastet, og når læsset vælter, kan de blive stærkt udadreagerende.\nForskellige 'kneb' i spil\n- E-læringen gør brug af mange forskellige 'kneb'. Fx er der små videoer og tekst, der bliver læst op, og på den måde appellerer e-læringen mere til dem, som måske kan have svært ved at forstå et budskab alene ved at læse, siger hun.\nPubliceringsdato: 07-10-2021 16:46


Efterforsker fire indbrud på kro: Politiet på bar bund - sn.dk - Forsiden - Midt-Sydsjælland - Næstved\nMenstrup Kro har været udsat for fire indbrud på blot en uge. Nu har de fået installeret videoovervågning for at undgå indbrud fremover og skabe tryghed blandt gæster og personale. Foto: Mia Than West\nArtiklen: Efterforsker fire indbrud på kro: Politiet på bar bund\nNæstved - 24. juli 2019 kl. 05:42\nHotel Menstrup Kro var i sidste uge udsat for fire indbrud inden for blot en uge.\nLæs også: 13-årig anholdt for indbrudsbølge i landsby: Lokalbetjente genkendte ham\nSydsjællands og Lolland-Falsters Politi bekræfter overfor Sjællandske, at der har været fire indbrud på kroen, som de nu er i gang med at efterforske. Politiet er dog på bar bund i sagen, fortæller politikommissær Peter Skriver Larsen fra lokalpolitiet i Slagelse.\n- Efterforskningsmæssigt har vi ikke det helt store. Vi har ikke en decideret mistænkt, og der er ikke rigtig nogen vidner, vi kan hive fat i, siger politikommissæren til Sjællandske.\nFørste indbrud var mandag i sidste uge, og seneste indbrud var natten til lørdag. Alle fire indbrud er sket mellem klokken et om natten og fem om morgenen, og tyvene har brugt samme fremgangsmåde.\nDe har brækket isboksen op og taget alle de dyre is. De har ikke smadret noget. Ved det ene indbrud er en skuffe brækket op, hvor der lå smykker på en hylde, som kroen solgte for en lokal. De smykker er blevet stjålet, mens tyvene har ladet computerne i receptionen stå.\n- Når modus er så ens, er der god grund til at tro, det er den samme, siger Peter Skriver Larsen, der ligesom direktøren på Menstrup Kro, Lene Ulriksen, kalder det usædvanligt, at der sker fire indbrud samme sted i løbet af en uge.\n- Det er det. Vi efterforsker det som tyveri fra hotel. Vi kan se, der begynder at være et mønster i det. Så er det selvfølgelig noget, vi kigger nærmere på, forklarer politikommissæren.\nPolitiet hører gerne fra vidner, der har set eller bemærket noget mistænkeligt omkring Menstrup Kro i de tidsrum, indbruddene er begået. Politiet kan kontaktes på 114.\n13-årig dreng sigtet for brandstiftelse og talrige indbrud\n29. august 2019 kl. 11:11 Opdateret: kl. 11:12\n23. juli 2019 kl. 17:47 Opdateret: kl. 12:47