Forhandlinger - Tirsdag den 5. maj 2009 - Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen) Europa-parlamentetChoisissez la langue de votre document :\nIndeks Forrige Næste Fuld tekst Forhandlinger\nTirsdag den 5. maj 2009 - Strasbourg\n11. Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen) Video af indlægPV\nFormanden. − Næste punkt på dagsordnen er spørgetid (B6-0231/2009).\nVi behandler en række spørgsmål til Kommissionen. Spørgsmål nr. 23 af Manuel Medina Ortega (H-0206/09)\nOm:\tKonkurrence og gennemskuelig beskatning af indkomster\nEr det efter Kommissionens opfattelse foreneligt med den frie konkurrence, at der på EU's område findes vanskeligt gennemskuelige systemer for indkomstbeskatning, og hvilke skridt vil den i så fald tage for at afskaffe sådanne systemer i EU-landene eller på territorier i EU-lande? Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Først skal jeg erindre om, at medlemsstaterne i henhold til fællesskabslovgivningen har vide rammer til at udforme deres direkte beskatningssystemer således, at de opfylder deres hjemlige politiske mål og krav bedst, men i de senere år har de indgået en fælles aftale om adskillige foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået, og som skal løse problemerne med udhuling af beskatningsgrundlaget og skævheder ved tildelinger af investeringer. Ved at gøre dette har medlemsstaterne erkendt, at det er vigtigt med et EU-dækkende samarbejde og retfærdige regler for skattekonkurrence for at beskytte indtægterne.\nMed hensyn til medlemmets spørgsmål om gennemskuelighed vil jeg gerne erindre om, at Kommissionen for ganske nylig, den 28. april 2009, vedtog en meddelelse, hvori den identificerede foranstaltninger til fremme af forsvarlig forvaltning på skatteområdet, hvilket betyder gennemsigtighed, informationsudveksling og retfærdig skattekonkurrence.\nFor det første identificerer man i meddelelsen, hvordan den forsvarlige forvaltning på skatteområdet kan forbedres inden for EU med henblik på at styrke argumentationen, så andre jurisdiktioner kan følge efter. Medlemsstaterne opfordres til hurtigt at vedtage Kommissionens forslag til direktiver om administrativt samarbejde og gensidig bistand ved inddrivelse af skatter og beskatning af opsparing. Medlemsstaterne bør også fortsat prioritere afskaffelsen af skadelige virksomhedsskatteordninger. Kommissionens forslag om administrativt samarbejde indeholder nærmere bestemt en bestemmelse om, at man ikke længe kan påberåbe sig bankhemmelighed til at afvise en anmodning om information fra andre medlemsstater i forbindelse med ikkehjemmehørende personer i den medlemsstat, hvortil anmodningen sendes. Dette er i fuld overensstemmelse med de internationale aftaler om udveksling af skatteoplysninger.\nFor at fremme indførelsen af forsvarlig forvaltning uden for EU yderligere foreslås det i meddelelsen, hvordan man kan sikre en bedre sammenhæng mellem EU's politikker og dermed sikre, at en intensivering af de økonomiske relationer mellem EU og partnerjurisdiktionerne kan ledsages af en forpligtelse til forsvarlige forvaltningsprincipper. Der lægges særlig vægt på støtte til udviklingslande, der har forpligtet sig til at overholde principperne om forsvarlig forvaltning.\nMeddelelsen indeholder også forslag til, hvordan man kan skabe bedre overensstemmelse mellem medlemsstaternes individuelle politiske holdninger på det internationale skatteområde og de aftalte principper om forsvarlig forvaltning. Dette vil i givet fald navnlig omfatte en koordineret reaktion over for jurisdiktioner, der nægter at anvende principperne om forsvarlig forvaltning. I dag fremlagde Kommissionen meddelelsen for EU's finansministre ved Økofin-mødet med henblik på at søge deres støtte til den foreslåede fremgangsmåde på det sidste Økofin-møde under det tjekkiske formandskab i juni 2009. Manuel Medina Ortega (PSE). – (EN) Fru formand! Mange tak for svaret, hr. kommissær. De var inde på en række aspekter som f.eks. gennemskuelighed. Det, jeg savnede i Deres tale, var en henvisning til den seneste aftale inden for rammerne af G20 om kampen mod skattely og såkaldte "ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner". Bidrager Kommissionen til G20-forslaget, eller har den udelukkende holdt sig i udkanten af disse forhandlinger? Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Kommissionen er fuldgyldig deltager i G20 og deltager fuldt ud i denne proces.\nJeg har allerede nævnt nogle af de foranstaltninger, som Kommissionen gerne vil tilskynde medlemsstaterne til at træffe. Den er fuldt involveret i G20-processen. Hubert Pirker (PPE-DE). – (DE) Fru formand! Hr. kommissær, jeg er i princippet modstander af nye skatter. De rammer frem for alt middelklassen. De påvirker skabelsen af rigdom og stimulerer ikke investeringerne.\nMen vi skal overveje skatter i forbindelse med kortfristede aktiegevinster. Mener De, at skatter på kortfristede aktiegevinster, som opstår ved salg af udækkede optioner, vil blive øremærket til skabelse af nye arbejdspladser? Avril Doyle (PPE-DE). – (EN) Fru formand! Kan kommissæren forsikre Parlamentet om, at han lægger stor vægt på, at alle former for direkte beskatning – indkomstskat og selskabsskat – helt utvetydigt skal høre under medlemsstaternes kompetence? Kan De bekræfte, at det er Deres holdning? Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Vi har en traktat, og traktatens ordlyd er helt entydig. Vi ved, at der måske kommer en ny irsk folkeafstemning om Lissabontraktaten, men disse artikler er helt entydige med hensyn til kompetencefordelingen, Kommissionen har ingen hensigter om at skrive en ny traktat med andre ansvarsområder.\nDette er også til dels et svar vedrørende brugen af finanspolitik til at skabe arbejdspladser. Eftersom de forskellige lande befinder sig i forskellige situationer, vil et fælles europæisk beskatningsinstrument måske ikke føre til opnåelse af de samme mål i en givet medlemsstat.\nBeskatningsinstrumenter er undertiden gode til virkelig at skabe incitamenter eller udvikle økonomien, men dette afhænger i høj grad af situationen i de enkelte medlemsstater. Formanden. − Spørgsmål nr. 24 af Nikolaos Vakalis (H-0240/09)\nOm:\tEU's politik for jordskælv - hvilke skridt agter Kommissionen at tage efter det ødelæggende jordskælv i Italien for nylig\nI november 2007 vedtog Parlamentet en beslutning (P6_TA(2007)0507) med sigte på en integreret strategi for EU til imødegåelse af jordskælv (forebyggelse, reaktion og udbedring af skader), hvori det opfordrede til, at der blev truffet konkrete foranstaltninger til civilbeskyttelse, styrkelse af bygninger (med særlig vægt på bygninger af historisk og kulturel betydning), finansiering, forskning, information af offentligheden m.m.\nEndvidere har jeg over for kommissæren for miljø (10. januar 2008) og kommissionens formand (22. maj 2008) påpeget den tvingende nødvendighed af, at der udsendtes en meddelelse, der specielt og udelukkende omhandlede den effektive håndtering af jordskælv.\nMener Kommissionen, at den efter det nylige, dødbringende jordskælv i Italien er dækket ind af den skriftlige besvarelse, som den afgav herom den 22. juli 2008 (P-3470/08) og svarene fra Barroso og Dimas, eller agter den at tage yderligere initiativer til beskyttelse af de europæiske borgere imod jordskælv? Stavros Dimas, medlem af Kommissionen. − (EL) Fru formand! Kommissionen er meget engageret i at bidrage til at beskytte mennesker mod jordskælv. Denne beskyttelse skal udgøre en del af en integreret fremgangsmåde til brug i situationer, som kan være fremkaldt af forskellige farer. Kommissionen vedtog for nylig en meddelelse med titlen "Meddelelse fra Kommissionen om en fællesskabsstrategi til forebyggelse af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer", som også omfatter jordskælv. Denne meddelelse er en opfølgning på Kommissionens foranstaltninger gennem de senere år, der er i overensstemmelse med mange af de henstillinger, som Europa-Parlamentet fremsatte i sin beslutning i 2007. Denne specifikke foranstaltning drejer sig navnlig om formidling af god praksis, udvikling af fælles metoder til risikovurdering, kortlægning og uddannelse samt bevidstgørelse, idet man samtidig søger at forbedre samhørigheden og synergien mellem eksisterende økonomiske og lovgivningsmæssige forebyggelsesmetoder, således at man styrker merværdien af EU's foranstaltninger. Kommissionen vil på alle måder bestræbe sig på at afbøde jordskælvenes følger ved at tilskynde medlemsstaterne til fuldt ud at indarbejde de fælles europæiske planlægningskodekser for bygninger og offentlige anlæg, navnlig Eurocode 8, i deres nationale bestemmelser. Kommissionen afventer med særlig interesse svaret fra Europa-Parlamentet vedrørende den fremgangsmåde, der foreslås i dens meddelelse. Nikolaos Vakalis (PPE-DE). − (EL) Fru formand! Beklager, men spørgsmålet blev ikke besvaret. Jeg kan helt ærligt ikke forstå, hvorfor Kommissionen nægter at gøre det samme vedrørende jordskælv, som den gjorde i forbindelse med oversvømmelser Hvad er forskellen? Jeg er faktisk meget overrasket over, at denne forhandling finder sted efter den seneste katastrofe i Italien. Med hensyn til den sidste meddelelse, som De henviste til, nævner man jordskælv en passant tre steder, hvilket De var inde på. Mener De virkelig, at en henvisning til jordskælv tre steder i en meddelelse er nok til at opfylde det store behov, vi har i Europa for en meddelelse specifikt om jordskælv? Jeg vil helt ærligt gerne have et svar. Stavros Dimas, medlem af Kommissionen. − (EL) Fru formand! Meddelelsen, som vi offentliggjorde i februar 2009, er baseret på en integreret tilgang til det overordnede spørgsmål, uanset risikokilden. Vi anser denne fremgangsmåde for den bedste. Med hensyn til oversvømmelser har vi en meddelelse om vandmangel og tørke. Der findes meddelelser om specifikke farer eller specifikke problemer, men vi mener, at den integrerede fremgangsmåde, som vi ønsker at bruge, er den mest hensigtsmæssige.\nVi afventer Parlamentets svar, og hvis der er vigtige grunde til, at vi bør ændre på denne fremgangsmåde, vil vi tage stilling til dem. Men jeg må sige til Dem, at Kommissionens meddelelse også vil bidrage lidt til at forebygge konsekvenserne af jordskælv.\nDermed er den rettet til medlemsstaterne, som hæger om princippet om subsidiaritet i forbindelse med kompetencen på dette område, for at få dem til at indarbejde EU's bestemmelser om bygninger i deres nationale lovgivning, hvad enten der er tale om bestemmelserne i Eurocode 8 for nye bygninger eller bestemmelserne om forstærkning af bygninger for gamle bygningers vedkommende. Lad dem gøre dette, lad dem træffe andre foranstaltninger, som er nødvendige, f.eks. en nøje overholdelse af planbestemmelserne, for at forhindre de fleste af katastroferne. Hubert Pirker (PPE-DE). – (DE) Fru formand! Hr. kommissær, i forbindelse med forkastningen gennem Appenninerne findes der en anden forkastning, der går gennem Slovenien. Som De måske ved, ligger Krško-kernekraftværket på denne forkastning. På vores initiativ har man installeret adskillige advarselsanordninger der. Hvilke foranstaltninger planlægger De at træffe efter dette ødelæggende jordskælv i Italien for at garantere sikkerheden på Krško-kernekraftværket, som ligger på en forkastning i forbindelse med denne? Vil De træffe forebyggende foranstaltninger, som kan gå så vidt som til lukning af Krško? Giorgos Dimitrakopoulos (PPE-DE). – (EL) Fru formand! Jeg er også overrasket over den holdning, Kommissionen giver udtryk for her i dag, fordi vi naturligvis respekterer svaret med hensyn til spørgsmålet om subsidiaritet, og jeg er fuldstændig enig i de specifikke krav, men det løser ikke spørgsmålet om et kollektivt politisk forslag fra Kommissionen, der omfatter alle aspekter af katastrofer, som forårsages af jordskælv. Hr. Pirker tilføjede endnu et, og vi vil naturligvis også finde andre. Spørgsmålet er således stadig relevant: Hvorfor har vi ikke, ud over subsidiaritetsprincippet og de specifikke foranstaltninger, kommissæren nævnte, et overordnet forslag fra Kommissionen? Stavros Dimas, medlem af Kommissionen. − (EL) Fru formand! Som jeg sagde tidligere, afventer vi Europa-Parlamentets svar på vores meddelelse om forebyggelse i forbindelse med jordskælv. Når vi får et svar, vil vi undersøge, om denne fremgangsmåde eller en anden er at foretrække. Der findes navnlig specifikke bestemmelser vedrørende kernekraftanlæg, og vi har Seveso II-direktivet for industrien. Formanden. − Spørgsmål nr. 25 af Avril Doyle (H-0211/09)\nOm:\tSolvarmeelektricitet og den økonomiske genopretningsplan\nFor at imødegå de betydelige energimæssige og økonomiske udfordringer, EU står over for, har Kommissionen har i sin økonomiske genopretningsplan foreslået foranstaltninger, der skal bidrage både til at genoprette økonomien og opfylde energimålsætningerne. Imidlertid er solvarmeelektricitet, som ellers er en af de mest lovende fornyelige energikilder, ikke opført på listen over støtteberettigede sektorer.\nEndvidere er den europæiske industri for indeværende førende på området, men kan kun opretholde denne position, hvis det indre marked ekspanderer, og yderligere F&U fremmes.\nKan Kommissionen oplyse, hvorfor solvarmeelektricitetssektoren ikke har nydt godt af de betydelige økonomiske incitamenter i genopretningsplanen? Hvilke andre finansieringskilder står til rådighed for denne sektor? Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Solvarmeelektricitet blev ikke udelukket fra EU's økonomiske genopretningsplan. Den blev ikke medtaget af den grund, at vi har set på de mest påtrængende energibehov. Dette betyder, at vi har set på de problemer, hvor krisen har haft de største virkninger, og projekter ikke kan virkeliggøres.\nDet første spørgsmål drejede sig om sammenkobling. Elproduktion, navnlig fra nye energikilder, kan ikke fungere, hvis der er problemer med nettet. Så vi har skyndt os at behandle spørgsmålet om elnettene og sammenkoblingen mellem medlemsstaterne.\nDerudover har vi haft gaskrisen, som klart viste, at manglende fysisk infrastruktur i visse tilfælde har haft store konsekvenser for afbrydelser af gasforsyningen. Dette er den letteste måde at reagere på gasforsyningssikkerheden på.\nOg vi har behandlet to andre spørgsmål, som formentlig ville være blevet udsat, hvis de ikke havde fået støtte af Fællesskabet: For det første vindenergi til havs, som er et temmelig stort projekt, der skal være koblet på nettet i land, og for det andet kulstofbinding og -oplagring, hvor vi virkelig skal tilskynde industrien til at fremlægge et projekt i fuld skala hurtigst mulig.\nDerfor har vi ikke undersøgt andre støtteberettigede områder. Derfor var det ikke medtaget, ikke, fordi jeg ikke tror på det. Jeg tror på solvarmeenergi, men vi har set på de mest presserende behov.\nHvilke kilder findes der til støtte af den videre udvikling af solvarmeelektricitet? For det første er der det syvende rammeprogram. Vi har 2,35 mia. EUR til perioden 2007-2013. For det andet er det et område, hvor vi kan levere værktøjerne. Fra næste år har vi mulighed for at udstede 300 mio. emissionstilladelser til nye markedsdeltagere. Projekter for vedvarende energi som f.eks. solvarmeelektricitet er støtteberettigede. Så hvis projekterne findes, er de meget velkomne.\nVi kan også anvende midler fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond. Vi tilskynder til øget anvendelse af synergiske energikilder, og vi har navnlig hævet grænserne for, hvor meget vedvarende energi der kan bruges i boliger og til energieffektivitet. Så den overordnede støtteberettigelse for disse foranstaltninger er blevet forbedret.\nUd over dette vil Kommissionen i løbet af sommeren eller først på efteråret fremlægge en ny meddelelse om finansiering af teknologier med lavt CO2-udslip. Vi vil forsøge at arbejde videre med dette, således at disse teknologier bliver støttet, ikke kun via fællesskabsbudgettet, men også fra industrien og medlemsstaterne, således at støtten målrettes, og så vi hurtigt kan få adgang til den nyeste teknologiske udvikling med henblik på at nå vores mål på 20 % vedvarende energi i 2020, men måske kan vi være endnu mere ambitiøse i denne henseende.\nSå vi har ikke udelukket det. Det skyldes bare, at der er en lang række områder, som vi skal forholde os til, og vi har medtaget de områder, hvor det haster mest med at få investeret penge lige nu. Avril Doyle (PPE-DE). − (EN) Fru formand! Tak, hr. kommissær, for et meget omfattende svar. Jeg har nøje bemærket mig, hvad De sagde.\nHvis nogle af de projekter, der er blevet udpeget specifikt inden for genopretningsplanen, ikke kan opnå finansiering inden fristen den 30. juni 2010, har De da en reserveliste over projekter, der er klar til at gå i gang, så pengene rent faktisk vil gå til denne sektor, til energieffektivitet og lavenergi?\nInden for solvarme findes der f.eks. omfattende projekter, hvor man er klar til at gå i gang med byggeriet i slutningen af 2009 og begyndelsen af 2010. Der er adskillige projekter, som er klar til at gå i gang. Kan vi få en reserveliste, så alle disse penge bliver brugt, hvis de, der er udvalgt i øjeblikket, ikke kan sættes i gang? Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Da vi udarbejdede listen, så vi på de fleste projekter, og vi inddrog også medlemsstaterne, så for indeværende har jeg ingen grund til at tro, at vi ikke vil kunne udbetale eller forpligte alle pengene.\nHvis der skulle opstå forsinkelser, eller hvis nogle projekter ikke er tilstrækkelig velforberedte, kommer der en rapport i marts 2010. Så hvis der er mulighed for, at en del af pengene er til rådighed, lovede jeg ved trilogen, at Kommissionen eventuelt vil overveje at fremsætte det nødvendige forslag, men det er for tidligt at love noget, for det afhænger af, hvor godt vi kan forpligte pengene, eftersom der i dag findes et begrænset antal projekter, som efter vores mening er langt nok fremme til at bruge pengene. Formanden. − Spørgsmål nr. 26 af Marie Panayotopoulos-Cassiotou (H-0218/09)\nIfølge oplysninger fra Sydøsteuropas Energiinstitut er adskillige EU-lande og andre lande, der står foran tiltrædelse af EU, fra de sydlige og østlige regioner og den østlige del af Middelhavsområdet i færd med at undersøge planer om at udvide eller bygge atomkraftværker. Kommissionen bedes besvare følgende: Hvilke aktioner og initiativer agter den at udvikle for på forhånd at fastsætte betingelser og begrænsninger for disse initiativer i betragtning af de særlige jordbundsforhold, klimaforhold samt mulighederne for finansiering af disse planer og deres levedygtighed? Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Min kollega Stavros Dimas har allerede besvaret et tillægsspørgsmål om dette.\nGrundlæggende er kerneenergi struktureret på en sådan måde, at de enkelte lande har en sikkerhedsmyndighed for kernekraft, der har det fulde ansvar for gennemførelse af sikkerhedsforanstaltninger på området. Samtidig beslutter de enkelte medlemsstater, hvorvidt de vil benytte kerneenergi eller ej. Dette er omfattet af Euratomtraktaten, og heri fastsættes der tydelige, supplerende krav. De supplerende krav går ud på, at de enkelte projekter, der foreslås, også analyseres af Kommissionen, og vi fremsætter en anbefaling af de projekter, der bør videreudvikles. Det gjorde vi for Belene og ligeledes for Mochovce.\nDer foreligger også et klart krav om, at betingelserne i miljøvurderingen skal være opfyldt som fastsat i fællesskabslovgivningen, og de supplerende krav i UN/ECE's Espoo-konvention om vurdering af miljøindvirkning i en grænseoverskridende sammenhæng vil også finde anvendelse.\nSå uanset hvilket projekt der foreslås, skelner vi ikke mellem medlemsstaterne. Der findes tydelige krav, som skal være opfyldt, og de enkelte projekter analyseres særskilt i henhold til EU's acquis og miljølovgivningen. Jeg kan forsikre Dem om, at denne proces er så vandtæt, at der ikke gives tilladelse til at opføre et atomkraftværk, medmindre alle sikkerhedskrav kan opfyldes. Marie Panayotopoulos-Cassiotou (PPE-DE). − (EL) Fru formand! Jeg vil gerne i forbindelse med det, kommissæren sagde om evaluering af de enkelte forslag, spørge, om der kan gennemføres en forundersøgelse af det pågældende spørgsmål, herunder på grundlag af EuroMiddelhavssamarbejdet og dette områdes særlige kendetegn, således at der indføres kriterier, som de enkelte lande skal tage hensyn til lige fra begyndelsen og overholde i deres planlægning. Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Først og fremmest udvikler de enkelte lande deres egen lovgivning for, hvordan ansøgningsprocessen skal forløbe. Dernæst vedrører processen i høj grad og er baseret på den nationale lovgivning og Euratomlovgivningen. Derfor kan vi ikke anlægge en regional fremgangsmåde. Vi er nødt til at se på den specifikke situation i de enkelte medlemsstater og samtidig på hvert enkelt projekt.\nVi kan ikke bare se på den gennemsnitlige situation i regionen og sige, at denne region ikke er egnet til kernekraft. Det ville være usandt, for man kan ikke udvikle et projekt, der kan bruges mere eller mindre overalt. Det er et spørgsmål om omkostninger, betingelser og den nødvendige tid. Så vi kan ikke anvende en regional fremgangsmåde. Vi er nødt til at se på hvert enkelt konkret projekt, for kun på den måde kan vi garantere fuld sikkerhed ved det pågældende projekt. Paul Rübig (PPE-DE). – (DE) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne lykønske Dem med den kernekraftpakke, De netop har fremlagt, hr. kommissær, som især drejer sig om nye kernekraftværker, samt forslaget om, at Det Internationale Atomenergiagenturs (AIEA) standarder fremover bør være bindende.\nJeg vil gerne vide, om De mener, at De kan udarbejde et forslag om en reguleringsmyndighed i EU eller opgradere WENRA til en instans, der kan udstede bindende standarder i den næste lovgivningsperiode, og hvorvidt vi også kan gøre AIEA-standarderne obligatoriske for alle medlemsstater. Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Med hensyn til den anden del mener jeg, at vi med gruppen på højt niveau for reguleringsmyndigheder på kerneenergiområdet kan komme videre med stærkere standarder. Dette er bare begyndelsen. Det var den laveste fællesnævner, vi kunne have udviklet.\nSamtidig tvivler jeg, på grund af emnets følsomme karakter – politisk og undertiden også kulturelt – kraftigt på, at den europæiske reguleringsmyndighed kan spille den ønskede rolle. Jeg vil ikke sige, at man ikke kan have tillid til den europæiske reguleringsmyndighed, at reguleringsmyndigheden er nødt til at holde afstand til kernekraftanlæg. Jeg mener, at det fulde ansvar for sikkerheden altid burde ligge hos en national reguleringsmyndighed, fordi det er den bedste løsning, og på den måde vil man undgå diskussioner om, hvorvidt den centrale reguleringsmyndighed presser hårdt nok på for kerneenergi osv.\nDet er en god idé at etablere en fælles ramme, men ansvaret skal fortsat ligge hos alle de reguleringsmyndigheder, der som foreslået i direktivet om nuklear sikkerhed har alle beføjelser og alle de nødvendige instrumenter til at gennemføre denne politik. Vi har meget gode reguleringsmyndigheder for nuklear sikkerhed i EU, så der er ikke behov for større organisatoriske omvæltninger. Vi skal bare styrke de bindende standarder med udgangspunkt i vores nuværende niveau og arbejde sammen, så vi kan vise verden, at det er muligt at forstærke standarderne inden for den nukleare industri. Formanden. − Spørgsmål nr. 27 af Brian Crowley (H-0232/09)\nOm:\tFremme af vedvarende energi i byerne\nI spørgerens hjemby, Cork, udfolder de lokale myndigheder og virksomheder store anstrengelser på at få skabt politiske retningslinjer for vedvarende energi. Hvad gør Kommissionen for at støtte byer som Cork i deres bestræbelser på at fremme bæredygtig energi? Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Jeg er meget glad for dette spørgsmål, for jeg er meget stolt af et af vores resultater, og det er borgmesterpagten.\nI 2008 støttede vi byernes initiativ om en borgmesterpagt. Det betyder, at byerne forpligter sig til at reducere CO2-emissionerne med mere end 20 % inden 2020. Med henblik herpå udformer de handlingsplaner for bæredygtig energi. De har også grundlagt borgmesterpagtens kontor for koordinering og formidling. Vi støtter disse foranstaltninger gennem Det Fælles Forskningscenter, der har til formål at tilvejebringe den videnskabelige baggrund og yde teknisk bistand til forberedelse, gennemførelse og evaluering af handlingsplanerne for bæredygtig energi. For mindre kommuner forhandler Kommissionen med andre nationale, regionale og lokale myndigheder for at sikre deres støtte til de mindre byer.\nEt avanceret system for god praksis, de såkaldte Benchmarks of Excellence, skal også indføres i år.\nVi har desuden oprettet en økonomisk støttefacilitet via Den Europæiske Investeringsbank (EIB), hvor vi anbringer tilskuddene, og vi bruger ligeledes EIB til at målrette investeringer mod bæredygtig udvikling i byerne. EIB har allerede været involveret i specifikke projekter, f.eks. med Barcelona, hvor forhandlingerne er ret langt fremme.\nJeg ved, at Cork endnu ikke har underskrevet denne pagt, så det er stadig op til denne by at udnytte denne mulighed. Det er en god måde til at mobilisere borgerne bag disse initiativer.\nSamtidig findes der også andre instrumenter til bæredygtig udvikling, og via samhørighedspolitikken ydes der betydelig støtte til byer, der ønsker at gennemføre bæredygtige energipolitikker og foranstaltninger. I alt vil der i perioden 2007-2013 blive investeret 9 mia. EUR fra fondene for samhørighedspolitikken direkte i bæredygtige energiinitiativer i EU. Gennem Southern og Eastern Operational Programme, der omfatter Cork, investeres der 669 mio. EUR i regionen, og dette bidrager til at opnå målene for vækst og arbejdspladser i Lissabonstrategien.\nDisse samhørighedsfonde vil yde direkte støtte til bæredygtige energiprojekter i regionen og bidrage til at mobilisere yderligere nationale investeringer. Finansieringen kan bruges til at stimulere energieffektivitet og vedvarende energiproduktion, udvikling af effektive energiforvaltningssystemer og fremme af ren og bæredygtig offentlig transport, navnlig i byområder.\nDet operationelle program omfatter en såkaldt "Gateway Challenge Fund", der er baseret på en integreret bæredygtig udviklingsstrategi for Cork.\nEndelig blev Regionaludviklingsfonden for nylig ændret for at give alle medlemsstater mulighed for at anvende regionalmidler til forbedring af energieffektiviteten samt integration af vedvarende energi i eksisterende boliger. Dette kan udgøre op til 4 % af det samlede tilskud fra Regionaludviklingsfonden.\nSå sammenfattende mener jeg, at vi har skabt en ramme for byer, der deler en ambition om at udvikle bæredygtige modeller for deres borgere, og det er borgmesterpagten. Borgmesterpagten har sympatisører som New York og Rochester og har deltagere fra andre lande uden for EU, så den tilbyder en masse viden gennem vores kontor.\nMed hensyn til økonomisk støtte har vi ikke i øjeblikket programmer, der er viet til energieffektivitet, men vi har strukturfondene, vi har programmet Intelligent Energi – Europa, og vi har også Den Europæiske Investeringsbank. Vi udnytter alle disse instrumenter til at støtte disse initiativer. Den Europæiske Investeringsbank er meget aktiv i denne proces. Men på nuværende tidspunkt er det ikke så meget et spørgsmål om finansiering, men snarere om gode projekter og en virkelig dedikeret politik fra byernes side.\nDet er mit svar på Deres meget relevante spørgsmål. Jeg mener, at byerne har alle muligheder for at føre an i retning af en fremtid med bæredygtig energi. Brian Crowley (UEN). − (EN) Fru formand! Tak til kommissær Piebalgs for hans svar. De har allerede påpeget i Deres svar, at der er mulighed for økonomiske besparelser gennem energieffektivitet, hr. kommissær, men nu skal vi videre til næste skridt. I stedet for blot at fremme bæredygtighed og energieffektivitet skal vi anvende fondene til at skabe nye måder at fremstille energi på for at gøre byerne mere selvforsynende frem for at importere brændstof eller opføre kernekraftværker, som vi sagde tidligere. Vi skal finde mere intelligente og bedre metoder, og måske vil De fremover ikke bare lytte til Investeringsbanken, men også til nye idéer fra Kommissionen. Andris Piebalgs, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Vi forsøger at imødekomme denne anmodning. Mod årets slutning planlægger vi at udarbejde en ny handlingsplan for energieffektivitet, hvor dette vil blive taget op. Vi er også i færd med at udarbejde en meddelelse om finansiering af energikilder med lav kulstofudledning.\nDet er meget vigtigt for interessenterne at tage initiativ, og jeg forventer, at byerne fremlægger forslag og lægger pres på Europa-Parlamentets medlemmer og på medlemsstaterne for at få etableret instrumenter over hele Europa på de pågældende områder.\nUden denne antihierarkiske fremgangsmåde vil vi ikke kunne udnytte de foreliggende muligheder. Europæiske byer er så forskellige, og der er så mange gode idéer, at vi ikke bare må forsøge at anvende en topstyret metode i alle byer.\nJeg tror, at borgmesterpagten vil være et stærkt påkrævet intellektuelt input og erfaringer til de politikker, vi skal formulere for at opnå bæredygtige byer. Det drejer sig ikke blot om besparelser. Der er tale om mange områder. Det drejer sig også om intelligente net, integration af vedvarende energi og bæredygtig transport – brintdrevne busser og elektriske køretøjer. Der er masser af muligheder.\nAlle byer kan udforme deres eget program, for borgmesterpagten har betydet en forpligtelse til at nedsætte CO2 med mere end 20 %. Det betyder ikke nødvendigvis, at det skal ske ved hjælp af energieffektivitet. Det kan være på et helt andet politikområde. Det afhænger i høj grad af de lokale omstændigheder. Formanden. − På grund af tiden er jeg bange for, at jeg ikke kan modtage flere tillægsspørgsmål. Jeg beklager, hr. Rübig, men De har allerede stillet et spørgsmål, og kommissæren har givet os nogle meget fyldestgørende svar. Formanden. − Spørgsmål nr. 28 af Claude Moraes (H-0216/09)\nOm:\tDen økonomiske krise og undgåelse af protektionisme\nSom kommissær for handel har De med rette udtalt, at vi må undgå en protektionistisk reaktion på den aktuelle økonomiske krise, da det er almindeligt anerkendt, at restriktion af handel ikke vil hjælpe os ud af krisen.\nHvad gør Kommissionen i forbindelse med sine internationale handelsforhandlinger for at forebygge de stigende protektionistiske tendenser? Er der sket fremskridt med hensyn til afslutningen af Doharunden?\nKan Kommissionen desuden oplyse, hvordan den vil sikre, at der skabes balance mellem fremme af åben handel og EU's udviklingsmæssige prioriteringer, f.eks. grundlæggende arbejdstagerrettigheder og miljømæssig bæredygtighed? Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Siden den økonomiske krises udbrud har EU konsekvent talt imod protektionisme i henhold til sit engagement i retfærdig og åben handel.\nKommissionen overvåger nøje de protektionistiske foranstaltninger, som de vigtigste handelspartnere har indført, med henblik på at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger. Desuden har EU ydet massiv opbakning til Verdenshandelsorganisationens initiativ om rapportering om handelsrelaterede tendenser under den økonomiske og finansielle krise.\nSiden begyndelsen af den nuværende krise har EU mere end nogensinde lagt vægt på multilateralisme, gennemsigtighed og åbne markeder baseret på regler, der både gavner de udviklede lande og udviklingslandene. EU har konsekvent fremført, at et ambitiøst og afbalanceret resultat af Doharunden er et af de vigtigste instrumenter for at forhindre handelsmæssig protektionisme og skabe økonomisk fremgang.\nDette er også budskabet fra WTO i den seneste gennemgang af EU's handelspolitik, hvor man roser EU's rolle i styrkelsen af det multilaterale handelssystem. Doharundens mulighed for at spille en central rolle i den nuværende krise blev også anerkendt i G20's globale genopretningsplan og reformerne, der blev offentliggjort den 2. april. G20-lederne udtrykte på ny deres engagement i at nå frem til en hurtig afslutning på Doharunden.\nEndelig går EU's engagement i frihandel hånd i hånd med Unionens engagement i bæredygtig udvikling, som er et overordnet politisk mål for EU, herunder i forbindelse med de forskellige handelspolitiske initiativer.\nBæredygtig udvikling og navnlig miljømæssige og sociale overvejelser er vigtige elementer i vores handelspolitik. Dette bevises af medtagelsen af bestemmelser vedrørende bæredygtig udvikling, hvor man fokuserer på arbejds- og miljøstandarder i vores bilaterale handelsaftaler. Claude Moraes (PSE). − (EN) Fru formand! Tak, fru kommissær, jeg er også klar over, at De er trådt til i stedet for kommissær Ashton. Jeg vil gerne lykønske Kommissionen og ligeledes de medlemmer her i Parlamentet, der sidder i Udvalget om International Handel, med at have holdt fast i linjen om at fraråde protektionistiske tendenser.\nJeg vil gerne stille et spørgsmål vedrørende udviklingslande, og hvordan vi kan sikre, at vi styrker eller letter samhandelen både med og mellem udviklingslande, f.eks. via øget handelsrelateret bistand. Dette er en vigtig faktor, som vi bør medregne. Generelt har jeg set meget opmuntrende aktiviteter fra Kommissionen og Parlamentet over for protektionistiske tendenser, som ville udgøre et tilbageskridt. Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − Fru formand! Rapporter fra WTO og Kommissionens egen overvågning viser, at der ikke er nogen umiddelbar risiko for en udbredt protektionistisk eskalering. Ingen af de store handelsnationer har endnu tyet til generelle restriktioner på handel og investeringer. Udviklingen i visse lande – f.eks. Rusland, Indonesien og Argentina – skal overvåges nøje, idet disse lande hidtil har været de største brugere af grænseforanstaltninger til begrænsning af handelen. Generelt er de mest udsatte sektorer landbrug og fødevareprodukter, jern og stål, metal, biler, tekstiler og legetøj. David Martin (PSE). – (EN) Fru formand! Vil Kommissionen medgive, at vi ud over at belære andre og overvåge andre for at undgå risikoen for protektionisme også selv bør være forsigtige og sikre os, at vi bruger vores instrumenter til forsvar for samhandelen til de formål, de er beregnet til, og ikke som protektionistiske foranstaltninger? Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Kommissionen gør alt, hvad der er muligt, for at sikre, at denne overvågning er effektiv i alle henseender, navnlig på de områder, som De nævnte. Jeg skal viderebringe budskabet til kommissær Ashton, så De kan få en mere specifik gennemgang og et mere specifikt svar, men hidtil har der ikke været nogen foruroligende signaler. Formanden. − Spørgsmål nr. 29 af Seán Ó Neachtain (H-0234/09)\nOm:\tPiratvirksomhed på internettet i Canada\nCanada har et af verdens højeste niveauer for piratvirksomhed på internettet. Denne situation forværres af alvorlige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige mangler. Faktisk er der stærkt brug for en revision af Canadas lov om ophavsret for at bringe den i tråd med gældende internationale standarder for beskyttelse i onlinemiljøet som f.eks. de standarder, der fastsattes i WIPO's internettraktater fra 1996 og i EU's direktiv om ophavsret (2001/29/EF). Jo længere denne situation varer ved, jo længere må europæiske indehavere af ophavsret - navnlig i den kreative sektor (forfattere, komponister, udøvende kunstnere, sangskribenter og fonogramfremstillere) - undvære de juridiske værktøjer, de har brug for til at sætte en stopper for de omfattende onlinekrænkelser af deres rettigheder i Canada. De lider enorme tab som følge af piratvirksomhed på internettet. Situationen er så alvorlig, at der må træffes lovgivningsmæssige foranstaltninger med det samme snarere end efter det kommende handelstopmøde mellem EU og Canada i maj og senere bilaterale handelsforhandlinger.\nHvad gør Kommissionen i betragtning af dette spørgsmåls presserende karakter for at sikre, at Canada ændrer sin relevante lovgivning uden yderligere forsinkelser? Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Kommissionen er opmærksom på problemerne vedrørende beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i Canada. Vi er særdeles bekymrede over, at man tilsyneladende prioriterer reformen af den canadiske copyrightlovgivning så lavt.\nEn rimelig beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder er vigtig for de kreative branchers overlevelse fremover. Mens adskillige medlemsstater nu ivrigt diskuterer, hvordan intellektuelle ejendomsrettigheder bedre kan tilpasses onlineverdenen, skal vi stadig være opmærksomme på risikoen for piratvirksomhed på internettet, der udspringer fra tredjelande.\nEt af de centrale spørgsmål her er, hvordan man finder den korrekte balance mellem rettighedsindehavernes og forbrugernes interesser, samtidig med at man overholder reglerne om databeskyttelse. De husker sikkert, at det var et centralt diskussionspunkt i Kommissionens initiativ om kreativt onlineindhold, som Kommissionen offentliggjorde den 3. januar 2008.\nKommissionen har særdeles tydeligt markeret sin bekymring over for de canadiske myndigheder temmelig længe. Vi skal snart i gang med forhandlinger om en frihandelsaftale med Canada, og det vil give os en fornyet mulighed for at sikre en kraftig forbedring af beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder i Canada. I mellemtiden vil Kommissionen tage spørgsmålet op over for de canadiske myndigheder på højeste niveau. Den vil også opfordre til, at der hurtigst muligt iværksættes en revision af Canadas copyrightlovgivning og helst i løbet af parlamentets nuværende valgperiode. Seán Ó Neachtain (UEN). - (GA) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for svaret, men jeg vil gerne stille et spørgsmål – hvor forhåbningsfuld er Kommissionen med hensyn til, at dens indsats over for Canada vil bære frugt, og hvilke direkte planer har Kommissionen for at standse piratvirksomhed på internettet og denne praksis? Hvis vi ikke kan standse det med et land som Canada, hvilke muligheder har vi så i andre tilfælde? Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Som jeg sagde før, vil en handelsaftale sikre de juridiske rammer, der skal bruges til at løse nogle af EU's irritationsmomenter og problemer i forhold til Canada, som f.eks. standarderne for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og visse former for konkurrencebegrænsende praksis. Vi er optimistiske, fordi vi skal i gang med forhandlinger om en frihandelsaftale. Formanden. − Spørgsmål nr. 30 af David Martin (H-0245/09)\nOm:\tFrihandelsaftale med Korea\nKan Kommissionen redegøre for den nuværende situation med hensyn til frihandelsaftalen mellem EU og Korea på baggrund af de seneste drøftelser mellem Kommissionen og Sydkoreas handelsministerium? Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Forhandlingerne om en frihandelsaftale med Korea er de mest fremskredne af EU's igangværende handelsforhandlinger. Efter to års forhandlinger har vi nu en omfattende aftale inden for rækkevidde med EU's fjerdestørste handelspartner uden for Europa.\nFrihandelsaftalen med Korea vil skabe ny markedsadgang på mange områder af interesser for EU's eksportører. Et eksempel: Aftalen vil hurtigt fjerne 1,6 mia. EUR i toldafgifter til gavn for EU's eksportører, den vil betyde stram disciplin vedrørende ikketoldmæssige hindringer i udvalgte sektorer som automobilsektoren, den farmaceutiske sektor og forbrugerelektroniksektoren, den vil betyde en vigtig ny markedsadgang inden for tjenester af særlig interesse for EU's serviceudbydere, den vil betyde den hidtil mest ambitiøse pakke vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, offentlige indkøb, bæredygtig udvikling og andre regler, og den vil skabe nye muligheder for at inddrage civilsamfundet i overvågningen af, hvordan frihandelsaftalen gennemføres, og beskytte for os følsomme områder gennem hensigtsmæssige ordninger.\nFrihandelsaftalen vil også udgøre et nyttigt referencepunkt for andre forhandlinger. Desuden vil indgåelsen af denne aftale vise, at begge parter nu lægger vægt på at få åbnet markederne som et af svarene på den nuværende økonomiske situation.\nVed slutningen af den ottende forhandlingsrunde i marts 2009 gjorde begge parter vigtige tekniske fremskridt på deres niveau, men en række vanskelige spørgsmål er fortsat uløste.\nEU's handelskommissær fru Ashton og den koreanske handelsminister Kim mødtes efterfølgende i London den 2. april 2009. Trods intense drøftelser var det ikke muligt at slå bro over meningsforskelle om udestående spørgsmål såsom toldgodtgørelse og oprindelsesregler.\nKommissionen overvejer i øjeblikket den bedste vej fremad. David Martin (PSE). − (EN) Fru formand! Tak for Deres svar, fru kommissær. For det første er jeg fuldkommen enig i, at en frihandelsaftale med Korea vil medføre kolossale fordele for både EU og Korea og sende et positivt signal om, at vi er fast besluttede på at holde markederne åbne. Men problemer med at nå frem til denne aftale ser nu mere ud til at ligge hos medlemsstaterne end hos vores forhandlingspartner.\nNår det er tilfældet, og hvis det ikke lykkes at nå frem til en aftale med Korea, vil Kommissionen da erkende, at GD Handel lige så godt kan pakke sammen og tage hjem i forbindelse med frihandelsaftaler, for hvis vi ikke kan blive enige med Korea, kan vi heller ikke blive enige med Indien, ASEAN eller nogen af de andre aftaler, vi forhandler om? Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Medlemsstaterne har tværtimod for nylig bekræftet deres interesse i at indgå en ambitiøs og afbalanceret aftale med Korea.\nSom sædvanlig vil Kommissionen forsvare de principper, vi bruger som grundlag for forhandlinger med alle lande. Glyn Ford (PSE). – (EN) Fru formand! Måske kan kommissæren kommentere den tyske regerings holdning i denne sag.\nLigesom hr. Martin støtter jeg denne frihandelsaftale med Republikken Korea. Men vi skal være opmærksomme på detaljerne og tidsplanen. Det skønnes, at der vil blive solgt 650 000 koreanske biler i Europa om året. Selv om der allerede findes nogen produktion i det østlige Europa, vil der blive tale om en betydelig nyimport.\nDe fleste undersøgelser viser, at disse vil erstatte salget af japanske biler, der produceres i Europa, som dem, der fremstilles på Hondafabrikken i min valgkreds i Swindon. I øjeblikket er denne fabrik lagt i mølpose, og de ansatte er på ventepenge. For ikke at forværre den nuværende situation her og andre steder i Europa, vil De da sørge for en lang tidsforskydning, før der gives tilladelse til en sådan import? Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Jeg forstår Deres bekymring over situationen i bilindustrien. Lige fra starten af forhandlingerne med Korea har Kommissionen investeret betydelige ressourcer i at opnå et godt resultat for EU's bilindustri. De europæiske bileksportører vil få gavn af en kombination af afskaffelsen af koreansk told på bilerne og en reel afskaffelse af tekniske handelshindringer. De største handelshindringer vil blive fjernet på aftalens første dag. Formanden. − Spørgsmål nr. 31 af Georgios Papastamkos (H-0257/09)\nOm:\tHandelstvist mellem EU og USA om hormonholdigt oksekød\nKan Kommissionen give oplysninger om udfaldet af de forhandlinger, som den fører med de amerikanske myndigheder med henblik på – efter afgørelsen om midlertidig suspension – definitivt at afværge aktiveringen af de såkaldte "karrussel-gengældelsesforanstaltninger" som led i handelstvisten tværs over Atlanten angående det hormonholdige oksekød, så de allerede indførte gengældelsesforanstaltninger kan blive ophævet? Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Kommissionen ligger i øjeblikket stadig i forhandlinger med USA, og vi er meget optimistiske med hensyn til, at vi snart vil nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. Inden for de seneste par uger har vi haft intense kontakter på tværs af Atlanten om dette spørgsmål. EU's handelskommissær Catherine Ashton og den amerikanske handelsrepræsentant Ron Kirk aftalte den 22. april at føre videre samtaler for at nå frem til en forhandlingsløsning på den langvarige tvist om hormonbehandlet oksekød.\nDe bekræftede deres ønske om at finde en løsning på dette vanskelige spørgsmål, der påvirker virksomheder og forbrugere i både EU og USA, og for at lette forhandlingerne om en løsning aftalte kommissær Ashton og den amerikanske handelsrepræsentant Kirk, at USA's indførelse af de såkaldte karruselsanktioner over for EU-produkter vil blive udsat med yderligere to uger efter den oprindelige frist den 23. april.\nKommissionen lægger vægt på at gøre sit bedste for at finde en positiv og varig løsning på dette spørgsmål, og der føres i øjeblikket samtaler mellem højtstående embedsmænd fra begge sider. Kommissionens mål ved disse forhandlinger er at sætte en endegyldig stopper for aktiveringen af karruselsanktionerne og at få de nuværende gengældelsesforanstaltninger ophævet. Vi har tillid til, at en aftale er inden for rækkevidde, som fuldt ud vil opfylde vores mål med hensyn til folkesundhed og forbrugerbeskyttelse. Georgios Papastamkos (PPE-DE). − (EL) Fru formand! Da den kompetente kommissær fru Ashton ikke er til stede, vil jeg gerne takke kommissær Kuneva for hendes svar og bede kommissæren overbringe min tak til fru Ashton for at have mæglet og ført samtaler med amerikanerne om ophævelse af USA's karrusel-gengældelsesforanstaltninger. Dette er en foranstaltning, som om ikke andet går et skridt videre og går ud over grænserne for partnerskabet mellem USA og EU, der er to vigtige kommercielle aktører, som også spiller en fremtrædende rolle inden for rammerne af forhandlingerne ved Doharunden inden for Verdenshandelsorganisationen. Meglena Kuneva, medlem af Kommissionen. − (EN) Fru formand! Hr. Papastamkos, jeg vil med glæde viderebringe Deres budskab til kommissær Ashton, og uden at gå for vidt vil jeg sige, at resultaterne efter min mening vil blive ret tilfredsstillende. Formanden. − Spørgsmål nr. 32 af Giovanna Corda (H-0209/09)\nOm:\tLuftfartsselskabernes manglende efterlevelse af forordning (EF) nr. 261/2004\nEF-Domstolen afsagde den 22. december 2008 en dom, der fastslår, at luftfartsselskaber ikke må nægte at yde erstatning til passagerer ved aflysning af afgange som følge af tekniske problemer med flyet. En svensk domstol har i en sag, der var anlagt af ombudsmanden, for nylig truffet en lignende afgørelse.\nKommissionen bedes redegøre for, hvordan den forholder sig til disse domme, der er endnu et vidnesbyrd om luftfartselskabernes modvilje mod at føje lovgivningen, om den alt for vage formulering i forordning (EF) nr. 261/2004(1) vedrørende de "usædvanlige omstændigheder", der skal ligge til grund for en aflysning, og om Kommissionens passivitet trods utallige overtrædelser af denne forordning til skade for passagererne? Antonio Tajani, næstformand i Kommissionen. − (IT) Fru formand, ærede medlemmer! Først og fremmest skal vi understrege, at det ikke er Kommissionens opgave at fortolke EF-Domstolens domme. Disse domme drejede sig om spørgsmål, hvor nationale domstole havde anmodet om en præjudiciel afgørelse med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af fællesskabslovgivningen.\nI henhold til artikel 16 i forordning (EF) nr. 261/2004 om fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser er medlemsstaterne ansvarlige for at gennemføre forordningen og forpligtede til at retsforfølge flyselskaber, der ikke overholder bestemmelserne. Når de kompetente nationale myndigheder, som medlemsstaterne udpeger i henhold til forordningen, skal behandle klager fra passagerer, skal de naturligvis tage højde for instrukserne fra EF-Domstolen. Kommissionens rolle består i at overvåge de kompetente myndigheders korrekte gennemførelse af forordningen, navnlig i lyset af relevante domme fra EF-Domstolen.\nDet seneste møde mellem Kommissionen og de kompetente nationale myndigheder fandt sted i begyndelsen af december sidste år, med andre ord nogle få uger før Domstolens afgørelse. Kommissionen har planlagt et nyt møde den 14. dennes. Ved dette møde vil Domstolens seneste dom i sag C-549/07 blive gennemgået.\nDe nationale myndigheder vil få mulighed for at kommentere dommen og beskrive, hvordan de vurderer luftfartsselskabernes adfærd over for passagerer i tilfælde af aflysninger i lyset af denne præcedens og ligeledes de praktiske konsekvenser af denne dom. Giovanna Corda (PSE). − (IT) Fru formand! Tak, hr. kommissær, for jeg mener, at man skal være meget opmærksom på dette spørgsmål. Så vidt jeg har forstået, skal medlemsstaterne håndtere disse sager, men De kan også se på, om der kan gøres noget. Derfor vil jeg takke Dem for svaret, og vi ser frem til at se, hvad der sker som det næste. Antonio Tajani, næstformand for Kommissionen. – (FR) Fru formand! Tak, fordi De talte italiensk. Jeg ved, at De kommer fra Italien, så endnu en gang: tak. Kommissionen vil naturligvis holde øje med, hvad der sker, for jeg mener, at passagerrettigheder er meget vigtige for os alle. Det er et af målene for mit arbejde som kommissær.\nDet var mine ord, da min udnævnelse blev godkendt af Parlamentet. Derfor vil jeg fortsat sikre, at der gennemføres overvågning for at kontrollere, om medlemsstaterne respekterer passagerrettighederne. Vi er alle, også fru Kuneva, forpligtede til at forsvare borgernes rettigheder effektivt på alle områder. Glyn Ford (PSE). – (EN) Fru formand! Jeg skal gøre det kort, da jeg er klar over, at tiden er meget knap. Hr. kommissær, jeg må sige, at gennemførelsen af vores rettigheder helt ærligt er en parodi i øjeblikket. For nylig var jeg i Amsterdam og så KLM håndtere forsinkede passagerer ved at ombooke dem på en maskine, hvor man selv tjekker ind. Medarbejderne nægtede systematisk passagererne, og uden at spørge dem, den erstatning og bistand, de var berettigede til.\nKan vi få noget overvågning fra Kommissionens side? Kan vi få nogle folk ud i lufthavnene, der kigger på, hvad luftfartsselskaberne gør? For som jeg ser det, er det blevet til den rene parodi. Antonio Tajani, næstformand for Kommissionen. – (FR) Fru formand! Kommissionen planlægger at aflægge rapport over for Parlamentet og Rådet om funktionen og resultaterne af forordning (EF) nr. 261/2004 i form af en meddelelse, som formentlig bliver vedtaget i andet halvår.\nI dette dokument vil vi analysere de fire år, forordningen er blevet anvendt, og vi vil foreslå andre foranstaltninger med henblik på at mindske antallet af hændelser og forbedre beskyttelsen af flypassagerernes rettigheder.\nAlle lufthavne vil derfor blive kontrolleret. Jeg håber, at Kommissionens arbejde vil forbedre situationen og give borgerne de svar, de forventer. Jeg kan således forsikre Dem for mit engagement som kommissær. Jeg er begyndt, og jeg vil fortsætte, og jeg kan bekræfte mit engagement. Formanden. − Spørgsmål nr. 33 af Emmanouil Angelakas (H-0212/09)\nOm:\tPrivatiseringer af flyselskaber i EU\nKommissionen bedes, i lyset af den velfungerende model, som anvendtes ved salget af Olympic Airways og selskabets overladelse til et privat investeringsforetagende, svare på følgende: Kan denne model også anvendes for andre selskaber, der er i lignende vanskeligheder?\nHvad er Kommissionens holdning til fremtidige privatiseringer af luftfartsselskaberne i EU? I hvilket omfang bidrager fusioner mellem luftfartsselskaber til håndteringen af krisen, uden at der opstår monopolsituationer eller forringelse af konkurrencen? Antonio Tajani, næstformand i Kommissionen. − (IT) Fru formand, ærede medlemmer! Kommissionen deler Deres holdning i spørgsmålet, med andre ord, at Kommissionens beslutninger helt klart har ført til det krævede frasalg af nogle af virksomhederne i Olympic Airways og Olympic Airways Services. Dette har bestemt været en succes med hensyn til konkurrence- og transportpolitikken.\nAlitalia anvendte samme model, og den kan bruges af alle luftfartsselskaber, der befinder sig i alvorlige vanskeligheder. Denne beslutning har derfor ført til skabelsen af en ny model for luftfartsselskaber, som bør blive fremtidens luftfartsselskab: ikke flere statsvirksomheder, men helt privatiserede virksomheder. Det er dette arbejde, Kommissionen har forsøgt at støtte. Jeg tror, at målet om privatisering også deles af andre luftfartsselskaber, og her tænker jeg på Austrian Airways, Malev og Czech Airlines.\nI henhold til traktaten skal Kommissionen ikke desto mindre forblive neutral med hensyn til, om selskaberne er offentligt eller privat ejet. Kommissionen er tilhænger af en konsolidering af Fællesskabets luftfartssektor, som den stadig anser for fragmenteret, navnlig i lyset af den nuværende krise.\nDenne konsolidering må imidlertid ikke hæmme konkurrencen, så den forhindrer det fælles marked i at fungere effektivt. Kommissionen eller den kompetente nationale myndighed er ansvarlig for tilsynet med koncentrationer, der udføres med henblik på dette i henhold til den relevante fællesskabslovgivning afhængigt af omfanget af den pågældende koncentrationsoperation. Emmanouil Angelakas (PPE-DE). − (EL) Fru formand! Jeg takker kommissæren for hans bemærkninger og svar. Jeg vil gerne benytte mig af, at kommissæren er til stede, og spørge ham, om Kommissionen har foretaget skøn over antallet af mistede arbejdspladser i de europæiske flyselskaber inden for de seneste otte måneder, siden den økonomiske krise satte ind, og hvis ja, hvilke foranstaltninger mener De da kan bruges til at vende situationen? Antonio Tajani, næstformand for Kommissionen. − (IT) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg har ikke nogen endegyldige data for antallet af mistede arbejdspladser på grund af krisen, men jeg er bestemt klar over, hvad der sker inden for lufttrafiksektoren.\nAlle mine bestræbelser som transportkommissær har været fokuseret på at støtte denne transportform, og det kommer ikke som nogen overraskelse, at vi igen diskuterer et spørgsmål, spørgsmålet om slot-tider, der skal forhindre en forværring af situationen for luftfartselskaber i disse krisetider: Dette betyder også, at vi forsøger at mindske antallet af tabte arbejdspladser, med andre ord at fastholde beskæftigelsesniveauet i EU's lufttransportsektor. Formanden. − Spørgsmål nr. 34 af Bernd Posselt (H-0214/09)\nOm:\tHøjhastighedstogforbindelsen "Europamagistralen" og Brenner-basistunnellen\nKan Kommissionen give detaljerede oplysninger om præcise tidsplaner og budgetforslag vedrørende delstrækningen af højhastighedsforbindelsen "Europamagistralen" fra Strasbourg til Wien og om Brenner-basistunnellen som det centrale punkt i højhastighedstogforbindelsen mellem Berlin og Rom? Hvilke yderligere foranstaltninger er planlagt, og har genopretningsplanen åbnet nye muligheder? Antonio Tajani, næstformand i Kommissionen. – (IT) Fru formand! Hr. Posselt, som De ved, er jernbaneforbindelsen Berlin-Palermo et af de 30 prioriterede projekter i det transeuropæiske transportnet, og Brenner-basistunnelprojektet er den centrale del af dette prioriterede projekt.\nKommissionen støtter dette centrale element i det prioriterede projekt, der vil gøre det muligt at sammenkoble jernbanenettene på begge sider af Alperne ved hjælp af en højhastighedslinje med høj kapacitet, som især er beregnet til godstransport. Projektet vil derfor både bidrage til, at det indre marked kan fungere effektivt, samt til opnåelse af miljømålene og til økonomisk genopretning.\nKommissionen ønsker derfor at opfylde borgernes forventninger i praksis. Dette er en anden grund til, at vi fremskyndede bevillingen af finansiering mod slutningen af sidste år, da der blev givet tilladelse til at bruge 786 mio. EUR til det prioriterede projekt nr. 1. Koordinatoren fru van Miert har overvåget projektet siden 2005 og efter min mening med positive resultater.\nVi har nu indledt en høringsproces med EU's medlemsstater for at forny de europæiske koordinatorers mandat for perioden 2009-2013. Dermed vil vi kunne give dem mulighed for at udføre deres arbejde, navnlig overvågning af de prioriterede projekter. Den 22. marts indsendte de østrigske myndigheder deres flerårige infrastrukturprogram, der omfatter finansiering af Brenner-basistunnelen. Den 17. april 2009 gav de efter vurderingen af virkninger på miljøet byggetilladelse til projektet.\nDe italienske myndigheder forelagde deres basistunnelprojekt for det tværministerielle økonomiske planlægningsudvalg (CIPE), så finansieringen kan være godkendt i maj. Minister Matteoli, som jeg har talt med, bekræfter den italienske stats vilje til at forfølge denne målsætning, med andre ord at finansiere projektet, og jeg tror, at de østrigske og italienske myndigheder er fuldstændig enige i denne sag.\nDet prioriterede projekt nr. 17 – højhastighedsforbindelsen mellem Strasbourg og Wien, der udgør en del af jernbaneforbindelsen Paris-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava – skrider tilfredsstillende frem i alle de involverede medlemsstater: Frankrig, Tyskland, Østrig og Slovakiet. Størstedelen af strækningen på 831 km mellem Strasbourg og Wien – nærmere bestemt afsnittene Strasbourg-Stuttgart og Linz-Wien – vil være færdige i 2015. Stuttgart-Ulm-afsnittet, der udgør den største flaskehals, vil være færdigt i 2020.\nDen relevante finansieringsprotokol vil blive underskrevet den 2. april i år. I øjeblikket synes det mest komplicerede afsnit at være det grænseoverskridende afsnit i Bayern mellem München og Salzburg. Den tyske regering er i øjeblikket i færd med at gennemgå sin flerårige programmering, og derfor er vi nødt til at vente til årets udgang, før vi kan begynde at diskutere dette meget vigtige afsnit. Strasbourg-Wien-afsnittet vil koste 10 mia. EUR, og det prioriterede projekt vil i alt koste 13,5 mia. EUR.\nJeg mener, at disse oplysninger kan være nyttige og dækker alle dele af hr. Posselts spørgsmål. Bernd Posselt (PPE-DE). – (DE) Fru formand! Hr. kommissær, jeg vil gerne takke Dem for et meget godt og detaljeret svar og ligeledes for Deres fremragende arbejde med disse to vigtige projekter, der går gennem München. Jeg har bare to korte tillægsspørgsmål:\nFor der første går der rygter vedrørende Brenner-basistunnellen om, at den kun vil skulle bruges til passagertransport. Kan De afkræfte dette?\nFor det andet har man i Østrig og Stuttgart gjort en hel del for hovedruten fra Strasbourg til Wien og Budapest. Men vi har problemer med omkørslen ved München, forbindelsen til Münchens lufthavn og strækningen fra München til Mühldorf, Freilassing og Salzburg og ligeledes den kemiske trekant og strækningen via Mühldorf. Jeg vil især gerne henlede Deres opmærksomhed på dette, og her sker der stadig kun meget langsomme fremskridt. Antonio Tajani, næstformand i Kommissionen. − (IT) Fru formand, mine damer og herrer! Med hensyn til Berlin-Palermo-forbindelsen kan jeg forsikre Dem for, at selv om der altid vil opstå bekymring, når der verserer rygter, lader disse rygter til at være fuldstændig ubegrundede.\nJeg har flere nyheder til Dem, fordi De er særligt interesseret i Strasbourg-Wien-afsnittet. Den 31. marts offentliggjorde Kommissionen to opfordringer til at indsende forslag til TEN-T. I forbindelse med disse forslag kan Strasbourg-Wien-afsnittet få støtte under det årlige program for 2009 – 140 mio. EUR til både undersøgelser og arbejdsprojekter – og den europæiske økonomiske genopretningsplan, hvorunder der ydes 500 mio. EUR, som udelukkende er øremærket til arbejdsprojekter, der skal være indledt seneste ved udgangen af 2010.\nDet er naturligvis op til nationalregeringerne at indsende forslag om medfinansiering, som vil blive vurderet i konkurrence med forslag fra andre medlemsstater. Dette betyder, at hvis Tyskland planlægger at indsende en plan for dette afsnit, der interesserer Dem så meget, kan landet gøre dette, og Kommissionen vil nøje gennemgå planen for fremskaffelse af finansiering.\nMed hensyn til fremskridtene med projekt nr. 17 har Kommissionen besluttet at stille betydelig finansiering til rådighed for forskellige projekter langs denne akse, mere specifikt de tre grænseoverskridende afsnit og flaskehalsene. Formanden. − Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag). Spørgetiden er afsluttet.\n(Mødet udsat kl. 20.10 og genoptaget kl. 21.00) FORSÆDE: Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU Næstformand (1)EFT L 46, 17.2.2004, s. 1.\nSeneste opdatering: 8. september 2009Juridisk meddelelse


Amanda Dufner Bio [2021-opdatering]: Karriere, formue og mand - Atletkone\nDårlige ægteskaber forårsager ikke utroskab; utroskab forårsager dårlige ægteskaber. Helt ærligt er vi usikre på, om det vedrører nutidens person af interesse eller ej. Alligevel førte det bestemt til adskillelsen mellem den berømte golfspiller Jason Dufner og hans kone, Amanda Boyd Dufner.\nFaktisk er vi her for at kaste lys over kvinden, der hidtil ukendt steg til berømmelse for at gifte sig og skille sig fra den førnævnte golfstjerne. Ofte ser vi tabloider, der rapporterer clickbait-nyheder for at skabe drama og igensætte trafikken.\nMen hej, i dette tilfælde krediteres tabloiderne behørigt for at gøre deres job rigtigt. Der var utallige mistænkelige nyheder omkring Amandas liv, og ærligt talt kan der laves en film i fuld længde ud fra alle de historier, som kilder rapporterede.\nIkke desto mindre er vi ikke her for at pege fingre eller sidde med en bestemt part. Vores pligt over for læserne er at samle information om folk, de kan lide at vide om, hvilket vi vil gøre. Artiklen indeholder liv, karriere, formue og nuværende status for fru Amanda!\nMickey Boyd og Elizabeth Boyd\nJason Dufner (Tidligere)\nHvor er Amanda Dufner fra| Tidligt liv og uddannelse\nAmanda Dufner blev født i Millbrook, Alabama, USA i 1988. Også, Mickey Boyd og Elizabeth Boyd bød deres datter velkommen og rygtede deres eneste barn. Samtidig giver det at være amerikanskfødt sit amerikanske statsborgerskab og passer til en hvid etnicitet.\nPå trods af at hun er hustru til en berømt golfspiller, forbliver meget af hendes tidlige liv afdækket. Desuden er det uklart, om amerikaneren har nogen søskende eller ej, og tilsyneladende er karakteren af Dufners opdragelse under omslag.\nAmanda Dufners alma mater\nPå den anden side var den eneste information, som Amanda lod slippe, hendes uddannelsesmæssige baggrund. Amerikaneren voksede op i Millbrook, Alabama, og gik til den lokale gymnasium.\nSelvom det nøjagtige motiv bag Dufners uddannelse stadig er ukendt, deltog hun i University of Alabama og dimitterede i 2010. På samme måde var kollegiet, hvor livet ville tage en tur for Alabamian, da en normal piges levebrød ville bombardere med en hip og foregående golfspiller.\nHvor gammel er Amanda Dufner?Alder, højde og kropsmålinger\nSelvom en bestemt fødselsdato forbliver ukendt, hjælper Amandas fødselsår os med at estimere, at hun er i nærheden 32 år gammel på nuværende tidspunkt. En anden afslørende kendsgerning er, at Amanda er 11 år yngre end sin tidligere partner.\nOgså ser Alabamian omkring 5'5 ″ til 5'6 ″ ( 1,67 m til 1,70 m ) høj, hvilket fremgår af billederne med Jason Dufner . For at afklare, står Jason i højden af 5'8 ″ (1,78 m) , lidt tårnhøje over sin tidligere ægtefælle.\nNår vi går videre, må vi indrømme, at Jason virkelig var en heldig mand, der mødte en sådan vidunderlig kvinde. Ved udseendet udstrålede Amanda elegance, skarphed og proaktivitet. Desuden er Alabamian sandsynligvis kvinden for enhver mands drøm.\nDet kommer til at tænke på, hvordan en dygtig golfspiller kom til at se synet af en kvinde, der studerer på college. Faktisk kan årsagen være Amandas charmerende smil, åbenlyse karakter og tendens til at være en flirt.\nVigtigst er det, at amerikaneren har en veludstyret krop med kurver alle de rigtige steder. Tilsvarende bekræfter mange fotos, der formår at cirkulere på nettet, Dufners sunde livsstil, da hun har en ectomorf ramme.\nAmanda Dufner | Karriere: Hvad gør Amanda? | Ejendomsmægler\nFor det første må det komme som et chok for de fleste læsere, men ganske vist er der ingen kilder, der kan identificere besættelsen af den dejlige amerikaner. Internettet fik dog en duft om, at Dufner er en autoriseret ejendomsmægler.\nDerudover er hendes ansættelses sted i Jupiter, Florida. Amanda, som for sent, har i alt 4 år erfaring inden for det nævnte felt. På samme måde er Alabamian en succesrig ejendomsmægler, der kan udledes af hendes nuværende livsstil.\nDesuden læser amerikanerens licensnummer 3343322. Den 11. december 2015 blev Dufner en juridisk ejendomsmægler, og hendes ansættelse trådte i kraft den 29. januar 2018 og løber indtil 30. september 2019.\nAmanda Dufner Netværdi | Løn og indkomst\nIsær tjener fru Boyd et gennemsnit på $ 78.850 på årsbasis. Tværtimod er Alabamians nettoværdi stadig under gennemgang. I betragtning af at hun er en succesrig ejendomsmægler, har Amanda formodentlig akkumuleret $ 1 million i samlet nettoværdi.\nIkke desto mindre er livet behageligt for Millbrook-indfødte som Jason Dufner afleveret en kæmpestor $ 2,5 millioner sum i skilsmisseopgørelser sammen med flere andre aktiver. På samme måde ejer Boyd også deres hund Louie, som kommer fra en unik race.\nAmanda Dufner House\nDesuden fortsatte Alabamian og købte et palæ i Jupiter, Florida, der ligger på en 3000 kvm. jord til en bedøvelse $ 675.000 . En interessant kendsgerning ved dette køb er, at boligen kun ligger få kilometer fra Tiger woods' hus.\nI modsætning hertil er Jason en fremtrædende golfspiller, der sidder på en svimlende nettoværdi af 15 millioner dollars. Professionelt opnåede Dufner mange succeser, og hans fantastiske formue vidner om det faktum. På samme tid gjorde Jason også en betydelig $ 25 millioner sum som løn.\nHvem er A.Dufner kommandoerdating nu efter skilsmisse?| Ægteskab og skilsmisse\nI 2009, Amanda mødte sin daværende mand, Jason Dufner, for første gang i Auburn. Derefter, en kort slynge senere, kunne de to ikke forblive et par på grund af modstridende tidsplaner. Dertil kom, at Jason var en etableret golfspiller, da han mødte Amanda.\nIkke desto mindre var de to nødt til at dele et liv. Til sidst i 2010, begge stødte på hinanden, mens de var i New Orleans. Beslutter at afhente ting, hvor de forlod, begyndte deres forbindelse at vokse og blev snart uadskillelig.\nEt billede af Amanda og Jason på deres bryllupsdag\nEfterhånden blev Amandas kærlighed til Jason så intens, at hun ofte kom rundt i hans hotelværelser og golfkampe og efterlod sit college bagved. På samme måde var Jason håbløst forelsket og på en smuk dag faldt han på knæ og erklærede kærlighed til sin belle.\nDagen var den 4. juli, og lejligheden syntes passende at pope det store spørgsmål midt i alt fyrværkeri og hyggelig fest. Således udvekslede parret løfter om 2012 i en bryllupsceremoni afholdt i Fountainview, Auburn.\nEfter et så smukt bryllup og grundlaget for livslang lykke kunne ingen ligeledes forudse, hvad der endnu skulle falde på ægteskabet. For at illustrere ramte forholdet bunden.\nHvorfor skiltes Amanda og Jason Dufner?\nI 2015 begyndte flere medier at rapportere en utrolig historie om hemmelighederne, som Amanda holdt fra Jason. En påstået affære med golflegenden Tiger woods knuste båndet, som angiveligt var ubrydeligt.\nDerudover er sandheden bag denne hændelse stadig i mørket. Men det var nok for Jason at gå ud på ægteskabet og aldrig se tilbage.\nDesuden indgav Amanda Dufner en skilsmisse den 16. marts på grund af en 'uoprettelig sammenbrud i ægteskabet' og 'en fuldstændig uforenelighed med temperament, som parterne ikke længere kan leve sammen.\nAmanda Dufner med sin nye kæreste Cason Milner.\nEfter dette fulgte en langvarig domstolskamp, og Amanda modtog senere adskillige aktiver som en del af skilsmisseopgørelser. Som for sent ser det ud til, at Amanda gik videre med en mand ved navn Cason Milner.\nInstagram-konto : 2440 følgere\nHvad skete der med Amanda Dufner?\nAmanda Dufner blev skilt fra sin mand, Jason Dufner.\nHvor er Amanda Dufner nu?\nAmanda Dufner er i øjeblikket bosat i Jupiter, Florida , og kører sin karriere i en ejendomsvirksomhed.\nHvad er Amanda Dufners pigenavn?\nAmanda Dufners pigenavn er Amanda Boyd.\nHvem dater Amanda Dufner nu?\nAmanda Dufner dater for øjeblikket Cason milner .


Automatisk brandventilationsanlæg mekanisk (ABV-M)\nAutomatisk brandventilationsanlæg (ABV)\nVi hjælper dig hele vejen frem til din ABV-certificering.\nVIL DU ABV-CERTIFICERES (mekanisk)? LEKON HJÆLPER DIG GENNEM HELE PROCESSEN.\nVil du også øge din virksomheds værdi ved at blive certificeret til at lave automatisk brandventilationsanlæg (ABV), så du kan tilbyde dine kunder et DBI-godkendt produkt af høj kvalitet, der mindsker risikoen for røgforgiftning i tilfælde af brand?\nDer er på nuværende tidspunkt færre end 25 DBI-certificerede ABV-installatører i hele Danmark – vil du være den næste?\nLekon Rådgivning hjælper og rådgiver dig, der ønsker at blive DBI-godkendt ABV-installatør.\nHvad er et ABV-anlæg?\nEt ABV-anlæg (automatisk brandventilationsanlæg) er et mekanisk anlæg, der har til opgave at ventilere røg og varme væk med det formål at sikre, at personer ikke udsættes for skadelige forhold under evakueringen af en bygning.\nHvilke krav er der til ABV-anlæg?\nDansk Brand og Sikringsteknisk Institut (DBI) stiller krav omkring udførelsen af ABV-anlæg. ABV-anlæg er omfattet af DBI’s retningslinjer. Disse retningslinjer stiller krav til både projektering, udførsel samt vedligehold og eftersyn. Hvorvidt der er krav om et ABV-anlæg, samt anlæggets omfang, bestemmes af det aktuelt gældende bygningsreglements kapitel 5.4. De lokale brandmyndigheder og kommunalbestyrelser kan stille yderligere krav til anlægget.\nHvad er en DBI-godkendt ABV-installatør?\nEn DBI-godkendt ABV-installatør er en virksomhed, der installerer og servicerer ABV-anlæg, der er udført i henhold til DBI’s retningslinjer og har en DBI-certificeret person ansat. Virksomheden skal have et kvalitetsledelsessystem, der er udført i henhold til DBI retningslinje 001, og som er godkendt af et certificeringsorgan, der har en aftale med det registrerende organ (DBI). Når systemet er certificeret, kan virksomheden søge om at blive godkendt hos DBI.\nHvorfor blive DBI-godkendt ABV-installatør?\nNår DBI har godkendt din virksomhed som ABV-installatør, og virksomheden er blevet registreret i deres register, åbner du døren til nye forretningsmuligheder, idet du har et bevis for, at din virksomhed kan levere ydelser til kunder, som er omfattet af krav til DBI-godkendte ABV-installationer fra myndighederne.\nPå nuværende tidspunkt er der under 25 DBI-godkendte ABV-installatører i hele landet.\nLade sig registrere hos DBI som godkendt ABV-installatør\nFor at kunne opnå godkendelse hos DBI, skal virksomheden sikre sig, at følgende kompetencer er til stede hos de medarbejdere, der skal udføre opgaverne på ABV-anlæg.\nProjektering af mekanisk brandventilationsanlæg med en bestået A-prøve\nDokumenteret uddannelse på niveau med el-installatør med et års dokumenteret ABV-mekanisk erfaring\nVVS-installatør med et års praktisk dokumenteret ABV-mekanisk erfaring\nMaskinmester med to års praktisk dokumenteret ABV-mekanisk erfaring\nVVS-tekniker med to års praktisk dokumenteret ABV-mekanisk erfaring\nFaglederkursus for ABV-anlæg\nKan jeg udvide mit nuværende kvalitetsledelsessystem til at omfatte ABV-certificering?\nHar du ikke allerede et kvalitetsledelsessystem (KLS), hjælper vi dig gennem hele processen. Vores hyppigst anvendte arbejdsmetode følger nedenstående arbejdsgang:\nHvilke love og regler er gældende for ABV-området?\n#ABV #Automatiskbrandventilationsanlæg #ABVcertificering


Queens P.R. tog tre point efter målfest – Ekstra Bladet\n1 time siden Vildt klip: Verdensmester brager af bjergvej 2 timer siden Nyt vanvittigt målshow! 2 timer siden Dolberg på pletten i Nice 2 timer siden Samuel vil på klub: Men klubben vil ikke lukke ham ind 1 time siden Får fingeren: Ulideligt i Royal Arena 1 time siden Vildt klip: Verdensmester brager af bjergvej\nOnsdag d. 1. jan. 2020 - kl. 17:52 0\nQueens P.R. tog tre point efter målfest\nNahki Wells lavede hattrick og spillede dermed en stor rolle i Queens P.R. 6–1-sejr over Cardiff\nQueens P.R. noterede sig allerede det første mål efter ni minutter, da Nahki Wells bragte dem foran med et enkelt mål efter assist af Eberechi Eze.\nEfter 27 minutter efter seneste mål fordoblede Queens P.R. føringen til 2–0, da Bright Osayi-Samuel fik bolden i nettet. Nahki Wells fortsatte sin gode kamp ved at stå for oplægget til målet.\nKampens tredje mål blev også scoret af Queens P.R., da Bright Osayi-Samuel garnede igen til 3–0 til Queens P.R.. Assisten kom fra Joe Lumley.\nBlot syv minutter efter det tredje mål føringsmålet udbyggede Nahki Wells føringen til 4–0. Endnu engang var Eberechi Eze i oplæggerens rolle, da han lagde den målgivende aflevering til Nahki Wells.\nDet tog ikke mange minutter før, Eberechi Eze bragte Queens P.R. yderligere foran med sin 5–0-scoring. Det var hans niende mål i denne sæson af Championship. Det var Ilias Chair, som leverede oplægget til målet.\ngoal6_team} brugte kun syv minutter på at udvide føringen til 6–0, da Nahki Wells nettede igen.\nCardiff forsøgte at komme tilbage i kampen, men det blev aldrig til mere end en reducering med opgørets sidste mål i det 90. minut, da Will Vaulks sendte bolden i nettet og gjorde det til 1–6.\nQueens P.R. overhaler med sejren Reading i tabellen, og de indtager nu 14. pladsen i Championship. Næste modstander hedder Brentford på udebane 11. januar. Cardiff ligger fortsat på en 11. plads i Championship. I næste runde venter en hjemmekamp mod Swansea, hvor de skal forsøge at rejse sig efter dagens nederlag.\nKampreferater2 timer siden\nMotorsport10 timer siden


Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V – Se vigtig info\nVed Vesterport 3, 11.\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V\nDinGeo har samlet informationer på Ved Vesterport 3, 11. i én detaljeret boligrapport.\nLuftfoto af Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6755°N, 12.5631°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor medium.\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V er en lejlighed og dermed med gennemsnitligt radonniveau på kun ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området\nDer er middelhøj risiko for Radon på Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V.\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 386-Vestervold Kvarter, København, der hører til Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-02199 Region Hovedstaden 3 -\n101-00724 Region Hovedstaden 106 -\n101-00308 Region Hovedstaden 457 -\n101-00921 Region Hovedstaden 396\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er høj luftforurening på Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. Støjen er vurderet at være 70-75 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en støvsuger.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V\nDer er høj risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V.\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V ligger i en lavning unden naturlige afløb og der er derfor risiko for oversvømmelse ved regn. Der vil på adressen være: 1.73 meter vand, hvis det regner så kraftig at al vand ophober sig på overfladen.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nVed Vesterport 3, 11. ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Ved Vesterport 3, 11. har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Ved Vesterport 3, 11. . Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V ligger i en højde på 7.1 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V befinder sig i som den danske stat har defineret ifm oversvømmelsesloven (i 2018 under plantrin 2). Det betyder, at Kystdirektoratets analyser har defineret adressen som udsat ift. større oversvømmelser fra havet, fjorde eller vandløb.\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V befinder sig ikke i et område, der er udpeget som højrisiko for havvands- eller vandløbsoversvømmelse under plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V\nVi kunne ikke finde BBR oplysninger på Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V.\nHent den officielle BBR meddelelse for Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nEjendommen på Ved Vesterport 3, 11. har energimærke F.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 25.000 kr. pr. voksen i husstanden i 2021 (dog ikke materialer). På Ved Vesterport 3, 11. er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Ved Vesterport 3, 11. er endda i den specielle situation at 16 renoveringer er markeret som rentable.\nEjendommen på Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V er med det nuværende energimærke F relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nVed Vesterport 3, 11. , 1612 København V ligger i et område hvor der er mulighed for fjernvarmeforsyning fra HOFOR Fjernvarme P/S. BBR-oplysningerne viser dog ikke om boligopvarmningen rent faktisk også er fjernvarme.\nLokalområdet — Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V\nBeboerne i området omkring Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V er mestendels conzoom®-typen Under Bøgen\nVed Vesterport 3, 11. hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 226 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Ved Vesterport 3, 11. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6809 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.28 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.33 pct.\nVed Vesterport 3, 11. hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er dårlige bredbåndsmuligheder på Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V. Ifølge erhversstyrelsen er der på adressen ingen internetudbydere til fastnet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Ved Vesterport 3, 11.\nI Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Ved Vesterport 3, 11. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Ved Vesterport 3, 11.\nInternet og Mobildækning Ved Vesterport 3, 11. , København V\nJordarten under Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Ved Vesterport 3, 11.\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Ved Vesterport 3, 11. .\nHvor langt er der fra Ved Vesterport 3, 11.\n✓Stamoplysninger for Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V\nAdressens Id 7d00a344-84b2-489e-ab91-4b1c5c28205a\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Ved Vesterport 3, 11. , 1612 København V.


Kloak Gundsømagle: Få en god pris på hjælp til din kloak\nDu er her: Forside / Kloakmester / Få en god pris på hjælp til din kloak i Gundsømagle\nFå en god pris på hjælp til din kloak i Gundsømagle\nEr din kloak begyndt at lugte? Eller er den stoppet til? Uanset hvad du har af problemer med din kloak i Gundsømagle, er der mulighed for at finde en autoriseret kloakmester i Gundsømagle, som kan hjælpe dig til en fair pris.\nVil du gerne have en god pris på kloakarbejde i Gundsømagle, kan du bestille 3 tilbud helt gratis og uforpligtende. Du kan få tilbud på tv-inspektion, kloakspuling, slamsugning, etablering af omfangsdræn og mange andre opgaver, som skal udføres af en autoriseret kloakmester i Gundsømagle.\nSå vil 3 autoriserede kloakmestre fra Gundsømagle og omegn kontakte dig i løbet af få hverdage. Det giver dig mulighed for at sammenligne priser og få overblik over prisniveauet for kloakarbejde i Gundsømagle og omegn. Med 3 priser i hånden undgår du at betale for meget, for opgaver som fx kloakrenovering er ikke altid helt billige.\nStopper din kloak til, kan det være nødvendigt at rense den. Det kan man gøre ved at foretage en slamsugning eller kloakspuling, som fjerner ophobet snavs og lignende i din kloak. Gundsømagle er hjemby for adskillige autoriserede kloakmestre, som kan udføre den form for kloakservice og rådgive dig, så du kan undgå alt for hyppige problemer med din kloak.\nHar du alligevel jævnligt problemer med en stoppet kloak i dit hjem i Gundsømagle, kan det være en god idé at få foretaget en tv-inspektion, så du kan fange eventuelle problemer i opløbet. Er der fx brud på kloakrørene, kan rotter trænge ind i din bolig og sprede sygdom. Du kan også risikere, at der opstår fugtskader i det skjulte, som kan føre til skimmelsvamp og råd.\nEr din kloak blevet utæt, skal den renoveres. Der er forskellige metoder til at foretage en kloakrenovering. En forholdsvis billig løsning er en strømpeforing, hvor man lægger en hinde på indersiden af kloakrørene, så revner og utætheder bliver lukket. Det er også en helt almindelig opgave for en autoriseret kloakmester i Gundsømagle.\nNår har brug for hjælp fra en kloakmester i Gundsømagle, skal du være opmærksom på, om vedkommende er autoriseret eller ej. For det meste skal man være autoriseret som kloakmester for at udføre kloakarbejde. Det er ganske enkelt et lovkrav, at man har den nødvendige uddannelse, hvis man vil slutte en kloak til det offentlige kloaknet i Gundsømagle eller en hvilken som helst anden by. Formålet er blandt andet at sikre, at spildevand bliver behandlet korrekt, for det kan få alvorlige sundhedsmæssige konsekvenser, hvis der sker fejl.\nAutorisationen kan du betragte som din garanti for, at arbejdet med din kloak i Gundsømagle bliver udført korrekt og efter de gældende regler. En autoriseret kloakmester vil desuden altid være forsikret, så du er dækket ind, hvis arbejdet med din kloak i Gundsømagle ikke er udført korrekt.\nEr du i tvivl om, hvorvidt lige præcis problemet med din kloak kræver, at man er autoriseret kloakmester, kan du finde en opdateret oversigt over lokale kloakmestre i Gundsømagle med autorisation på Sikkerhedsstyrelsens hjemmeside. På deres hjemmeside kan du også læse meget mere om, hvornår du skal bruge en autoriseret kloakmester, og hvad du selv må udføre af arbejde, hvis det fx er nødvendigt at efterse og rense kloakken.\nHjælpen er nær til din kloak i Gundsømagle\nDet er aldrig rart at have problemer med en kloak. Gundsømagle og omegn huser heldigvis flere erfarne autoriserede kloakmestre, som kan hjælpe dig med forskellige opgaver som fx etablering af kloak, nedgravning af dræn, højvandslukke, slamsugning, kloakspuling, tv-inspektion, brøndrenovering, rotteskader og strømpeforing i Gundsømagle.\nHeldigvis kan du hurtigt og nemt bestille 3 tilbud på kloakarbejde. Det er din mulighed for at indhente priser fra autoriserede kloakmestre i Gundsømagle uden at bruge en masse tid på at ringe rundt. I stedet får du kompetent hjælp af 3byggetilbud, som har specialiseret sig i at hjælpe helt almindelige mennesker med at finde en dygtig fagmand til en god pris.\nDet er helt gratis og uforpligtende for dig at bestille 3 tilbud, så det står dig frit for at takke nej til alle tre tilbud, hvis ingen af dem lever op til dine forventninger om, hvad det vil koste at få løst problemerne med din kloak af en autoriseret kloakmester i Gundsømagle.\nKloak Kloak hjælper dig med at få løst problemer med din kloak i Gundsømagle af en autoriseret kloakmester.\nPrevious Post: « Find hurtig hjælp til din kloak i Kulhuse\nNext Post: Problemer med kloakken i Tornby? »


Ejerne til 90 millioner efterlyses\nEjerne til 90 mio. kr. efterlyses\nEjerne af 90 millioner kr. efterlyses i dag i Statstidende. Bag efterlysningen står SKAT, som sammen med bankerne har opgjort konti i de danske banker, som mangler en ejermand. Hvis ikke ejerne er fundet inden for et år, ryger pengene i statskassen.\nAlle bankkonti skal have tilknyttet navn, adresse og CPR-/CVR-nr. eller lignende, der kan identificere ejerne. For omkring 8.500 konti, svarende til samlet 90 mio. kr. mangler disse oplysninger.\n- De danske banker har gennemført en omfattende oprydning i deres kundekartotek, og fundet frem til 8.500 konti, hvor det ikke har været muligt at identificere ejerne, lyder det fra skattechef i Finansrådet Kasper Svendsen.\nI alt bruges der tre et halvt år på at finde ejerne inden pengene ryger i statskassen.\n- Vi gør selvfølgelig alt, hvad vi kan, for at disse penge kommer tilbage til deres rette ejer, men i de tilfælde, hvor det ikke har været muligt efterlyser vi nu offentligt. Hvis ikke nogen melder sig, ryger pengene i statskassen, understreger Kasper Svendsen.\nSe efterlysning på Statstidende\nInden ejerne bliver efterlyst i Statstidende skal bankerne have haft kontiene spærret i mindst 2½ år forinden.\nHvis ejeren ikke har identificeret sig over for pengeinstituttet i denne periode, så bliver kontoen efterlyst i Statstidende i 12 måneder.


Diving 2000 | Dykning og dykkerudstyr på Fyn\nUdgivet den 2. januar 2022 af jlo\nDiving 2000 – Dykkerudstyr og dykkerkurser i Danmarks bedste dykkercenter!\nVelkommen til Diving 2000 – Diving 2000 er et 5 stjernet PADI dykkercenter, beliggende i hjertet af Odense. Vi har eksisteret siden 1987 og har mange års erfaring med dykkerkurser og vejledning ved køb af dykkerudstyr. Vi er meget stolte af vores titel som PADI 5* IDC kursus Center, da det er en anerkendelse af vores høje kvalitet af uddannelsesfaciliteter og udstyr. Vi kan hermed tilbyde dig en af de bedste dykkeruddannelser i Danmark.\nDiving 2000 er også som det eneste dykkerbutik & dykkercenter i Danmark godkendt af Søfartsstyrelsen til at uddanne erhvervsdykkere, dette er vi rigtig stolte af, da det er en process der har taget mange år at få gennemført. Du kan blive uddannet erhvervsdykker til 30 meter eller 9 meter at efter hvad du skal bruge i dit arbejde.\nUdover uddanner vi rigtig mange nye dykkere Padi Open Water. Vi afholder også en masse dykkerture rundt omkring Fyn, som du kan læse om i vores online turkalender og tilmelde dig direkte på hjemmesiden. Vi laver ca. 3-4 gange om året dykkerrejser til udlandet, bl.a. til Rødehavet.\nOdense dykkerklub er en dykkerklub for alle med et dykkercertifikat – meld dig ind i dykkerklubben her.\nDerudover arrangerer vores rejseafdeling, Dive The World, rejser til nogle af verdens bedste dykkersteder – Se vores dykkerrejser her.\nTilmeld dig Diving 2000’s Open Water dykkerkursus i dag! Der er dykkersæson det meste af året, og du kan stadig nå at komme ud og få en masse fantastiske oplevelser denne sommer.\nSom PADI 5 stjernet IDC Dykkercenter giver vi dig en af Danmarks bedste dykkeruddannelser, med en høj kvalitet af faciliteter og udstyr, og i ganske trygge rammer. Vi starter weekendkurser op, som foregår over 2 weekender. Vi tilbyder også et 3-dags eller 4-dags kursus, som foregår over 3 eller 4 sammenhængende dage. Efterfølgende er du fuldt uddannet til at tage ud og dykke selv, selvfølgelig med din dykkermakker eller du kan tage med på en af vores mange ture. Alle kan tage et dykkerkursus, store som små, unge som gamle, så længe du har et godt helbred og en lyst til at udfordre dig selv.\nTilmeld dykkerkurset her\nDownload GRATIS Dykkerhåndbog\nNår du køber dykkerudstyr hos os i dykkerbutikken, er du sikker på at det er den bedste kvalitet indenfor dykkerudstyr du kan få. Vi står 100 % inde for alle de varer vi har i shoppen og har du brug for hjælp, så ring til os med det samme.\nDykkerudstyr skal vælges med omhu, det er vigtigt at du føler dig godt tilpas når du er i vandet, giv dig god tid når du klikker rundt på vores dykkerbutik her online. Vi har sørget for at det er nemt og ligetil at finde rundt på vores side.\nKvaliteten skal være i orden det er vores mantra. Når du handler dykkerudstyr hos os er det udstyr du kan bruge i lang tid. Vi har testet og udvalgt de bedste producenter på marked. Vi bruger også selv det dykkerudstyr vi sælger, for hele tiden at sikre at kvaliteten er i top, derfor kan vi også med sikkerhed give dig en rådgivning der er vandtæt. Vi fravælger også hvert år en del udstyr som vi ikke synes er godt nok til Dansk Dykning og snorkling. Se vores store udvalg af våddragter her, eller gå direkte til Våddragt Dame – Våddragt Herre – Våddragt børn\nSkal du f.eks. på dykkerferie skal du have dit dykkerudstyr i orden. Vi har masker, snorkler, svømmefødder eller badesko, som er perfekt til at snorkle med og kan give dig en oplevelse for livet.\nVinterbadning er en stadig voksende aktivitet i Skandinavien. Når badevandet når en temperatur på 5-10 grader kategoriseres svømmeturen som vinterbadning. Det kolde gys er en gevinst for både humør og helbred, og med det rette udstyr bliver det endnu sjovere. I denne kategori har vi samlet udstyr, badesko, handsker og påklædning der kan have relevans for vinterbaderen.\nDet sidste skud på uddannelses stammen er vores Erhvervsdykker Uddannelser . Drømmer du om at blive Erhvervsdykker, så har vi nu opbygget en erhvervsdykkerskole, Hvor vi udanner Scuba Erhverv til 30 meter og til 9 meter.\nVi har også mulighed for at lave Dykkerassistent & Førstehjælpskurser.\nService og Levering af Dykkerudstyr\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret af jlo. Bogmærk permalinket.