Kortlægning af risiko for kræft ( ) blandt ansatte i Danmark - PDF\nKortlægning af risiko for kræft ( ) blandt ansatte i Danmark\nDownload "Kortlægning af risiko for kræft (1970-2003) blandt ansatte i Danmark"\n1 Kortlægning af risiko for kræft ( ) blandt ansatte i Danmark Johnni Hansen Michaela Tinggaard Pernille Mikkelsen Karen Meier Rasmussen Anne Petersen Christina Funch Lassen Andrea Meersohn Institut for Epidemiologisk Kræftforskning Kræftens Bekæmpelse Strandboulevarden København Ø\n2 Forord Denne rapport omhandler en registerbaseret kortlægning af den relative risiko for hver af 44 kræftsygdomme fordelt på 307 branchegrupper blandt både mandlige og kvindelige lønmodtagere i Danmark. Detaljerede resultater er allerede beskrevet for 161 delbrancher i 15 rapporter udarbejdet for i alt ni branchearbejdsmiljøråd (Service & tjenesteydelser, Bygge og anlæg, Grafisk, Transport og engros, Jord til Bord, Industrien, Forskning, Social og Sundhed, samt Finans). Denne rapport indeholder yderligere oversigtsmæssige resultater for yderligere 146 branchegrupper, der ikke har været rapporteret tidligere. Af hensyn til målgruppen, arbejdsmiljøprofessionelle uden særlig epidemiologisk baggrund, har vi forsøgt at give en relativ detaljeret beskrivelse af relevante epidemiologiske begreber, samt fortolkningsmæssige problemer i forhold til kræft og erhverv. De flest af de over 100 påvirkninger, der nu er dokumenteret som kræftfremkaldende for mennesker er enten opdaget i undersøgelser af arbejdsmiljøpåvirkninger, f.eks. asbest, eller findes på anden måde også i mindre omfang i arbejdsmiljøet, f.eks. passiv rygning. Indtil videre kender vi imidlertid kun årsagerne til omkring % af de over kræfttilfælde, der opstår om året i Danmark. Det er nærværende rapports formål dels at give et overordnet billede af erhverv og risiko for kræft i Danmark, herunder at udpege brancher med de største og mindste risici for hver af de 44 kræftformer, at dokumentere kendte sammenhænge mellem erhverv og kræft, samt endelig at søge nye mønstre af muligt erhvervsrelaterede kræftrisici. Resultaterne er tænkt som en del af et redskab i den forebyggende indsats mod arbejdsbetinget kræft, herunder eksempelvis målrettede forebyggende kampagner til højrisikogrupper for bestemte kræftformer. Resultaterne kan endvidere indgå som del af dokumentationen i arbejdsskadesager og til at prioritere ny forskning i årsager til kræft i arbejdsmiljøet. Juli\n3 Indholdsfortegnelse 1. Kort sammenfatning Almen baggrund Undersøgelsens metode, data og fortolkning Metode og data Kodning og kategorisering af data Risikoberegning og fortolkning Præsentation af resultater Fortolkning Resultater og kommentarer Læbe Tunge Spytkirtel Mund Svælg (undtaget næsesvælg) Næsesvælg Spiserør Mavesæk Tyndtarm Tyktarm Endetarm Lever Galdeveje og -blære Bugspytkirtel Bughinde-mesotheliom Næse og bihuler Strube Lunge Lungehinde-mesotheliom Bryst Livmoderhals Livmoderkrop Æggestokke Øvrige kvindelige kønsorganer Blærehalskirtel Testikel Øvrige mandlige kønsorganer Nyre Nyrebækken og urinrør Urinblære Modermærke (melanom) Hudkræft (non-melanom) Øjet Hjerne og nervesystem Skjoldbruskkirtel Endokrine kirtler Knoglekræft\n4 4.38 Bindevæv Non-Hodgkin's lymfom Hodgkin's sygdom Knoglemarv (myelomatose) Leukæmi Mycosis fungoides Bløddelssarkomer Afsluttende kommentarer Litteraturliste Bilag 1. BAR-kode og Danmarks Statistiks Erhvervsgrupperingskode 1977 (DSE) Bilag 2. Kræfttilfælde ( ) fordelt på køn og lønmodtagerstatus (ATP) Bilag 3. Oversigt over personer med kræft ( ), født i perioden Bilag 4. Oversigt over relative risici for 44 kræftformer ( ) blandt lønmodtagere i Danmark fordelt på 307 branchegrupper Læbe Tunge Spytkirtel Mund Svælg, undtagen næsesvælg Næsesvælg Spiserør Mavesæk Tyndtarm Tyktarm Endetarm Lever Galdeveje og -blære Bugspytkirtel Bughinde mesotheliom Næse- og bihule Strube Lunge Lungehinde mesotheliom Bryst Livmoderhals Livmoderkrop Æggestokke Øvrige kvindelige kønsorganer Blærehalskirtel (prostata) Testikel Øvrige mandlige kønsorganer Nyre Nyrebækken og urinrør Urinblære Modermærke (malignt melanom) Øvrige hud (non-melanom) Øjet Hjerne og nervesystem\n5 35. Skjoldbruskkirtel Endokrine kirtler Knogle Bindevæv Non-hodgkin s lymfom Hodgkin s sygdom Knoglemarv (myelomatose) Leukæmi Mycosis fungoides Bløddelssarkomer Bilag 5. Eksempler på brancher med øget risiko for bestemte kræftformer, der ikke kan forklares ved kendte risikofaktorer\n6 1. Kort sammenfatning Nærværende rapport giver et overblik over den relative risiko for hver af 44 kræftsygdomme blandt lønmodtagere, dvs. ansatte på virksomheder i Danmark eller ombord på danske skibe i perioden Resultaterne, der omfatter den 34-årige periode fra 1970 til 2003 er fordelt på 307 relativt detaljerede branchegrupper og henholdsvis mænd og kvinder. Der er ved beregningen af den relative risko taget hensyn til, at ansætttelsen skal have varet minimum et halvt år, og ligge minimum 10 år forud for kræftsygdommen. Personer på 85 år og derover indgår ikke i undersøgelsen. Det samme gælder selvstændige erhvervsdrivende og medhjælpende ægtefæller. Den samlede undersøgelse er etableret ved en CPR-nummer styret kobling af data fra henholdsvis Cancerregistret, CPR-registret og ATP-registret. For hver krydsning af kræftform, branchegruppe og køn er der beregnet en odds ratio (ORj) som mål for den relative risiko. Denne er justeret for alder, socialgruppe, samlede periode som lønmodtager, fødselssted, civilstand, samt alder ved første barn. Indgangen til resultaterne er i nærværende rapport hver af 44 udvalgte kræftformer. For hver kræftform gives et grafisk overblik over de 25 mest ekstreme brancher med henholdsvis højest og lavest relativ risiko (p < 0,1) for hvert af de to køn. Endelig findes der for hver kræftform en tabellering med relative risici for samtlige 307 branchegrupper, således at alle brancher kan sammenlignes indbyrdes. I nærværende undersøgelse genfinder vi en betydelig øget risiko for klassiske arbejdsmiljørelaterede kræftformer (næse- og bihuler samt lungehinde- og bughinde mesotheliom) i brancher, hvor der typisk har været betydelig udsættelse for henholdsvis træstøv og asbest. Vi genfinder også de største risici for disse kræftformer i de brancher, hvor udsættelsen har været størst, nemlig i møbelindustrien for kræft i næse- og bihuler, og i isoleringsindustrien og på skibsværfter hvad angår mesotheliom. Vi genfinder tillige øgede relative risici i Danmark i en række erhverv, hvor International Agency for Research on Cancer på basis af en kritisk gennemgang af den videnskabelige litteratur har vurderet, at der er en øget arbejdsrelateret risiko for bestemte kræftformer. Eksempler herpå er malere og øget risiko for lunge- og blærekræft, samt øget risiko for lungekræft på jern- og stålværfter og i gummiindustrien. Den aktuelle rekonstruktion af allerede veletablerede sammenhænge mellem bestemte typer erhverv og kræft er dels en god indikation af nærværende undersøgelsens gyldighed, og dels en dokumentation for, at disse problemer også findes i Danmark. 6\n7 I en række brancher med produktion af alkoholiske drikke eller tobaksvarer (f.eks. bryggerier og i tobaksindustrien) samt i brancher, hvor disse nydelsesmidler serveres eller sælges (restaurationer, cafeterier mv., værtshuse, diskoteker og caféer samt hoteller mv.), finder vi et mønster med betydelig øgede risici for en række tobaks- og alkoholrelaterede kræftformer (mundhule, svælg, spiserør, bugspytkirtel, lever, strube, lunge, tyktarm, mavesæk, næsesvælg, næse og bihuler, lunger, nyre, nyrebækken og urinrør, urinblære samt endelig i livmoderhals). Lungekræft er en af de hyppigste kræftformer, og en af de kræftformer, hvor vi ser de største kontraster brancherne imellem. En del af forskellen i risikoen størrelse mellem forskellige brrancher skyldes forskelle i omfanget af tobaksrygning. Imidlertid er der også en række arbejdsmiljøpåvirkninger, der er veldokumenterede som årsag til lungekræft, herunder en række metalforbindelser (cadmium, nikkel, hexavalent krom, arsen, og beryllium) samt krystallinsk kvarts, stenkulstjære og asbest. Disse påvirkninger har i forskelligt omfang været udbredt indenfor jern- og metalindustrien, hvor vi finder øget lungekræftforekomst (relative risici mellem 1,1 og 4,3) i mere end halvdelen af delbrancherne. Der er endvidere tendens til, at de relative risici er højest blandt de kvindelige ansatte. En række erhverv har overvejende udendørsarbejde, og de ansatte er derfor i arbejdstiden mere udsat for solens stråler end indendørs arbejdere, der udelukkende udsættes for sol i fritiden. Dette gælder f.eks. indenfor landbrug, skovbrug, gartnerier, frugtplantager og planteskoler, landbrugskonsulenter, fiskeri, rederier, samt i store dele af bygge- og anlægsområdet. I disse brancher finder vi en markant øget risiko for læbekræft. Omvendt er den relative risiko for modermærkekræft og anden hudkræft nedsat i de samme brancher, hvilket formentlig skyldes, at hudkræft især opstår ved stråling i afbrudte sekvenser, mens udendørsarbejdere kontinuert udsættes for solens stråling, hvorved der sker en bruning og tilvænning af huden, der synes at beskytte mod hudkræft. De kræftformer, der især eller udelukkende forekommer blandt kvinder (bryst, livmoderhals, livmoderkrop og æggestokke samt kræft i øvrige kvindelige kønsorganer) er generelt dårligt belyst med hensyn til mulige årsagsfaktorer i arbejdsmiljøet. Der synes imidlertid ikke i nærværende undersøgelse at tegne sig noget tydeligt mønster for risikoen i de forskellige delbrancher. Hvad angår brystkræft er de fleste øgede relative risici kun svagt øgede (10-20 %). De delbrancher, hvori ORj er øget med mere end 20 %, omfatter så forskellige brancher som varmeværker, auktioner, anden transportmiddelindustri, jernstøberier, anden grafisk industri og frisører. Den relative risiko for livmoderhalskræft ses i undersøgelsen især at være øget blandt ansatte indenfor hotel- og restaurationsbranchen og i andre brancher med 7\n8 mange ufaglærte, typisk blandt fabriksarbejdere. Human papilomavirus (HPV) og i nogen grad tobaksrygning øger risikoen for livmoderhalskræft. De relative risici for kræft i livmoderkrop, æggestokke samt andre kvindelige kønsorganer er øgede i en række delbrancher, men der synes ikke at være udprægede fællestræk for disse delbrancher. Årsager til kræftformer, der er specifikke for mænd (blærehalskirtel, testikel og øvrige mandlige kønsorganer) er stort set ukendte. I nærværende undersøgelse finder vi ikke noget logisk mønster af brancher, der deler fælles arbejdsmiljøpåvirkninger, og risiko for disse kræftformer. For eksempel ses der indenfor bygge- og anlægsområdet modsat rettede tendenser, idet mandlige ansatte VVS-installatører og blikkenslagere har en øget risiko for testikelkræft, mens f.eks. glarmestre har en nedsat risiko. Den relative risiko for testikelkræft er øget blandt mænd indenfor fem delbrancher under jern- og metalindustrien og fire delbrancher indenfor bygge- og anlægsområdet. Herudover ses øgede relative risici indenfor andre forskelligartede delbrancher. Der ses kun otte brancher, herunder i jern- og metalindustrien, med øgede relative risici for kræft i øvrige mandlige kønsorganer. Endelig ses der i delbrancher indenfor jern- og metal industri og støberier, øgede risici for brystkræft blandt både mænd og kvinder, hvilket peger på fælles men ukendte risikofaktorer, der bør undersøges nærmere. Med hensyn til den relativt sjældne kræfttype, bløddelssarkomer, ses en øget risiko blandt ansatte af begge køn indenfor værtshuse, diskoteker og caféer. Herudover har mandlige ansatte indenfor lignende delbrancher som hoteller mv. samt restaurationer, cafeterier mv. også øgede relative risici for bløddelssarkomer. Endvidere har ansatte af begge køn på plejehjem mv. øget relativ risiko for denne kræftform. Dette mønster af sammenhænge har ikke været rapporteret tidligere. Der er i visse brancher tendens til, at et større antal af de 44 undersøgte kræftformer er øget. For mændene ser det største antal øgede kræftformer blandt ansatte i rederier, på bryggerier samt i hotel- og restaurationsbranchen. Brancher, der er karakteriseret ved at beskæftige mange ufaglærte, og som generelt har en stor dødelighed. Også indenfor en række delbrancher i jern- og metal industrien ses mange kræftformer med øgede risici. Indenfor kemisk industri er det især medicinalindustrien, der ses et relativt stort antal kræftformer med øget risiko. Også delbrancher inden for bygge- og anlægsområdet, herunder vvs-istallatører og blikkenslagere, malere, tømrer og snedkere, samt ansatte hos almindelige entreprenører hører blandt de brancher, hvor relativt flest kræftformer er øget blandt mændene. For kvinder ses et tilsvarende mønster som hos mændene med flest øgede risici indenfor hotel- og restaurationsbranchen, bryggerier, rederier og visse delbrancher inden for jern- og metalområdet. 8\n9 Der ses også et stort antal øgede kræftformer blandt ansatte i kolonial, supermarkeder og banker. Der findes også brancheområder, hvor de ansatte har en nedsat risiko for en større del af de undersøgte kræftformer. Dette gælder i udpræget grad for mænd ansat i landbruget, kvinder med kommunal ansættelse, samt for begge køn ansat indenfor sundhedsområdet. Overordnet viser resultaterne fra nærværende undersøgelse, at der for de fleste kræftformer er store forskelle i risici mellem forskellige brancheområder. Undersøgelsens resultater kan med fordel bruges til at prioritere områder, hvor der f.eks. er behov for særlige forebyggelsestiltag, f.eks. antirygekampanger i de brancher hvor risikoen for lungekræft er størst. Hvorvidt de observerede forskelle i risici mellem brancher overvejende skylles enten de såkaldte livsstilspåvirkninger som tobak, alkohol, fysik inaktivitet og/eller arbejdsmiljøpåvirkninger kan ikke direkte afgøres ved nærværende undersøgelse. Hertil kræves specifikke undersøgelser, hvor der i supplement til de informationer vi har i registrene, indsamles detaljerede oplysninger om relevante påvirkninger i og udenfor arbejdsmiljøet. I Danmark og i de andre Nordiske lande har vi særdeles gode betingelser for sådan arbejdsmiljøforskning på grund af gode cancerregistre og velorganiserede befolkningsregistre. 9\n10 2. Almen baggrund Der har i flere hundrede år været kendt, at visse erhvervsmæssige påvirkninger kan medvirke til en række kræftsygdomme (Cogliano 2006;Needleman and Huff 2005). Flere af de nu dokumenterede kræftfremkaldende påvirkninger er dog indenfor de seneste år søgt fjernet fra arbejdsmiljøet, eksempelvis asbest, benzen og stenkulstjære. Der findes dog stadigvæk over 300 kemikalier og andre påvirkninger i arbejdsmiljøet, der af International Agency for Research on Cancer (IARC) under Verdenssundhedsorganisationen er mistænkt for at øge kræftrisikoen fordi de er kræftfremkaldende i flere uafhængige dyreforsøg (Weiderpass et al. 2007). Ligeledes indføres der jævnligt nye teknologier, for hvilke langtidskonsekvenserne i forhold til kræft endnu ikke er undersøgt, f.eks. nano-teknologi (Gwinn and Vallyathan 2006). Endelig kommer der løbende nye mistanker om sammenhænge mellem traditionelle erhvervspåvirkninger og kræft, f.eks. natarbejde og kræft i bryst og blærehalskirtel mv. (Straif et al. 2007c;Stevens 2009a). Tidligere kortlægninger både i Danmark og andre lande har vist, at der findes betydelige forskelle i kræftrisikoen indenfor forskellige erhverv (Olsen and Jensen 1987;Andersen et al. 1999;Pukkala et al. 2009;Weiderpass et al. 2007;Rushton et al. 2008). Der er derfor et behov for løbende at følge denne udvikling og især at være opmærksom på ikke tidligere observerede risici samt indicier for hidtil uopdagede sammenhænge med arbejdsmiljøpåvirkninger (Rushton et al. 2008). I 2003 kom den danske kortlægning, Kræftsygelighed blandt danske lønmodtagere ( ), fordelt på Arbejdstilsynets 49 branchegrupper, omfattede lønmodtagere med kræft (Hansen and Meersohn 2003). Der er efterfølgende også kommet en kortlægning af kræftrisikoen for hver af 52 jobtitler (f.eks. frisører eller chauffører) baseret på folketællingerne i hver af de fem Nordiske lande i 1970 (Pukkala et al. 2009). Der har dog vist sig behov for yderligere detaljering af resultaterne for en række områder. Der er især brug for en opdeling af de 49 tidligere benyttede, men relativt brede, branchegrupper til mere specifikke delbrancher. Ligeledes er der efterspørgsel efter yderligere analyser i forhold arbejdsmiljørelevante faktorer, som f.eks. betydningen af ansættelsens varighed i forhold til kræftrisikoen, lønmodtagernes alder, samt den tidsmæssige udvikling i risikoen. Eksempelvis er der med henblik på overvejelser om forebyggende tiltag behov for at vide, om risikoen er faldende, stigende eller uændret indenfor perioden. Samtidig er det nu blevet muligt at foretage en opdatering af opfølgningsperioden, således at den nu yderligere inkluderer kræfttilfælde for periode fra 1998 til medio Herved kommer den samlede undersøgelse til at omfatte over en halv million danske lønmodtagere med kræft i en periode på over 30 år. 10\n11 3. Undersøgelsens metode, data og fortolkning Det følgende afsnit har til formål at give læseren en indsigt i de data der ligger bag resultaterne i undersøgelsen, samt en baggrund for fortolkning heraf. Først i afsnittet gives en noget teknisk gennemgang af undersøgelsens datamæssige tilblivelse. Dette afsnit kan læses kursorisk og er ikke nødvendigt for at forstå undersøgelsens resultater og konklusioner. Efterfølgende gives en beskrivelse af de fortolkningsmæssige problemer, man især bør have sig for øje, når rapporten læses. Med hensyn til mere detaljerede resultater, hvor der blandt andet også er taget hensyn til udvikling i risiko over tid, samt varigheden af ansættelsen i en given branche som indirekte mål for arbejdsmiljøbelastningen, henvises til de 15 delrapporter (Funch Lassen et al. 2006;Hansen et al. 2006b;Hansen et al. 2006a;Hansen et al. 2006c;Hansen et al. 2007c;Hansen et al. 2007d;Hansen et al. 2007a;Hansen et al. 2007b;Hansen et al. 2008c;Hansen et al. 2008d;Hansen et al. 2008a;Hansen et al. 2008b;Hansen et al. 2009b;Hansen et al. 2009a;Hansen et al. 2009c). 3.1 Metode og data Afgrænsning af undersøgelsesdeltagere Nærværende undersøgelse omfatter den del af befolkningen i Danmark, som er født i perioden efter 1. april 1897, som var i live 1. januar 1970, og som i perioden fra 1964 og frem har været lønmodtagere i mindst et halvt år. Endvidere indgår der i undersøgelsen kun den delmængde af personerne, der har fået kræft efter, at de er startet på arbejdsmarkedet, og før de er fyldt 85 år. Fordelt på 44 forskellige kræftformer indgår der i nærværende undersøgelse, der dækker ovennævnte lønmodtagere i Danmark, i alt kræfttilfælde (46 % kvinder), som er diagnosticeret i perioden fra 1970 til medio Registerdata Undersøgelsen er baseret på data fra Cancerregistret, Det Centrale Personregister (CPR) og registret for Arbejds-markedets Tillægspension (ATP). Ved hjælp af det personlige unikke CPR-nr, der bruges som identifikation i alle registrene, er udvalgte data fra hvert af registrene koblet sammen til et nyt register om erhverv og kræftsygdom i Danmark. Undersøgelsesdesign: Case-kontrol undersøgelser Den samlede undersøgelse er tilrettelagt som en serie af 44 såkaldt matchede case-kontrol studier for hvert af de to køn. Det vil sige, at hver kræftform og køn teknisk set er 11\n12 en delundersøgelse i sig selv. Princippet i en case-kontrol undersøgelse bygger på, at man for personer med en bestemt kræftform sammenligner forudgående ansættelsesforhold i bestemte brancher med ansættelser i en stikprøve af kontrolpersoner uden kræft. Personer med kræft I Cancerregistrets database har vi identificeret alle de personer, der har fået diagnosticeret kræft for første gang i perioden 1970 til medio 2003, og som opfylder ovenstående betingelser for fødselsår mv. Cancerregistret i Danmark har fungeret siden 1942 og rummer i princippet informationer om alle personer, der har fået diagnosticeret kræft, herunder med angivelse af detaljerede diagnoser baseret på morfologi (celletype) og topografi (anatomisk placering), diagnosedato, oplysninger om spredning af kræften, samt grundlaget for diagnosen med videre (Storm et al. 1997;Breslow and Day 1980). På basis af de flere tusinde specifikke diagnosekoder er personerne opdelt på 44 kræftformer. Hvis en person tidligere har haft kræftsygdom, indgår vedkommende ikke i undersøgelsen, da der er en vis sandsynlighed for, at eventuel efterfølgende kræftsygdom er forårsaget af behandlingen eller kan være spredning af den oprindelige kræft til andre organer (metastaser). Dog ser vi bort fra denne betingelse, hvis en person tidligere har haft non-melanom hudkræft, idet den medicinske behandling af denne kræftform ikke øger risikoen for andre kræftformer, og fordi huden normalt ikke er målorgan for spredning. Kontrolpersoner Hver person med kræft (case) er individuelt parret (matched) med et antal kontrolpersoner uden kræft, som er tilfældigt udvalgte fra CPR-registret. Hver potentiel kontrolperson skal have samme køn og fødselsår som case-personen, skal være i live og uden kræft på diagnosedagen for case-personen, samt have bopæl i Danmark. Disse informationer er tilgængelige i CPR-registret og Cancerregistret. Antallet af kontrolpersoner per case-person er bestemt af hyppigheden af kræftformen hos det enkelte køn. Hvis kræftformen er hyppig, som f.eks. brystkræft hos kvinder eller prostatakræft hos mænd, er der kun valgt én kontrolperson per case, og jo mere sjælden kræftformen er, desto flere kontrol- personer er der valgt, f.eks. 50 kontroller per case med bughinde-mesotheliom. Dette medvirker til at mindske den statistiske usikkerhed ved beregningen af risici. Antallet af kontrolpersoner per case samt det samlede antal kontrolpersoner per kræftform fremgår af bilag 1. I den endelige undersøgelse indgår der i alt ca potentielle kontrolpersoner. 12\n13 Ansættelseshistorie Ved brug af CPR-nummeret som nøgle er hver undersøgelsesperson, med og uden kræft, koblet med ATP-registret, hvor vi har fået information om ansættelses- og fratrædelsestidspunkt for hver ansættelse, herunder det unikke arbejdsgivernummer for alle ansættelser tilbage til De ansættelser, der ligger efter diagnosedato ses der bort fra, da påvirkningen skal ligge forud for diagnosen, hvis en observeret øget risiko for kræft skal kunne sættes i forbindelse med ansættelsen i den pågældende branche. Der har siden ATP-ordningens oprettelse i 1964 været obligatorisk medlemskab for alle lønmodtagere, der har fået udbetalt løn for minimum en arbejdsdag per uge. For mændenes vedkommende var der 17 % med kræft, der ikke fandtes i ATP-registret, mens det for kvinderne var 30 %. Der er dog stor variation inden for de forskellige kræftformer. Dette afspejler forskellige aldersfordelinger for forekomsten af de forskellige kræftformer. Eksempelvis diagnosticeres testikelkræft relativt tidligt i livet mens f.eks. lungekræft forekommer normalt forholdsvis sent. Når en person ikke er registreret i ATP-registret, skyldes det, at personen enten har været selvstændig i hele perioden eller har været permanent ude af arbejdsmarkedet i perioden forud for kræftsygdommen, f.eks. studerende, hjemmegående, kronisk syge m.fl. De personer, der ikke har været lønmodtagere i perioden, indgår ikke i nærværende undersøgelse. Dette gælder både for case- og kontrolpersoner. Indhentning af øvrige informationer Fra CPR-registret har vi for hver lønmodtager indhentet information om dato for eventuel udvandring, forsvinden eller død, stillingsbetegnelse, civilstand, og herunder historiske informationer om dato for evt. vielse, registreret partnerskab, skilsmisse eller enkestand. Desuden er der indhentet oplysninger om fødselsdatoer for eventuelle børn. Sidstnævnte information foreligger imidlertid kun systematisk for personer, der er født omkring 1935 og senere. 3.2 Kodning og kategorisering af data Brancher Siden 1970 har Danmarks Statistik rutinemæssig tildelt danske virksomheder branchekoder (Danmarks Statistiks Erhvervsgrupperingskode, DSE). Disse koder er oprindeligt udviklet af de Forenede Nationer til erhvervsstatistiske formål og karakteriserer virksomhedens hovedaktiviteter med varierende detaljeringsniveau. I 1993 gik Danmarks Statistik over til et nyt kodesystem (DB93) (Danmarks Statistik 1992), der er fælles for landene i Den 13\n14 Europæiske Union. Virksomheder, der er etableret efter i 1993 og senere, er derfor af Danmarks Statistik kun tildelt en DB93-kode. For disse firmaer har vi omkodet DB93-koden til en DSE-kode. I nærværende undersøgelse indgår ansættelser på omkring nuværende og tidligere virksomheder tilbage til Omkring 20 % af disse virksomheder har af forskellige årsager ikke været branchekodet af Danmarks Statistik. Vi har derfor forsøgt at kode disse firmaer manuelt efter de samme principper som Danmarks Statistik. På grund af mangelfulde oplysninger har det dog ikke været muligt at kode ca virksomheder, som derfor er samlet i en særlig gruppe ("ukendt"). På basis af de ca. 750 DSE-koder har vi konstrueret 307 branchegrupper. De enkelte branchegrupper er konstrueret del på basis af antallet af ansatte i de omkring 750 DSEbrancher, således at små beslægtede brancher er slået sammen, ligesom en række brancher indenfor engros og detailhandel er slået sammen til større branchegrupper. Vi har tildelt hver af de 307 konstruerede branchegrupper en særlig "BARkode". De bagved liggende DSE-brancher fremgår af bilag 1. BARkoden har formatet XX.Y.ZZ. Koden XX fra 1-9 står for hver af de ni branchearbejdsmiljøråd for hvilke der foreligger særskilte rapporter (1: Service & tjenesteydelser; 2: Bygge og anlæg; 3: Transport og Engros; 4: Industrien; 5: Grafisk; 6: Social og Sundhed; 7: Undervisning og Forskning; 8: Finans/offentligt kontor og administration; 9: Jord til Bord). XX fra er andre specifikke brancher for hvilke der ikke er udarbejdet særskilte rapporter. Y står for en underafdeling inden for et branchearbejdsmiljøråd. For eksempel er Y = 1: hotel og restauration inden for Service og tjenesteydelser, mens Y = 2 er politi og forsvar, der ligeledes hører under BARen for Service og tjenesteydelser (bilag 1). ZZ er blot et løbenummer. 3.3 Risikoberegning og fortolkning Den relative risiko bruges ofte som et relativt mål for sygdomsrisiko, her kræft, i forbindelse med en given påvirkning. I denne sammenhæng er påvirkningen lig ansættelse i en given branche i mindst et halvt år. Som udgangspunk antages det, at risikoen er den samme i alle brancher. Den relative risiko for ansatte i en branche er et forholdstal, der fortæller, hvor mange gange risikoen for en given kræftform er større eller mindre end risikoen for samme kræftform blandt ansatte inden for alle øvrige brancher. Der er ved beregningerne taget hensyn til forskelle i aldersfordeling mellem brancher. Ansatte i de øvrige brancher, andre lønmodtagere, er således referencegruppe, og har per definition en relativ risiko på 1. En relativ risiko på 1,0 betyder således, at risikoen i den pågældende branche er den samme som i andre brancher. En relativ risiko på 1,6 betyder, at risikoen er 1,6 gange (eller 60 %) større i den 14\n15 pågældende branche i forhold til de øvrige brancher i gennemsnit. Omvendt betyder en relativ risiko på f.eks. 0,6, at risikoen er 0,6 gange (eller 40 %) mindre end i de øvrige brancher. Den relative risiko for en given kræftsygdom er i praksis beregnet som en såkaldt odds ratio (OR) ved hjælp af betingede logistiske regressionsanalyser (Breslow and Day 1980). Vi har hertil brugt statistikpakken Stata, version 9.2. (StataCorporation 2006). Sikkerhedsgrænser (95 % SG) Ved vurdering af størrelsen på den relative risiko i en given branche er det nødvendigt at tage højde for støj fra tilfældig statistisk variation. Derfor har vi for hver relativ risiko beregnet sikkerhedsgrænser, der viser omfanget af den statistiske usikkerhed på den relative risiko. Usikkerheden afhænger blandt andet af antallet af personer i branchen, kræftformens hyppighed og af størrelsen på den relative risiko. Jo flere kræfttilfælde og jo større risiko, desto mindre er usikkerheden, hvilket ses ved at både den nedre og øvre sikkerhedsgrænse nærmer sig værdien for den relative risiko. De beregnede 95 % sikkerhedsgrænser (95 % SG) skal ved fortolkningen af den relative risiko forstås således, at hvis OR er større end 1, og den nedre sikkerhedsgrænse også er større end 1, så er sandsynligheden lille (< 5 %) for, at OR er fremkommet ved tilfældig statistisk variation (f.eks. OR=1,4; 95 % SG: 1,2-1,6). Hvis OR er mindre end 1, så anses den statistisk usikkerhed tilsvarende for "lille", hvis den øvre grænse er mindre end 1 (f.eks. OR=0,7; 95 % SG: 0,5-0,9). Hvis en af de to situationer for OR forekommer for en given kræftform i en given delbranche, kaldes OR for henholdsvis "signifikant" henholdsvis øget eller nedsat. Med andre ord må sikkerhedsgrænserne ikke krydse tallet 1, for at OR betragtes som signifikant. Justerede relative risici (ORj) Risikofaktorer udenfor erhvervet kan virke forstyrrende på den beregnede OR for kræft, hvis forekomsten af sådanne risikofaktorer er ulige fordelt mellem den delbranche, der konkret undersøges, og den referencegruppe, der sammenlignes med. Her er referencegruppen som tidligere nævnt alle andre lønmodtagere med samme køn og alder. De væsentligste andre risikofaktorer for en række, men langt fra alle kræftformer er tobaksrygning, alkoholforbrug, solvaner, reproduktion for kvinder og fysisk inaktivitet (tabel A). For eksempel forekommer tobaksrygning hyppigere blandt ansatte indenfor nogle brancher end andre, eksempelvis brancher med mange ufaglærte. Der er derfor behov for at justere den relative risiko, således at det bidrag til den relative risiko for f.eks. lungekræft, som kommer fra tobaksrygning, ikke slører risikoen fra en eventuel arbejdsmiljøpåvirkning. Vi har derfor forsøgt at 15\n16 justere de relative risici for andre kendte og mistænkte risikofaktorer for kræft. Ved justering af OR forstås således et forsøg på at "rense" OR for risikobidraget fra andre risikofaktorer end selve arbejdsmiljøet. I den optimale situation ville man, afhængigt af viden om livsstilsmæssige årsager til den aktuelle kræftform, udover justering af OR for alder også som minimum justere for indflydelsen af tobaksrygning, alkoholforbrug, reproduktion, solvaner og fysisk aktivitet. For at dette i praksis kan lade sig gøre, behøves individuelle informationer om sådanne påvirkninger for alle undersøgelsespersoner, både cases og kontroller. Da disse informationer ikke findes i registrene (bortset fra reproduktion), har vi i stedet brugt tilgængelige informationer om andre mere indirekte livsstilsfaktorer, f.eks. socialgruppe, civilstand, periode som lønmodtager, fødselssted, samt alder ved fødslen af personens første barn. Eksempelvis vides det, at der er forholdsmæssigt flere tobaksrygere blandt ufaglærte (socialgruppe V), end blandt akademikere (socialgruppe I) (Osler 1992b;Osler 1992a). Da tobaksrygning øger risikoen for blandt andet lungekræft, vil der af denne grund være flere ufaglærte end akademikere, der får lungekræft. Da antallet af akademikere og ufaglærte arbejdere ofte er ulige fordelt i de forskellige brancher, vil vi på grund af forskel i tobaksrygningsmønsteret se den største risiko for lungekræft i de brancher, hvor der er forholdsvis flere ufaglærte og dermed flest rygere. Dette bliver der delvist korrigeret for i de statistiske analyser ved at tage hensyn til især socialgruppe og i nogen grad de øvrige ovennævnte faktorer. Den justerede odds ratio (ORj) kan være større eller mindre end den ujusterede relative risiko. Hvis der er større forskel mellem de to relative risikomål, betyder det, at de potentielle risikofaktorer der justeres for er skævt fordelt i de forskellige delbrancher. Omvendt, hvis den ujusterede og den justerede OR er nogenlunde ens, betyder det, at de faktorer, der justeres for, ikke er væsentligt forskelligt fordelt mellem de ansatte i en given delbranche og ansættelse i de øvrige brancher. 3.4 Præsentation af resultater I resultatafsnittet 4.1 til 4.44 vises for hver af de 44 udvalgte kræftformer en oversigt med de 25 henholdsvis største og mindste ORj baseret på de samlede resultater for de i alt 307 definerede branchegrupper. Der vises separate oversigter for henholdsvis mænd og kvinder. Hvis der er mindre end 25 brancher, der opfylder kriterierne, vises alene resultaterne for det aktuelle antal. Hver oversigt er sorteret efter faldende risiko. I hver linje i oversigten er angivet BARkoden, navnet på delbranchen, antallet af kræfttilfælde [i kantet parentes] samt endelig en grafisk fremstilling af ORj og sikkerhedsgrænser. De røde trekanter viser, at risikoen er øget mens grønne viser, at risikoen er mindre end i andre brancher. De 25 største og mindste 16\n17 ORj er valgt blandt de brancher, hvor den relative risiko er signifikant eller næsten signifikant øget (p<0,1), og hvor der er mindst 10 observerede tilfælde. Sidstnævnte kriterium har vi dog slækket på ved sjældne såkaldte signalkræftformer, dvs. kræft i næse- og bihuler, der overvejende skyldes udsættelse for træstøv, samt bughinde og lungehinde mesotheliom, der overvejende skyldes udsættelse for asbest. Her har vi valgt et minimum på kun to tilfælde. Endelig viser vi i bilag 4 OR og ORj for hver af de 44 kræftformer og to køn for alle 307 delbrancher. For overskuelighedens skyld har vi tilføjet et "+" eller "-", hvis OR er signifikant øget eller nedsat (p<0.05). Ved den justerede ORj angiver vi tillige de traditionelle 95% sikkerhedsgrænser. 3.5 Fortolkning Ved læsning af denne rapport bør man være opmærksom på en række fortolkningsmæssige problemer, hvoraf nogle er særegne for nærværende undersøgelse (eksempelvis at vi ikke har informationer om bestemte påvirkninger, men alene om ansættelse i en given branche med mange mulige påvirkninger), mens andre er mere almengyldige for epidemiologiske undersøgelser (f.eks. statistisk usikkerhed eller latenstid). Kriterier for ansættelse i en branche Ansættelse i en given branche er i denne undersøgelse defineret som minimum et halvt års ansættelse indenfor den pågældende delbranche, minimum 10 år forud for kræftdiagnosen. Det vil således sige, at personer, der har været ansat i mindre end et halvt år i en given branche, ikke regnes med til den pågældende branche. Det halve år er valgt, fordi en målelig øgning i kræftrisikoen kræver et vis minimum af påvirkning. Det vides imidlertid ikke præcist, hvor lang tids udsættelse for en kræftfremkaldende påvirkning, der er nødvendig for at øge risikoen for kræft. Desuden har vi ikke oplysninger om ansættelser før Dette betyder, at personer, der har afsluttet ansættelsen i en given branche før 1964, ikke indgår i nærværende undersøgelse. Tilsvarende bliver den beregnede varighed af ansættelsen mindre end den rent faktisk har været, hvis ansættelsen startede før 1964 og fortsatte herefter. Dette kan medvirke til, at en reel øget risiko i en branche undervurderes. Latenstid Der går altid en række år fra man udsættes for en given kræftrisikabel påvirkning og indtil en eventuel kræftsygdom opdages (latenstid). Den præcise tidslængde er dog ukendt for de fleste kræftformer og afhænger formentlig også af påvirkningens intensitet, 17\n18 kræfttype, andre påvirkninger samt personens alder og køn med mere. Vælges der i en undersøgelse en for kort "latenstid" så vil størrelsen af risikoen undervurderes, og hvis det modsatte er tilfældet, vil den statistiske usikkerhed vokse. Kræftfremkaldende påvirkninger IARC har blandt andet til opgave at indsamle og vurdere videnskabelig dokumentation om årsager til kræft. Ved udgang af 2009 er 108 forskellige påvirkninger klassificeret som kræftfremkaldende for mennesker (Baan et al. 2009;Bouvard et al. 2009;El et al. 2009;Grosse et al. 2009;Secretan et al. 2009;Straif et al. 2009a;Baan et al. 2008;Boffetta et al. 2008;Baan et al. 2007;Grosse et al. 2007;Straif et al. 2007a;Baan et al. 2006;Grosse et al. 2006;Straif et al. 2006;Cogliano et al. 2005b;Cogliano et al. 2005a;Rousseau et al. 2005;Siemiatycki et al. 2004;Weiderpass et al. 2007). Omkring en tredjedel af disse påvirkninger forekommer overvejende i arbejdsmiljøet (Siemiatycki et al. 2004;Boffetta 2004;Weiderpass et al. 2007). Der er yderligere 314 påvirkninger, der er under mistanke for at være kræftfremkaldende for mennesker fordi disse har vist sig kræftfremkaldende i flere uafhængige dyreforsøg og/eller vist sig kræftfremkalde for mennesker i undersøgelser, hvor det ikke har været muligt at udelukke andre risikofaktorer. De årsagsfaktorer, der indtil videre er mest betydningsfulde i forhold til antallet af kræfttilfælde i den vestlige verden, er de såkaldte livsstilspåvirkninger. Hvis sådanne påvirkninger forekommer i væsentligt forskelligt omfang i en given branche i forhold til de øvrige brancher, kan en tilsyneladende forøget relativ risiko helt eller delvist skyldes sådanne forskelle i påvirkninger. Omvendt, hvis påvirkningen har samme udbredelse i den undersøgte branche som i øvrige brancher, så vil det ikke påvirke den beregnede relative risiko. De væsentligste kræftrelaterede livsstilspåvirkninger fremgår af nedenstående oversigt (Tabel A). 18\n19 Tabel A. Livsstilspåvirkninger som medvirker til specifikke kræftformer Kræftform Alkohol Lav fysisk aktivitet Tobaksrygning Børnefødsler* (kvinder) Solpåvirkning Mundhule x x Svælg x x Næsesvælg x Spiserør x x Mave x Endetarm x x Tyktarm x x x Bugspytkirtel x x Lever x x Næse- og bihuler x Strube x x Lunge x Bryst x x x Livmoderhals x Livmoderkrop x Æggestokke x x Nyre Nyrebækken, urinrør Urinblære x x x Modermærke Hud, anden x x Myeloid leukæmi x Kilde: International Agency for Research on Cancer. Monographs vol e, (http://monographs.iarc.fr). *ingen eller få børnefødsler (Omvendt gælder det, at jo flere børn en kvinde får, desto større beskyttelse opnås for brystkræft) Informationer om individuelle påvirkninger Der er i denne undersøgelse ingen tilgængelig viden om, hvad en person konkret har været udsat for under ansættelsen i en given branche. Det må dog formodes, at størstede- 19\n20 len af de ansatte har været udsat for de påvirkninger, der er karakteristiske for en given branche, f.eks. maling indenfor malerforretninger, rengøringsmidler indenfor rengøringsvirksomhed eller stegeos i restaurationsbranchen. Det er dog ikke nødvendigvis alle ansatte indenfor en given branche, der har været udsat for den eller de risikofaktorer, der har medvirket til den beregnede tilsyneladende øgede kræftrisiko. Dette forhold vil tendere til at fortynde den reelle risiko således, at den beregnede relative risiko undervurderer den sande risiko. Eksempelvis er kontorpersonale i de forskellige brancher sjældent udsat for branchens karakteristiske påvirkninger. En sekretær i et større malerfirma er således sjældent udsat for påvirkninger fra maling, men hun vil tælle med i risikoberegningen, som om hun havde været udsat for samme påvirkninger. I praksis vil dette dog have mindre betydning, hvis eksempelvis kontorpersonalet, kun udgør en lille andel af de ansatte i branchen. Resultaterne fra nærværende undersøgelse kan ikke entydigt udpege årsagen til en observeret øget risiko. I nogle tilfælde kan resultaterne dog pege på en uspecifik sammenhæng mellem erhverv og en given kræftform. For nærmere udredning af årsagerne til sådanne statistiske sammenhænge må der udføres specialundersøgelser, hvor der tages udgangspunkt i, hvad personerne rent faktisk har været udsat for både i og uden for arbejdsmiljøet. Statistisk usikkerhed og massesignifikans I enhver undersøgelse er der en vis statistisk usikkerhed. I denne, som i andre lignende epidemiologiske undersøgelser, "accepterer" vi en mindre usikkerhed på 5 % i vores vurdering af den relative risiko som værende henholdsvis signifikant eller ikke-signifikant. Det betyder i praksis, at selvom en relativ risiko regnes som "signifikant" øget eller nedsat, så vil der være 5 % af resultaterne (eller 1 ud af 20), hvor sammenhængen reelt ikke findes. Såkaldt massesignifikans er et uundgåeligt fænomen i undersøgelser som nærværende, hvor talrige sammenhænge undersøges. Hvis man således beregner sammenhængen mellem ansættelse i en given branche i forhold til en række kræftformer så vil en del af resultaterne uundgåeligt være falsk signifikante. I nærværende undersøgelse indgår 40 kræftformer for mænd og 41 for kvinder for hvilke der udregnes både OR og ORj for i alt 307 branche-grupper. Der fremkommer således i alt (307 x 2 x (40+41)) resultater, hvor 5% (2.486) af de observerede sammenhænge kan være "falsk" signifikante, positivt (øget risiko) eller negativt (nedsat risiko). Der er i praksis ingen objektive metoder til at afgøre, om en given relativ risiko er sand eller falsk signifikant. En sammenligning med resultatet fra andre tilsvarende undersøgelser samt f.eks. dyreforsøg kan dog ofte bidrage til afklaring. Dette er således en af grundene til, at man normalt kræver flere uafhængige grundige undersøgelser af samme problemstil- 20\n21 ling før det er muligt nærmere at afgøre, om der er en egentlig årsags-sammenhæng mellem arbejdsmiljøpåvirkning og kræftsygdom. Herudover, er det naturligvis nødvendigt også at kunne udelukke andre påvirkninger som bagved liggende årsag. Andre undersøgelser Som det fremgår af ovenstående, er der en række forhold, der skal tages i betragtning, før det er muligt at pege på kræftfremkalde påvirkninger i arbejdsmiljøet som en mulig årsag til en observeret øget relativ risiko for kræft i en given branche. Dette gælder især viden om skæv fordeling mellem brancher af livsstilsfaktorer som f.eks. tobaksrygning og alkohol. Det er ligeledes yderligere vigtigt at sammenligne de beregnede resultater med resultater fra andre undersøgelser på området. Der er derfor i forbindelse med resultat-afsnittene givet henvisninger til eksisterende videnskabelig litteratur. De angivne litteraturhenvisninger er dog ikke nødvendigvis udtømmende for området. Tabel B giver en oversigt over påvirkninger, der overvejende findes i arbejdsmiljøet i relation til det eller de organer, hvor de er fundet kræftfremkaldende (IARC gruppe 1) eller sandsynligvis kræftfremkaldende (IARC gruppe 2A) for mennesker. Tabel C er en oversigt over brancher, fag, arbejdsprocesser med videre, hvor der er en dokumenteret (IARC gruppe 1) eller sandsynlig risiko (IARC gruppe 2A) for bestemte kræftformer, men hvor den specifikke påvirkning i arbejdsmiljøet er ukendt. IARC s vurderinger fra 1972 til 2009 udgør grundlaget for tabellerne. Endelig kan vi henvise til "Kræft i Danmark", der i kort oversigtsform beskriver viden om udbredelsen af de hyppigste kræftformer i Danmark, samt dokumenterede og mistænkte årsager hertil (Clemmensen et al. 2006). 21\n22 Tabel B. Arbejdsmiljøpåvirkninger mv. som er kræftfremkaldende (1) eller sandsynligvis kræftfremkaldende (2A) for mennesker i relation til specifikke kræftformer Kræftform Svælg Mavesæk Spiserør Endetarm Tyktarm Lever Bughinde mesotheliom Næsesvælg Næse og bihuler Strube Lunge Lungehinde mesotheliom Bryst Æggestokke Blærehalskirtel (prostata) Påvirkning Sennepsgas Asbest Arsen og forbindelser Asbest Sod Asbest Asbest Ioniserende stråling og dennes kilder, herunder røntgen, γ-stråling, neutroner og radongas Arsen og -forbindelser. Vinylklorid Aflatoksiner Polyklorerede bifenyler Trikloretylen Asbest Erionit (asbestlignende mineral) Talkum med indhold af asbestfibre Formaldehyd. Træstøv Træstøv Læderstøv Kromforbindelser, hexavalente Nikkelforbindelser mv. Mineralolier, ubehandlede og let behandlede Formaldehyd Asbest Sennepsgas Stærke uorganiske syretåger indeholdende svovlsyre Ioniserende stråling og dennes kilder, herunder røntgen, γ-stråling, neutroner og radongas Benz[a]pyren Cyclopenta[c,d]pyren Dibenz[a,h]antrachen Dibenzo[a,l]pyren Asbest Krystallinsk kvarts Talkum med indhold af asbestfibre Beryllium og -forbindelser Cadmium og -forbindelser Kromforbindelser, hexavalente Nikkelforbindelser mv. Stenkulstjære og -beg Mineralolie, ubehandlet og let behandlet Sod Kreosoter Bis(chloromethyl)ether og chloromethyl-methylether 2,3,7,8-tetrachlorodibenzo-p-dioxin (TCDD) Passiv rygning Sennepsgas Stærke uorganiske syretåger indeholdende svovlsyre Alfa-klorerede toluener og benzoylklorid (kombineret) Arsen og forbindelser Insektbekæmpelsesmidler, ikke-arsenholdige Partikler af metallisk kobolt med indhold af wolframkarbid (tungsten) Radon og radondøtre Udstødningsgasser fra dieselmotorer Benzo[a]pyren Asbest Erionit (asbestlignende mineral) Talkum med indhold af asbestfibre Ioniserende stråling Ethylenoxid Asbest Arsen og forbindelser 22\n23 Tabel B. Arbejdsmiljøpåvirkninger mv. som er kræftfremkaldende (1) eller sandsynligvis kræftfremkaldende (2A) for mennesker i relation til specifikke kræftformer Kræftform Nyre Urinblære Modermærke Hud (non-melanom) Knogle Skjoldbruskkirtel Sarkom Leukæmi Knoglemarv (myelomatose) Non-Hodgkin's lymfom "Alle" Påvirkning Cadmium og -forbindelser Arsen og forbindelser Cadmium og -forbindelser Stenkulstjære/beg Mineralolie, ubehandlet og let behandlet Farvestoffer der metaboliseres til benzidin 4-Aminobifenyl Benzidin 2-Naphthylamin : 4-klor-ortho-toluidin og dets stærke (hydroklorid) salte 4,4-metylbisklorannilin (MOCA) Arsen og -forbindelser Benzidin og benzidinbaserede farvestoffer ortho-toluidin Udstødningsgasser fra dieselmotorer Solstråling, ioniserende stråling Solstråling, ioniserende stråling Arsenforbindelser, uorganiske Stenkulstjære og -beg Mineralolie, ubehandlet og let behandlet Skiferolie eller smøremidler udvundet af skifer Sod Antracen Kreosotforbindelser Råparaffin Benzo[a]pyren Ioniserende stråling og dennes kilder, herunder røntgen, γ-stråling, neutroner og radongas Radium -226 og radium-228 Ioniserende stråling og dennes kilder, herunder røntgen, γ-stråling, neutroner og radongas 2,3,7,8-tetrachlorodibenzo-p-dioxin (TCDD) Ioniserende stråling og dennes kilder, herunder røntgen, γ-stråling, neutroner og radongas Benzen Ethylenoxid 1,3-Butadien Formaldehyd Benzen Ethylenoxid 2,3,7,8-tetrachlorodibenzo-para-dioxin (TCDD) Tetrakloretylen Trikloretylen Ethylenoxid Benzen 1,3-Butadien Dioxin (2,3,7,8-TCDD) 2,3,4,7,8-Pentachloodibenzofuran* 3,3',4,4',5-Pentachloorobiphenyl (PCB-126)* Kilde: International Agency for Research on Cancer. Monographs vol e, (http://monographs.iarc.fr). * indikatorer for dioxin-lignende polyklorerede bifenyler (PCB) 23\n24 Tabel C. Brancher, fag og arbejdsprocesser, hvor IARC har vurderet, at der er øget risiko (1) eller sandsynlig øget risiko (2A) for specifikke kræftformer (uden at det har været muligt af fastslå den/de specifikke bagvedliggende påvirkninger) Kræftform Industri, fag eller arbejdsproces m.v. Mave Spiserør Næse og bihule Strube Lunge Mesotheliom Bryst Blærehalskirtel (prostata) Nyre Urinblære Hud (non-melanom) Hjerne og nervesystem Leukæmi Non-Hodgkin's lymfom Gummiindustri Gummiindustri Isopropanolfremstilling med stærke syrer Læderstøv Møbelfremstilling Skotøjsindustri- og reparation Dampe fra stærke uorganiske syrer Gummiindustri Isopropanolfremstilling med stærke syrer Aluminiumsfremstilling Asfaltering og tagdækning med stenkulstjære Dampe fra stærke uorganiske syrer Gasfremstilling fra kul Glasstøberier mv. Gummiindustri Isopropanolfremstilling med stærke syrer Jern- og stål støbning Karbon-elektrode fremstilling Koksfremstilling Malere Minebrydning af jernmalm med radonudsættelse Produktion af kunstglas, glasbeholdere og lertøj Skorstensfejere Stenkulstjære destillation Malere Natarbejde, der forstyrrer døgnrytmen Gummiindustri Koksfremstilling Aluminiumsfremstilling Auraminfremstilling Gasfremstilling fra kul Frisører Gummiindustri Koksfremstilling Malere Mangentafremstilling (farvestof) Råolie destillation mv. Skorstensfejere Skotøjsindustri- og reparation Gasfremstilling fra kul Koksfremstilling Olieraffinering Skorstensfejere Råolie destillation mv. / olieraffinering Gummiindustri Råolie destillation mv. / olieraffinering Skotøjsindustri- og reparation Gummiindustri Kilde: International Agency for Research on Cancer. Monographs vol e, (http://monographs.iarc.fr). 24\n25 4. Resultater og kommentarer 4.1 Læbe Ultraviolet stråling fra solen er den bedst dokumenterede årsag til læbekræft (International Agency for Research on Cancer 1992;Douglass and Gammon 1984). Tabel 1 viser en øget relativ risiko for læbekræft blandt mænd i flere af de delbrancher, som er kendetegnet ved udendørsarbejde. Dette er tilfældet for delbrancher som idrætsklubber og anlæg, skovbrug, fiskeri, gartneri, frugtplantager og planteskoler, rederier, alm. entreprenører landbrugsmaskinstationer, tømrer og snedker, murer samt landbrug. Lønmodtagere, der overvejende arbejder udendørs, vil være mere udsat for solens stråler end normalt indendørsarbejdende, og derfor ses en højere relativ risiko for læbekræft blandt ansatte i disse delbrancher sammenlignet med lønmodtagere. Der ses desuden en signifikant øget relativ risiko for læbekræft i visse delbrancher, som ikke umiddelbart er forbundet med udendørsarbejde. Dette er bl.a. tilfældet for kommunal administration og engroshandel m. råvarer og halvfabrikata. Der ses ingen øgede relative risici for læbekræft blandt kvindelige ansatte. Det skyldes formentlig, at der kun er få kvindelige lønmodtagere beskæftiget i udendørserhverv. Tabel 1a. Læbekræft, , og erhverv: De største og mindste ORj blandt mænd Idrætsklubber og -anlæg  Metalmøbelfabrikker  Skovbrug mv.  Fiskeri  Gartneri, frugtplantag, planteskole  Engroshandel, nærings- og nydelsesmidler  Rederi  Alm. entreprenører  Fiskefabrikker mv.  Landbrugsmaskinstationer mv.  Tømrer- og snedkere  Murer  Engros råvarer og halvfabrikata  Landbrug  Kommunal administration  Svineslagterier  Restaurationer, cafeterier mv.  Politi  Detail biler og benzin  El-installation  Armaturfabrikker  Justeret relativ risiko (ORj) 25


Staudecafeen: Lige om lidt! - Plantning af stauder\nLige om lidt! - Plantning af stauder\nJa lige om lidt udkommer min nye bog "Staudefrøbogen fra frø til staude", jeg har lige langt sidste hånd på "værket" og bogen bliver sendt til "trykker" i næste uge, så jeg forventer den er klar i uge 47. Se mere om bestilling af bogen på www.staudecafeen.dk\nI dag har jeg hygget mig med at plante stauder, så længe det er "lunt" og jorden er fugtig, ja så plante jeg stadig stauder. Jeg har bl.a. plantet fingerbøl, pimpinella, violfrøstjerne, kæmpeskælhoved, rosa natlys, scabiose og bidende ranunkel.\nJeg har også klippet en del visne stauder ned, det gør jo også at jeg lige kan skrue et par ekstra stauder ned.\nViolfrøstjerne Hewitt's double\nI aften står den på and (mums)\nIndsendt af staudecafeen kl. 13.13\nmarie 10. november 2012 kl. 14.11\nDet lyder som en spændende bog. Din chrysanthemum er rigtig lækker.\nstaudecafeen 10. november 2012 kl. 20.21\nHøneballehaven 10. november 2012 kl. 14.45\nJa chrysantemummen faldt jeg også over, hvor er den skøn. Har du sået eller købt den? Men det er mange skønne planter, også de andre du har plantet ud.\nstaudecafeen 10. november 2012 kl. 20.15\njeg har købt den, men vil høste frø og se om den kan sås :)\nSusanne 10. november 2012 kl. 17.47\nForeløbig har jeg tænkt, at din nye bog skal på ønskelisten til jul ..... men er ikke helt sikker på, at jeg kan vente så længe. Nu får vi se - jeg skal ihvertfald have fingrene i den på den ene eller anden måde.\nSkønne stauder du har plantet ud. Rosenkvæsurten er jeg så heldig, at jeg lige har byttet mig til - den ser så dejlig ud :-)\nstaudecafeen 10. november 2012 kl. 20.16\nrigtig godt juleønske :) ja Rosenkvæsurten er super fin og lyser godt op med sin farve :)\nUlla J. 10. november 2012 kl. 18.01\nJeg har skrevet den på ønskesedlen, så jeg får nok ballade, hvis jeg giver efter for fristelsen.\nJette 10. november 2012 kl. 18.26\nGodaften.Det er da spændende med din nye bog.Den kommer på ønskesedlen.Også mange dejlige planter du har sat.\nMange tak, jeg syntes lige det var vejr til at plante lidt stauder:)\nLisbeth 10. november 2012 kl. 20.06\nDet er spændende med din bog;o)\nGejligt med en lun dag i haven og du har været ret flittig lyder det som. Jeg er også ret glad for din Chrysantemum, er de en du sælger? Djævlesbid kender jeg ikke den må jeg kikke nærmere på:)\nstaudecafeen 10. november 2012 kl. 20.19\nTak :) Chrysanthemum'en har jeg haft til salg, så måske igen til næste år:) denne står i min have, jeg syntes også at den er super fin:)\nDjævelsbid er en skøn stauder og tiltrækker mange nyttedyr, og så er den nem at så, sig til hvis du vil ha' frø, tror jeg har lidt endnu.\nNana, Drømmehaven 10. november 2012 kl. 20.11\nÅh, jeg elsker stauder! Især bliver jeg blød i knæene når jeg ser billedet af violfrøstjernen. Held og lykke med bogudgivelsen!\nPåfuglens hemmelighed 10. november 2012 kl. 20.40\nKære Anne Gine. Tillykke med bogen. Ja her skal den helt sikkert også hen og bo. Og tror ikke at jeg kan vente til jul:)\nSkøn Chrysanthemum - har også et par stykker i haven. Havde ikke lige overvejet at den kunne sås. Jeg må ned og kigge på den i morgen.\nstaudecafeen 12. november 2012 kl. 18.54\nTak Lise Lotte :) det er nu heller ikke alle Chrysanthemum der kan sås - men prøv det :)\nLone 11. november 2012 kl. 19.46\nHvor skønt at se chrysanthemum - dem har jeg ikke set i en have, siden jeg som lille hver weekend besigtigede min morfars skønne have. Dem kunne jeg godt få lyst til at introducere her hos mig :-)\nPøj pøj med bogen. Glæder mig til at få lejlighed til at kigge i den.\nstaudecafeen 12. november 2012 kl. 18.56\nChrysanthemum og nok heller ikke staude man ser så tit i haven mere - syndt for den har mange gode kvaliteter og jeg syntes at jeg har fundet en rigtig skøn farve :) Anne Gine\nBirgitte 11. november 2012 kl. 20.17\nHej. Et stort tillykke med udgivelsen af din bog. Den tror jeg nok, jeg vil ønske mig i julegave. Jeg er helt pjattet med at så, og søger information alle steder! Det er utroligt at dine nyplantede stauder kan nå at sætte sig i jorden og vokse op igen til foråret. Ja, stauder kan vi ikke undvære!\nstaudecafeen 12. november 2012 kl. 18.57\nhelt rigtig stauder kan vi ikke få nok, og så er det godt at vi kan så rigtig mange af dem selv :) Anne Gine\nSusanne Irming/Susannes Blomster Cafe 12. november 2012 kl. 09.09\nØjs hvor bliver det spændende :O)\nDet må være en tilfredsstillelse endelig at kunne sætte det sidste punktum ;O)\nstaudecafeen 12. november 2012 kl. 18.58\nJa jeg ser også frem til at sidde med en "rigtig" bog i hænderne :) Anne Gine\nVenter på forår/sommer - Hampton Court Flower Show...\nDet blomstre endnu -\nStaudefrøbogen fra frø til staude\nNovember hygge + konkurrence


Lyskær 3CD - 2730 Herlev - Kontor til leje på 416 kvm2 - Se mere info på Ejendomstorvet.dk\nLejemål med fantastisk udsigt i kontorfællesskab\nSagsnummer: Lyskær 3CD, 4. tv. AType : Kontor\nLejemål på 416 m2 i kontorfællesskab i flerbrugerejendom.\nLejemålet er beliggende på 4. sal med en fantastisk udsigt. Lejemålet er en del af et kontorfællesskab. Kontorfællesskabet har et præsentabelt ankomstområde med loungemøbler. Der er gardeobe til personale og gæster, samt flotte bad- og toiletfaciliteter. Kontorfællesskabet er ligeledes inderettet med fælles tekøkken i lyse kvalitetsmaterialer. Lejemålet er nyistandsat og indflytningsklar, og indrettet med enkeltmandskontor, te-køkken i lyse kvalitetsmateriaer, celle kontorer, opholdsareal, personalefaciliteter mv. Lejemålet er indrettet med egetræsgulve og gulvtæppe i storreumskontor. Der er indrettet med glasvægge, der sikre en lethed og bringer lys ind i lokalerne. Indretningen er rigtig godt disponeret og giver minimal spildplads, samtidig med, at der er god plads til opholdsområde. Lejemålet er en del af et flerbrugerhus, med fælles lækker kantine samt fri afbenyttelse af mødelokaler med AV-udstyr. Der er desuden et stort konference lokale i direkte tilknytning til kantinen, ligeledes til fri afbenyttelse. En foldevæg mellem konferencelokalet og kantinen, gør det muligt at ahfolde store arrangementer.


Hvalpe uge 3 - www.kennel-kajaskov.dk\nSå er Hvalpene meget snart 3 uger , det bliver de imorgen den 17 Juni . Hold da op hvor tiden går stærkt når man har sådan et dejligt og roligt kuld hvalpe .\nHvalpene er i denne uge blevet lidt mere mobile nu og kan begynde at komme lidt rundt i deres Hvalpekasse . Radion er opsat og køre nu hele dagen , på nær om natten hvor vi alle gerne skulle have vores natte søvn . Radion køre på forskellige programmer af hensyn til de forskellige lyde , og vi støvsuger også dagligt på deres hvalpeværelse så de er allerede godt igang med deres socialisering/Miljøtræning .\nNu da hvalpene er lidt mere mobile er det også tiden til at de skal have lidt mere plads og lege på . Vi sætter en hvalpegård op på hvalpeværelset så de får lidt mere plads , og der vil blive lagt fasanvinger i kassen .\nI den kommende uge skal de også have deres første af 3 gange Ormekure som er yderst vigtigt for dem , og de vil også blive introdutioneret for fast føde som vil bestå af hvalpefoder opblødet i modermælkserstatning samt lidt torskerogn .


SEINs bogklub: Mit arbejde af Olga Ravn - SEIN\nSEINs bogklub: Mit arbejde af Olga Ravn\nOlga Ravn har skrevet bogen Mit arbejde. Et storslået værk om balancen mellem skabertrangen og det at være nogens mor – og hvordan de to ting begrænser hinanden. At tilpasse sig sin nye identitet som mor. En bog lige så rodet som moderskabet.\nAnna tænker: Hvad er det dog for en bog, jeg skriver? En monstrøs bog til en monstrøs følelse. En monstrøs oplevelse: At føde et barn\nI et sneomsust Stockholm sidder Olga fanget med et lille nyt barn og en medfulgt fødselsdepression. Hun kæmper med identitetstab, skriveblokade, forpligtelser og det at navigere i en ny tilværelse som mor. Følelser som utilstrækkelighed, afmagt og at miste sig selv er gennemgående elementer gennem hele værket. Olga skriver om tre år, som gik med at overleve snarere end at leve. Om den radikalitet, det er at mærke, at man ikke længere lever for sig selv, og tiden er overtaget af en anden, der kræver den mere end nogen anden i ens liv. Om at måtte aflive sit gamle jeg, så ens barn kan leve. Derudover slår Mit arbejde ned på slid i parforholdet efter fødslen, kønsrollerne i forældreskabet, skriften som overlevelsesredskab, søsterskab, opgør mod mor-idealerne, ringe forhold for sårbare mødre og et system, der fejler, hvad angår psykiske lidelser.\n“jeg vågner og angsten står der\njeg falder nedad i sengen\njordens overflade forsvinder\nder er muld og vand og metal\nsygeplejersken tager barnet og fører det bort\nhan græder længe længere nede af gangen\nmine hænder savner ham som en hud\nhvad har barnet kostet\nhvad har barnet kostet mig\njeg vågner og der er jeg ved at dø”\nBogen kommer som en kastet mursten på en flot vinduesfacade. Med cirka samme størrelse og vægt gør den et ihærdigt forsøg på at slå mor-glansbilledet itu.\nBogen kommer som en kastet mursten på en flot vinduesfacade. Med cirka samme størrelse og vægt gør den et ihærdigt forsøg på at slå mor-glansbilledet itu. Måske det stærkeste af dem alle, for hvordan siger man lige, at man ikke har det lige så fedt med det livslange valg, som alle andre synes at have? Olga sætter en tiltrængt streg under, at det meget af tiden ikke er sjovt at være mor, og at man gerne må råbe op om det – også selvom det er selvvalgt. Man har trods alt ikke selv tilvalgt alle de idealer, moderskabet byder en, men som man tvinges til at forholde sig til: det nyeste sansestimulerende legetøj, genanvendelige stofbleer af de rigtige materialer, en økonomi, som er i orden og samme stinkedyre ammepude med silkebetræk, som alle andre mødre har. Idealerne synes efterhånden kun at kunne blive håndhævet af overnaturlige overskudsmødre – og dem findes der trods alt ikke mange af, lad os være ærlige. Håbet er at rokke ved et misvisende ideal og forhåbentligt stoppe den glamourisering af moderskabet, jeg synes, vi har tendens til i dag.\nOplevelsen af at blive mor er for nogle så markant, at det munder ud i en efterfødselsreaktion. Fødselsdepression rammer mere end 5 % af alle kvinder i forbindelse med fødsel. Også kvinder, der hidtil ikke har haft psykiatrisk sygdom. Blandt de kvinder, der ikke tidligere har haft psykiatrisk sygdom, rammes mere end en ud af 200 nybagte førstegangsmødre. Vildt er det så, at der generelt bliver set skævt til psykisk sårbare mødre. Lige så vildt, som det er at læse om de absurde forhold, Olga f.eks. bliver mødt af i psykiatrien. Hun skriver om at blive kastet rundt mellem de forskellige afdelinger og forløb. At måtte diagnosticeres med andre psykiske lidelser for at fortsætte behandlingsforløbet og kunne få flere tilbud. At personalet simpelthen bekender til hende, at der er fejl i systemet.\n“Det kommunale tilbud i psykiatrien mod angst er basically et visualiseringskursus.\nJeg har set det ske.\nDet frygtelige i at det virker.\nBogen er det meste af tiden et sandt virvar af tankestrømme, erfaringer og oplevelser om blot det at forme den, gøre den til livs.\nMeget af bogen handler desuden om selve det at skrive den. Om, hvordan Olga, dag efter dag, sidder på samme lille café i forsøget på at skrive. Om, hvor svært det er at nedfælde oplevelsen på skrift. Gennem flere afsnit i bogen bliver vi ført bag selve det at skrive bogen. Nogle gange skriver hun om, hvordan hun ikke kan skrive om pågældende emne – og skriver så netop om det. “Skriver ikke om den tvivl, vi begge nærer til hinanden, efter barnets fødsel.. skriver ikke om denne skræk, denne ødelæggelse”. Bogen er det meste af tiden et sandt virvar af tankestrømme, erfaringer og oplevelser om blot det at forme den, gøre den til livs. Olga lader øjeblikke fra småbørnslivet stå frem uden at lade dem blive del af en fortælling, der skal kulminere med en lykkelig eller en ulykkelig slutning.\n“Så meget af denne bog har handlet om at skrive den. På intet tidspunkt faldt formen på plads og skrev sig selv. Hele denne bog har skullet presses frem. Som var selve bogen et pres for at findes. Og alligevel er den uformelig, og det meste af tiden har jeg betragtet den som en trussel.”\nTil en start fylder selve spørgsmålet om, hvorvidt hun kan tillade sig at skrive af samvittighed overfor barnet, meget, og om, hvorledes hun stadig kan skrive frit fra barnet? Er barnet blevet et for bestandigt element i hende, til at hun nu ikke kan skrive på samme måde som tidligere? Skriften er et tilflugtssted for Olga fra barnet, noget, der var hendes rum, men nu oplever hun, at barnet indgår i hver en ting, hun gør og skriver. Hun kæmper med at acceptere denne omstændighed.\n“Hvorfor sidder jeg fast i den forestilling, at det skulle være skamfuldt at skrive om moderskabet, når jeg ved, at det at skabe et liv, hvor der før var intet, at skabe kød, hvor der før ikke var kød, er noget af det mest radikale og uhørte et menneske kan foretage sig?”\nOlga kreerer i bogen sit alter ego, Anna. Olga er Anna, samtidig med at Anna dukker op på de tidspunkter, hvor Olga ikke kan være Olga. Anna er i det nye moderskab, fødselsdepressionen og den til tider meningsløshed, det er hende, der skriver teksterne – hun er en anden end Olga, der sidder tilbage med det besværlige arbejde om at samle det talrige siders materiale. Situationen gør, at Olga bliver til Anna, indtil hun igen kan samle sig om at være Olga.\n“Jeg kan ikke længere skrive i tredje person.\nAt skrive i tredje person opstod ud af en magtesløshed over for erfaringen.\nAt skrive i tredje person var at skabe en anden, der måtte udstå smerten.\nMan opfinder hende. Hun hedder Anna.”\nI et brev mellem Olga og Anna skriver Olga således: “Det er lidt underligt for mig at skulle stå som forfatter på bogen, eftersom jeg ikke har skrevet den.” Olga nævner, at der er diskussioner mellem hende og redaktøren om, hvorvidt det er hendes navn, der skal stå på forsiden. I den lyserøde litterære mursten på 420 sider samler Olga fiktion, digte, essays, dagbogsnoter, uddrag af andre kvindelige forfattere, kvindebiografier m.m i en samlet hybridbog og banker bogen ud i verden, som en manglende sten, i vores historie om moderskab. Uden nogen form for kronologi er bogen delt op i 13 begyndelser, 28 fortsættelser og 9 afslutninger. På intet tidspunkt synes jeg at finde hoved og hale i disse opdelinger, tiderne hulter til bulter. Olga fortæller, at det var, som om hendes skrift ikke kunne rummes i de allerede tilgængelige former.\n“Var det ikke, fordi jeg kunne huske genkende min egen håndskrift, ville jeg være foranlediget til at tro, at det var skrevet af en fremmed .. At indsamle og indordne disse papirer og dokumenter har i sidste ende været et forsøg på at genskabe tre år af mit liv, som er forsvundet fra min hukommelse, og som jeg altså, på lige fod med læseren, kun har adgang til her.”\nUdtrykket i bogen varierer meget, og med lige dele irritation og fascination oplever jeg de mange forskellige metoder, bogen er skrevet på. Bogen kræver meget af en som læser i den forstand, at den kan være forvirrende, og man tit bliver kastet ind i stykker af tekst, der på ingen måde står i rækkefølge. Man lærer at holde mere af det undervejs, da man forstår, at følelserne optræder i den naturlige orden, som det vil sige at være menneske og mor.\nDet optræder flere gange, at Anna og Olga snakker sammen, som var de to forskellige mennesker. Gennem bogen oplever jeg en følelse af, at det netop står nedskrevet, så Olga, eller læseren, forstår, hvad der går gennem hovedet på Anna. At det ikke er kunstfærdigt eller flot det meste af tiden, tværtimod. Beskrivelserne fra Olgas hånd er der ikke noget at sætte en finger på. Det står skrevet, som var det forbavsende let for Olga at danne disse tydelige billeder af ofte ret så normale hverdagssituationer.\nPersonligt har jeg haft stor glæde af bogen på trods af min unge alder og meget lange udsigt til eventuelle børn. Bogen sænkede paraderne og gjorde på sin vis det at blive mor mindre frygtindgydende. Jeg har i flere år tvivlet på, om jeg overhovedet har lyst til at få børn, for angsten om forkastelse af mig selv, men med denne i bogreolen har jeg mere ro og tiltro til, at det måske nok skal flaske sig alligevel. Og næsten endnu vigtigere: at det er okay at være bange for at blive mor. Den fremfører primært det sure og sorgfulde ved moderskabet, men alt det, der ikke står skrevet, fremføres i handlingen om, at hun alligevel gerne vil have endnu et barn. Det ene udelukker ikke det andet, som Olga også får nævnt i bogen: “Det er i hvert fald ikke min erfaring, at en stor glæde skulle udelukke smerte.” Det koster altså, men det inddriver også sig selv igen.\n”Mit arbejde er at sørge for, at den ene skabelse ikke skygger for den anden”\nEr der andre, der har læst bogen? Hvad synes I om den? Hvad synes I om måden, bogen er skrevet på? Synes I, det har været oplysende læsning, eller stemmer det i forvejen godt overens med de tanker, I har, når I tænker på forældreskabet? Har bogen skræmt jer mere eller mindre i forhold til at få børn? Og hvad tænker I om den alligevel store procentdel kvinder, der får fødselsdepression? Er der behov for at slå et billede i stykker og sætte mere ind på forebyggende instanser?\nKommenter gerne nedenunder, så vi kan starte en diskussion i fællesskab. Næste måneds bog vil være Har døden taget noget fra dig så giv det tilbage af Naja Marie Aidt. Vi læses.


Tlf.: 60 17 18 91\nJeg gør selvfølgelig altid alt hvad jeg kan for, at besvare telefonen i disse tidsrum.\nBesvares telefonen alligevel ikke i arbejdstiden, kan det skyldes, at jeg betjener kunder - evt. sygedag, ferie el. lignende.\nOg nu, til alt det kedelige, men desværre nødvendige...\nAf juridiske årsager, har jeg valgt at udarbejde disse vilkår, så der er konsensus omkring den indgåede aftale om arbejdet.\nHvorfor disse vilkår? Fordi "En Aftale Er En Aftale".\nDe første 3 gange er bindende, da det er en fast aftale. Dette fordi jeg bruger meget tid på oprettelse og nedvask af vinduerne.\nBrydes denne aftale inden de 3 første gange, vil der være et tillæg på 50% af de resterende gange polering. Dette er juridisk bindende. Ved manglende betaling, vil sagen blive overdraget til Inkasso.\nEfterfølgende er der ingen bindningsperiode eller lignende\n- Se afsnittet "Opsigelse" nederst på siden.\nHar du bestilt vinduesvask med rentvandsanlæg, kan der første gang arbejdet er blevet udført, forekomme små pletter rundt omkring. Dette kan skyldes overskydende pigment fra rammer og lister. Der kan ALDRIG forekomme kalk fra mit anlæg, da det er fysisk umuligt.\nSer det helt forfærdeligt ud, SKAL der ringes/sendes mail, indenfor 1 dag af udført arbejde, så der kan rettes op på dette og/eller evt. findes en anden fremgangsmetode.\nNormale arbejdstider er fra 07:00 - 18:00. Tidspunktet for hvornår jeg kommer ved dig, kan variere afhængig af ferie, sygdom og lignende. Der kan blive lavet om på ruterne for at få alt til at fungere. Så hvor jeg normalt er ved dig mellem klokken 11 og 12, vil jeg måske allerede være der klokken 7, eller klokken 16 om eftermiddagen.\nBor du udenfor by der kræver ekstra kørsel, kan arbejdet måske allerede starte 06:30, afhængig af ruteplanlægningen.\nPriserne på flyers er kun ved fast aftale. Bruges en "fast aftale" som en "éngangs aftale", vil der blive påregnet et gebyr.\nDer tilbydes engangs aftaler, men dette skal nævnes og aftales.\nGaragebygninger og lignende er ikke med i tilbud, og skal nævnes ved bestilling.\nVi har alle ret til ferie! Heldigvis!\nVil du springe en vinduespolering over i din ferie, er dette selvfølgelig helt i orden og uden omkostninger! Jeg skal dog bare informeres om dette inden, så jeg ikke kører forgæves.\nJeg holder også ferie et par gange om året. Dette vil fremover kun blive informeret om via www.facebook.com/olympuds\nVed ferie, kan der blive rykket på dit interval med op til en uge, dette vil udligne sig igen, så du ikke får flere eller færre vinduespolering pr. år, end det bestilte interval bestemmer.\nIndvendig vinduespolering skal bestilles på forhånd, da dagen/ugen allerede er fast planlagt med aftaler.\nIndvendig vinduespolering bestilles og aftales så det passer ind i kalender til næste gang jeg er sat til at komme ved dig, da det ikke er sikkert at det ellers kan passe ind i kalenderen.\nEr der aftalt indvendig vinduespolering, skal alle vinduer være fremkommelige. Gardiner, persienner eller lignende trukket op eller fra, pynteting fjernet. Borde, stole, sofa eller andet, skal være flyttet væk. Er et vindue ikke fremkommeligt, vil dette blive sprunget over. Dette bliver ikke trukket fra i prisen.\nEr der sat alarm til, skal dette selvfølgelig oplyses. Startes en alarm, der ikke er blevet oplyst om, betales der ikke for vagtudrykning.\nEr der aftalt indvendig vinduespolering, og der ikke er nogen hjemme på aftalte tidspunkt, vil der blive pålagt et gebyr på 50% af beløbet.\nIndvendige aftaler laves kun på faste kunder med fast interval.\nKlager SKAL angives via MAIL - ikke på telefonsvarer, SMS, Facebook eller lignende.\nKlagen skal indgives indenfor 1 dag efter arbejdets udførelse, ikke (f.eks) 4-5 dage efter.\nJeg arbejder i næsten al slags vejr. Men ved storm, tordenvejr, snestorm og lignende, vil arbejdet blive nedlagt.\nDer ydes ikke kompensation hvor vejret har spillet en rolle et par dage efter.\nVil du springe en polering over grundet kommende vejrforhold, er det helt okay, men skal selvfølgelig meddeles inden dagen.\nVed algebehandling, pudsning af vægge eller lignende, er det vigtigt at du informerer mig om dette, da disse behandlinger kan ødelægge dine vinduer. Der kan forekomme ekstra gebyrer for nedvask af dette. Der varsles ikke ekstra gebyr fra min side.\nEr jeg mødt op til fast aftale, men aftalen aflyses på stedet, pålægges et gebyr for tid og kørsel.\nEr jeg mødt op til fast aftale og gået igang med arbejdet, men aftalen aflyses på stedet, pålægges et gebyr.\nVil du flytte en fastsat opgave til en anden dag, kan der der blive pålagt et gebyr.\nDet er ikke sikkert at jeg kan imødekomme din forespørgsel, da jeg evt. ikke er i nærheden eller har tid til det den pågældende dag.\nDer er altid sat tid af til dig på den dag du har fået oplyst at jeg kommer.\nAf juridiske årsager, fjernes der ikke beton, mørtel, maling og kalk fra vinduerne, uden at dette er aftalt. Kontakt mig for dette.\nEr vinduespolering en fast aftale, men der denne dag låst til baghaven eller lignende, vil dette blive sprunget over. Dette bliver ikke trukket fra i prisen.\nEr du i tvivl om hvornår jeg kommer, er du velkommen til at spørge.\nIkke tilgængelige vinduer:\nDa du får besked om hvornår jeg kommer, så er det vigtigt at du fjerner ting foran vinduerne FØR jeg kommer. Er der stillet havemøbler, grill eller lignende op ad vinduerne, vil disse blive sprunget over. Vinduerne skal altid være fremkommelige. Dette bliver ikke trukket fra i prisen.\nOpsigelser modtages KUN skriftligt - IKKE pr. telefon, pr. SMS eller indtalt på telefonsvareren.\nOpsigelse SKAL foretages skriftligt via mail, den være sendt mindst 2 dage før arbejdet skal udføres.\nHusk at få opsigelsen bekræftet.\nKontant betaling ved arbejdets udførelse. (Husk at have det aftalte beløb)\nFaktura på mail - FI-kort.\nPapirfaktura benyttes ikke længere, da jeg er en grøn virksomhed.\nDet er nemt, simpelt og meget let.\nI din fakturamail, er der et link, åbnes denne på telefonen, kommer du direkte ind i MobilePay, hvor du kun skal slide til højre. Koden må ikke ændres i, da det er din unikke kode til mit system.\nDer arbejdes på at lave en lille video, hvor der vejledes i denne funktion.\nVær opmærksom på at PBS skal afmeldes, hvis du benytter denne service.\nVær opmærksom på at systemet ikke kan være helt opdateret med hensyn til din saldo, og vil måske vise andet beløb i opkrævningsfeltet.\nDet er dit eget ansvar at tjekke om oplysningerne er rigtige.\nBeløber betalt for meget, vil selvfølgelig blive ført videre til din saldo, og trukket fra din næste faktura.\nDer betales ikke tilbage.\n© OlymPuds Cvr. 31321581 Tlf. 60 17 18 91 olympuds@gmail.com


Borehammer med batteri – Bedste priser online\n✓Nogle byggecentre tilbyder et bredt udvalg, hvorimod øvrige har fokus på en specifik gruppe af vare. Du bør tænke over om det er vigtigt for dig at du har mange forskellige varer at vælge fra, foruden blot borehammer med batteri.\n✓Du kan finde forskelle i prisniveauet på billige borehammer med batteri fra byggemarked til byggemarked. Nogle giver gode tilbud, og øvrige fokuserer på kompetent rådgivning. Du skal vurdere hvad der for dig er det vigtigste.\n✓Du bør være opmærksom på hvilke retningslinjer webshoppen udsteder ved din bestilling online, så du undgår udfordringer med for eksempel reklamationer. Man bør derfor læse forretningens betingelser.\n✓For mange er byggeprojekter lig med talrige spørgsmål. Derved kan det overvejes at vælge en online byggeshop, som kan give hjælp og vejledning omkring borehammer med batteri.\n✓Hvis du vil have byggematerialerne med det samme eller blot ønsker at spare fragtgebyret, så kunne du overveje at transportere produkterne personligt. Det er i høj grad muligt ved de udbredte byggemarkeder.\n✓Det er selvsagt ekstremt relevant at se, om det produkt du ønsker at købe online faktisk er tilgængelig i det pågældende byggemarked. Hvis ikke bør du overveje at vælge et andet.\n✓De velkendte byggekæder er tilgængelige i de større byer, og dermed har mange tilbuddet om at handle online og transportere varerne selv. Derved kan du spare fragtomkostningen, samt sågar få fat i produkterne med det samme.\n✓De udbredte byggemarkeder udbyder varer fra en lang række forskellige specialbutikker, og dermed har du mulighed for at vælge fra et stort sortiment af borehammer med batteri online.\n✓De store byggekæder er populære og kendte virksomheder, som bidrager til ubekymrethed når du shopper online. Det kan du se en fordel i.\n✓Majoriteten af webshops med fokus på en enkelt niche er ekstremt passionerede omkring deres varer, idet de ikke sælger andet. Af den grund bør du modtage ekstra erfaren vejledning fra medarbejdere med ekspertviden i netop borehammer med batteri.\n✓Diverse specialiserede netbutikker er opstartsfirmaer, som typisk har danske ejere, givetvis ovenikøbet lokalt fra dit område. Disse kan du støtte ved at handle borehammer med batteri online hos dem.\n✓Mange nichebutikker på internettet producerer selv de produkterne som byggekæderne sælger. Idet du køber direkte hos disse nichewebshops online kan du få et ekstra godt tilbud.\nJohannes Fog så dagens lys i 1920, og lønner i dag mere end 500 mennesker i selskabets 9 butikker. Johannes Fog sætter ind på at sælge til private, og sælger hvert år for mere end 1 milliard kroner.\n10-4 åbnede i 1947, og beskæftiger nu i nærheden af 100 personer i de 6 butikker. 10-4 har sit primære fokus på at sælge til private og professionelle, og sælger hvert år for ca. 500 millioner kroner.\nBauhaus startede i 1988, og beskæftiger i dag i omegn af 1.000 personer i de 17 byggecentre. Bauhaus har specialiseret sig i salg til private, og sælger hvert år for omtrent 2 milliarder kroner.\nSilvan blev stiftet i 1968, og er nu arbejdsplads for flere end 1.000 personer i selskabets 41 butikker. Silvan tilstræber billige priser til private, og sælger årligt for ca. 1 milliard kroner.\nBygma så dagens lys i 1952, og beskæftiger nu mere end 2.300 medarbejdere i forretningens 56 varehuse. Bygma sætter ind på at sælge til professionelle, og afsætter årligt for ca. 5 milliarder kroner.\nHarald Nyborg startede i 1904, og styres dagligt af flere end 2.000 kollegaer i selskabets 33 butikker. Harald Nyborg fokuserer på at sælge til private, og afsætter årligt for ca. 5 milliarder kroner.\nStark startede i 1896, og er nu arbejdsplads for i omegn af 2.000 kollegaer i selskabets 72 varehuse. Stark fokuserer primært på salg til professionelle, og sælger årligt for omkring 7 milliarder kroner.\nJem og Fix startede i 1988, og beskæftiger i dag cirka 2.100 medarbejdere i deres 122 byggecentre. Jem og Fix specialiserer sig i gode tilbud til private, og omsætter hvert år for omtrent 2 milliarder kroner.\nDavidsen begyndte i 1944, og beskæftiger nu cirka 1.000 ansatte i byggemarkedets 9 byggecentre. Davidsen specialiserer sig i billige priser til private og professionelle, og sælger hvert år for over 2 milliarder kroner.\nXL-Byg blev stiftet i 2002, og udgøres nu af mere end 2.000 kollegaer i firmaets 104 byggecentre. XL-Byg sætter ind på billige priser til private og professionelle, og sælger årligt for ca. 5 milliarder kroner.\n1Ofte vil det være afgørende at lave et budget for dit byggeri, så du føler sig i kontrol med omkostningerne. Det kan blive forstandigt at kortlægge hver enkelt udgiftspost, og herefter tjekke beløbet for dem én og én.\n2Det kan være en god idé at indhente hjælp til arbejdet, navnlig såfremt det er omfattende ombygninger. Nogle ombygninger kræver flere personer. Desuden er det hurtigere og sjovere når man er flere til at løse opgaven.\n3Der præsenterer sig stort set altid overraskende bump på vejen i forbindelse med krævende byggeprojekter, og på grund af det vurderes det meningsfuldt at man har afsat god nok plads i køreplanen, med det formål at man er overbevist om at nå i mål.\n4Før du optager byggeprojektet kan det være aldeles essentielt at man sikrer sig, at byggeprojektet overhovedet ikke er ulovligt. Alt efter hvor du bor kan der vise sig mange regler omkring, hvad du gerne må, og hvad der ikke må laves.\n5Du kan få økonomisk støtte til byggerier. Det kan man få ifald projektet gør en forskel for klimaet. At få tilbud om støtte kræver dermed at renoveringen har betydning for miljøet.\n6Du bør ikke mangle udstyr. Ofte vil det være essentielt at du har udstyret ved hånden akkurat som du igangsætter byggeprocessen. I øvrigt er det afgørende at tillægge de medfølgende omkostninger i dit udgiftsbudget.\n7Det viser sig at have noget at sige at du har de fornødne bygningsmaterialer tilgængelige i god tid før du iværksætter byggeriet. Du bør nedskrive en punktforms indkøbsliste hvoraf der fremgår alt hvad der skal bruges, og dernæst eftergå hvert enkelt punkt, så du føler dig tryg ved at alt er klar.\n8Måske det burdes overvejes hvorvidt byggeriet kan klares alene, eller du alternativt burde have hjælp fra en fagperson til områder af projektet. Når du henter assistance fra en professionel vil det ofte være fornuftigt at modtage prisoverslag fra en håndfuld entreprenører.\n9Der findes utrolig mange guides og videoer via internettet som kan hjælpe dig. Navnligt YouTube faciliterer betydelige mængder anvendelig oplysning, især ifald man bruger engelske søgeord.\n10For udendørs byggeprojekter kan vejret få en betydningsfuld rolle. Af den grund skal du tit se vejrvarslen i tiden op til byggeprocessen, så det forhåbentlig ikke ganske ubelejeligt begynder at stå ned i stænger når du netop er trukket i arbejdstøjet til det komplicerede byggeprojekt.\n11Du må ikke negligere dit eget helbred, så glem ej beskyttelse bl.a. arbejdssko der hjælper dig med henblik på hændelige uheld. Det er klogt at du husker dit eget ve og vel i byggeriet, navnlig såfremt du ikke får assistance fra en fagmand.\n12Forberedelse vil være metoden til succes med byggeriet. Du må udarbejde en klar handlingsplan, der dikterer hvilke arbejdsopgaver der skal løses hvornår, samt en dertilhørende rækkefølge. Det anbefales at være skarp når du nedskriver din arbejdsplan.\nHarald-Nyborg.dks bedømmelse på Trustpilot er 4,6 ud af 5, hvilket vel at mærke er hamrende godt arbejde. Scoren tager udgangspunkt i 28.109 meninger, hvoraf intet mindre end 76 % har givet topkarakter, og blot 4 % kvitterer med den laveste karakter. Nu her har Harald-Nyborg.dk 8.857 fans på Facebook.\n10-4.dk er bedømt til 4,7 ud af 5 på Trustpilot, som selvfølgelig er meget imponerende. Vurderingen er baseret på 19.208 anmeldelser, hvor hele 84 % kvitterer med den højeste karakter, og blot 2 % kvitterer med bundkarakter. På nuværende tidspunkt har 10-4.dk 43.202 fans på deres Facebook-side.\nXL-Byg.dk har 4,3 ud af 5 stjerner på Trustpilot, hvilket vel at mærke er fantastisk betryggende. Scoren tager udgangspunkt i 2.856 bedømmelser, hvoraf hele 59 % har givet topkarakter, og blot 9 % giver bundkarakter. Pt. har XL-Byg.dk 67.935 Facebook-følgere.\nBauhaus.dk scorer 4,3 ud af 5 på Trustpilot, som uden tvivl er ualmindeligt flot. Ratingen er baseret på 23.161 anbefalinger, hvor ikke mindre end 69 % giver maksimum point, og kun 8 % kvitterer med 1 stjerne. I skrivende stund har Bauhaus.dk 56.023 fans på deres Facebook-side.\nPå Trustpilot har DavidsenShop.dk en rating på 4,7 ud af 5, hvilket utvivlsomt er temmelig flot. Karakteren grundlægges af 11.467 ratings, hvoraf ikke mindre end 86 % giver den højeste karakter, og alene 2 % kvitterer med den laveste karakter. Pt. har DavidsenShop.dk 53.774 fans af deres Facebook-side.\nEn stor portion e-forhandlere giver efterhånden diverse forskellige billige leveringsmetoder til borehammer med batteri. En af de mest benyttede er nu til dags at få leveret til et udleveringssted, fordi du så nemt kan hente dine nye varer på et valgfrit tidspunkt. Leveringsmetoden er nemlig i høj grad gnidningsløs, samt endda ligeledes den prisbilligste leveringsmetode.\nDu kan derudover overveje at vælge at få sendt hjem til dig selv eller ud på dit arbejde. Leveringsformen viser sig af og til en anelse mere bekostelig, men samtidig ret smertefri med borehammer med batteri online. Den billigste leveringsmulighed er dog at du selv henter varerne, som dog står og falder med at du bor i kort afstand af online virksomhedens butikker, eksempelvis Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nAntal dages levering på borehammer med batteri kan være ret så central hvis du skal bruge dine nye varer øjeblikkeligt, og derfor er det rigtig essentielt at vi ser det forventede leveringstidspunkt på borehammer med batteri. En masse firmaer på nettet – for eksempel Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg og Jem og Fix – præsterer billig 1 dags levering på en lang række varer online, men vær påpasselig da det tager udgangspunkt i at bestillingen placeres inden et konkret tidspunkt, sådan at de kan nå at få varen pakket forud for at logistikmedarbejderne drager hjemad.\nNogle få e-shops i Danmark garanterer gratis fragt på borehammer med batteri online, men undertiden er det påkrævet at man indkøber for en præcis sum. I øvrigt burde man overveje den mest letkøbte mulighed for levering, som i mange tilfælde er at få fragtfirmaet til at køre bestillingen til et udleveringssted.\nEn stor portion netbutikker udlover afhentning hvor man bestiller billig borehammer med batteri online og selv henter i byggecenteret. For eksempel XL-Byg, Jem og Fix, Bauhaus, 10-4, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, Stark og Silvan. Byggecentrene tildeler bl.a. click-and-collect på borehammer med batteri i disse byer:\nFrederiksværk, Aarhus, Haslev, Hjørring, Stenløse, Nyborg, Farum, Rudersdal, Holbæk, Odense, Frederiksberg, Brønshøj, Hillerød, Tårnby, Fredericia, Gentofte, Skanderborg, Roskilde, Middelfart, Vejle, Randers, Viborg, Allerød, Glostrup, Haderslev, Nærum, Greve, Holstebro, Hedehusene, Kalundborg, Sønderborg, Hvidovre, Brøndby, Søborg, Ølstykke, Birkerød, Herning, Lillerød, Højbjerg, Grenaa, Valby, Herlev, Odder, Ringsted, Nørresundby, Esbjerg, Hobro, Hedensted, Horsens, Virum, Værløse, Hørsholm, Aabenraa, Helsingør, Vanløse, Ikast, Kokkedal, Åbyhøj, Taastrup, Albertslund, Solrød Strand, Rønne, Thisted, Slagelse, Brønderslev, Gladsaxe, Næstved, Ballerup, Varde, Rødovre, Korsør, Aalborg, Risskov, Vordingborg, Frederikshavn, Silkeborg, Frederikssund, Kolding, Struer, Tilst, Svendborg, Charlottenlund, Nykøbing Falster, Ishøj, Jyllinge, Vallensbæk, Skive, Dragør, Køge, Lystrup, Nakskov, København, Brabrand, og Lyngby, .\nAfhentning af borehammer med batteri er muligt i samtlige dele af landet: Jylland (Syddanmark, Midtjylland, Sydjylland, Vestjylland, Østjylland, Nordjylland, Sønderjylland), Sjælland (Midtsjælland, Sydsjælland, Nordsjælland, Bornholm, Østsjælland, Falster, Vestsjælland, Hovedstaden, Amager, Lolland) og Fyn (Nordfyn, Vestfyn, Midtfyn, Sydfyn, Østfyn).\nSes der på søgedata er det markant, at folk mange gange søger efter blandt andet borehammer med batteri online og køb borehammer med batteri. Foruden dette oplever vi tit netshoppere efterspørge bl.a. borehammer med batteri tilbud, borehammer med batteri priser samt billig borehammer med batteri, plus de udbredte byggecentre som Bygma, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen, Bauhaus, 10-4, Stark, Silvan og Harald Nyborg.\nSpar penge på borehammer med batteri\nDet er i dag super gnidningsløst for almindelige dødelige at søge sig frem til tilbud på billige borehammer med batteri online på flere webshops, og derved har masser af internet selskaber i Danmark været tvunget til at trykke salgspriserne på borehammer med batteri helt i bund, og ydermere sikre levering uden betaling.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre være rentabelt at kontrollere flere internet forretninger efter tilbud og rabatter på borehammer med batteri online inden du gennemfører din handel, så man er på den sikre side med at få fat i den billigste pris. Se ikke blot hos de kendte byggecentre som 10-4, Bygma, Harald Nyborg, Stark, Silvan, Bauhaus, Davidsen og XL-Byg.\nDu må blot være så påvagt, at ifald en netshop udbyder billige borehammer med batteri online på tilbud til en pris som kan ses som himmelråbende attraktiv, kunne det for det meste være et symbol på en snydagtig internet virksomhed. Bestillinger med kort er trods alt indbefattet af et regelsæt, hvilket skærmer os imod uægte e-shops.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning kan du udnytte et tilbud fra eksempelvis ViaBill, når du efterspørger at klare prisen på borehammer med batteri ude i fremtiden. Det foreslåes normalt i specialiserede webshops, i modsætning til de velkendte byggecentre som for eksempel Silvan, Bygma, Stark, Jem og Fix, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg og XL-Byg.\nNår der ses på tallene er det klart, at folk ofte efterspørger blandt andet borehammer med batteri tilbud og billig borehammer med batteri. Derudover ser vi mange gange folk lede efter for eksempel køb borehammer med batteri, borehammer med batteri priser og borehammer med batteri online.\nTrustpilot frembyder immervæk hæderlige løsninger til at kigge nærmere på flere andre kunders reflektioner og derfor er det at foretrække, at du iagttager netbutikkens anmeldelser før du shopper billige borehammer med batteri online.\nFacebook resulterer i lignende nogenlunde stabile muligheder for at få et kig ind i internet virksomhedens troværdighed. Desuden er der en del internet selskaber som gør det muligt at formulere en omtale af deres køb, hvilket også bør anvendes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nForinden nogen bestiller billige borehammer med batteri online på en internet virksomhed bør de ideelt set skimme shoppens regler, men det er i mange tilfælde ikke særlig morsomt, i særdeleshed hos de udbredte byggecentre som Davidsen, Bygma, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, 10-4 og Bauhaus.\nEn nemmere løsning kunne derfor være at finde ud af om internet shoppen er verificeret af e-mærket, da det bør være en sikring om at e-forhandleren accepterer gældende dansk lovgivning, foruden at internet forretningen af og til besigtiges af fagmænd som har nøje kendskab til de gældende vilkår.\nDet er en rigtig god lejlighed til en håndsrækning, når du udsættes for besvær som følge af din shopping med borehammer med batteri. Tilmed anbefaler vi at køber er omhyggelig omkring de mest vitale bestemmelser der gør sig gældende i forbindelse med købet af borehammer med batteri online, som for eksempel den ombytningsrettighed butikken lover.\nI relation til det er det virkelig relevant, at man til enhver tid beholder sin kvitteringsmail, således man senere kan bekræfte sin bestilling af borehammer med batteri, hvad end man har bestilt ved XL-Byg, Bygma, Jem og Fix, Davidsen, 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, Stark eller Silvan.\n1Vi går generelt ind for shopping med kort eller betalinger med mobilen. Handler med kort er en del af en ordning, som skærmer køber overfor bedrageriske internet shops. Som en alternativ mulighed kunne du vælge en billig afdragsordning fra f.eks. ViaBill, for så vidt du har til hensigt at afdrage pengene i flere bidder.\n2Nogle få internet foretagender præsterer billig levering på borehammer med batteri, men ofte under forudsætning af at man aftager for en bestemt sum. I øvrigt bør man snuppe den mindst kostelige mulighed for fragt, der ofte vil blive at få leveret ordren til en pakkeshop. Muligheden bliver uheldigvis endda temmelig smart. Den mindst kostelige fragtmetode er utvivlsomt at hente pakken selv.\n3De fleste internet butikker foreslår i øjeblikket mange forskellige billige fragtløsninger til borehammer med batteri. En af dem der er mest anvendt er nu til dags pakkeshoppen, hvor du så selv henter din nyindkøbte vare når der er tid til det. Fragtløsningen er altså rigtig fremkommelig, og endda ydermere den billigste fragtløsning.\n4Generelt anbefaler vi at granske hvorvidt online shoppen er e-mærke godkendt, da det er en sikkerhed for at internet webshoppen efterkommer de danske retningslinjer, samt at e-shoppen regelmæssigt kigges til af sagkyndige der er inde i vilkårene. Før folk handler billige borehammer med batteri på en internet butik kunne de på en vis måde gøre sig bekendt med indholdet af forhandlerens handelsaftale.\n5Trustpilot fører til helt fortræffelige løsninger til at efterse mange andre forbrugeres betragtninger og af den grund kan det anbefales, at du tolker netbutikkens omtaler forud for at du shopper billige borehammer med batteri online. Facebook bringer dig tillige fuldkommen troværdige chancer for at få kendskab til e-forretningens troværdighed.\n6Forud for at folk handler billige borehammer med batteri på en online butik behøver man uden tvivl studere netshoppens regler, det er dog almindeligvis et tidskrævende projekt. Ydermere foreslår vi at køberen er sat ind i de vigtigste retningslinjer der kan have indvirkning på bestillingen af billige borehammer med batteri online, f.eks. den ombytningsret netbutikken bruger.\n7Den mest letkøbte leveringsmodel vil utvivlsomt være selv at hente produkterne, hvilket dog forudsætter at du fysisk befinder dig lige ved internet firmaets tilholdssted. Den mulighed for fragt er jo super betydningsfuld i tilfælde af at man mangler borehammer med batteri fluks. Alternativt så frembyder nogle online webshops portofri fragt, men typisk er det betinget af at du aftager for et fastslået beløb.\n8Det er meget ukompliceret for forbrugerne at vurdere tilbud online på billige borehammer med batteri hos flere outlets på nettet, og ergo garanterer masser af online firmaer billig levering. Dog kan det stadigvæk være indbringende at efterse et par outlets på nettet efter billige priser forinden du placerer ordren, således at man er usvigeligt sikker på at indhente den mest betalelige pris.\n9Leveringsdygtigheden kan være rigtig vigtig ifald du behøver varerne lige om lidt, så herved er det tydeligvis meningsfuldt at du gransker det estimerede leveringstidspunkt ved borehammer med batteri. En række online firmaer byder på billig 1 dags levering på flere produkter, som trods alt forudsætter at ordren laves tidligere end et angivent tidspunkt.


De 10 bedste bed and breakfasts i Tegucigalpa - TripAdvisor\nBedste bed and breakfasts i Tegucigalpa, Honduras\nB&B / kroer i Tegucigalpa\nNr. 1 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 5 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 12 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 13 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 14 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 15 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 16 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 17 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 18 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 19 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 20 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 21 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 22 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 23 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 24 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 25 ud af 25 i Bed and breakfasts i Tegucigalpa med bedste værdi for pengene\nNr. 1 af 39 B&B'er i Tegucigalpa\nNr. 6 af 39 B&B'er i Tegucigalpa\nNr. 7 af 39 B&B'er i Tegucigalpa\nNr. 14 af 39 B&B'er i Tegucigalpa\nNr. 21 af 39 B&B'er i Tegucigalpa


L I T T E R A T U R og K I L D E R\nKøbenhavns Bombardement og nederlaget har givet inspiration til malere og forfattere, men faglitteraturen om perioden er begrænset - nederlag er ikke interessant at beskæftige sig med.\nDen væsentligste fremstilling om søforsvaret af København findes i søofficeren, kommandør H.G. Gardes bog "Den dansk-norske Sømagts Historie" fra 1852 der var en fortsættelse af hans "Efterretninger om den danske og norske Sømagt" (1832 - 1835).\nI 1875 udgav Edvard Holm sit væsentlige og stadig aktuelle værk om dansk udenrigspolitik i denne periode; fremstillingen om Københavns forsvar i 1807 byggede på bl.a. Garde.\nEftertiden har opfattet bl.a. disse to forfatteres fremstilling som så grundig at først i midten af 1970'erne bliver Københavns bombardement igen behandlet.\nI 1974 analyserede Knud J.V. Jespersen et originalt kort over de engelske batteristillinger ved København, tegnet efter bombardementets afslutning.\nI 1980 undersøgte Ole L. Frantzen statsmagtens planlægning af Danmarks flådeforsvar i slutningen af det 18. og i begyndelsen af det 19. århundrede.\nI mellemtiden havde forfattere brugt Københavns bombardement som udgangspunkt for at sige noget om deres egen tid, for eksempel i relation til Nazi-Tysklands besættelse af Danmark i 1940 og den danske flådes sænkning 29. august 1943.\nEn del anden litteratur har været optaget af de uklare kommandoforhold i 1807, men egentlig mest som et påskud for intern rivalisering mellem værnene.\nEngelsk litteratur omfatter almene fremstillinger af angrebet på København, dog skal Thomas Munch-Petersen's bog fra 2007 fremhæves: "Defying Napoleon". Her beskrives med baggrund især i engelsk materiale årsagerne til bombardementet og angrebet på København.\nDen oprindelige liste er fra specialet Københavns Søforsvar 1807, kapitel 2, men listen opdateres jævnligt. Se i øvrigt litteraturgennemgangen i specialet.\nKilder til Københavns Søforsvar 1807 findes i Danmark især på Rigsarkivet og Marinens Bibliotek; i England især på Public Record Office i Kew, London.\nMaterialet kan opdeles i rapporter og retsdokumenter.\nEn oversigt over arkiver og materiale, se i øvrigt gennemgangen i specialet Københavns Søforsvar 1807, kapitel 3. Hvordan kildematerialet kan anvendes, kan lettest ses i de to artikler i Marinehistorisk Tidsskrift.\nLæs også om hvordan historievidenskaben arbejder med kildematerialet i afsnittet 'Kildeteknik'.


LTE-standarden er genstand for mange sårbarheder (2 billeder)\nLTE (Long Term Evolution) -protokol er retPopulær hos mobiloperatører rundt omkring i verden, så pålideligheden og sikkerheden i denne standard for trådløs højhastigheds dataoverførsel er en bekymring for både forbrugere og serviceudbydere.\nSydkoreanske sikkerhedsspecialisterKAIST Videnskabelige og Tekniske Institut afslørede 36 nye sårbarheder, når LTE blev testet ved hjælp af fuzzing (en teknik baseret på levering, når systemet blev indført med bevidst ukorrekte eller tilfældige data). De identificerede mangler kan føre til problemer med netværksydelse, herunder at tillade angribere at blokere signaler, isolere brugere fra kommunikation, sende falsk sms og omdirigere mobiltrafik.\nTestmetode afsløret genereltvanskeligheder 51 problemer, hvoraf 36 sårbarheder blev fundet for første gang. Specialisterne oprettede LTEFuzz-applikationen, som genererer ondsindede forbindelser til mobilnetværket og giver ekspertgruppen mulighed for at overvåge netværksresponsen og LTE-protokollen.\nKAISTs forskerhold har udgivet en listeSårbarheder og anmeldelser af LTE-standardudviklere: 3GPP-konsortium, GSMA-forening, samt alle producenter af LTE-specifikt udstyr om huller i denne kommunikationsstandard.\nArktis opvarmes dobbelt så hurtigt som resten af planeten\nPHASA-35 solenergidrevet UAV foretog sin første autonome flyvning (video)\nMicrosoft introducerede DNA-baseret datalagring (2 fotos + video)