Samsø - Læs på Rundt i Danmark om øen midt i Danmark\nFakta om Samsø Samsø ligger i Kattegat og har et areal på 114 km². Her bor ca. 3.657 øboere i 22 landsbyer, hvor Tranebjerg er den største. Samsø Kommune består af Samsø og en række småøer. Der kan sejles til Samsø fra Hou, Aarhus og Kalundborg.\nSamsø ligger midt i Danmark – en ø midt imellem Sjælland og Jylland.\nØens har et areal på 114,26 km².\nHer bor ca 3657 indbyggere fordelt i 22 landsbyer.\nDen største by er Tranebjerg hvor der bor 814 mennesker.\nSøen har sin egen Kommune, og den rummer også en række småøer.\nDer er færger hertil både fra Sjælland og Jylland.\nØen er et populært sted for lystsejlere, og her er 4 havne.\nFærge / Bus / Tog\nSamsø Rederi – Til / Fra Jylland\nDer går 2 færger fra Jylland til Samsø.\nSamsø – Aarhus\nSamsølinjen Til / Fra Sjælland\nFærge fra Kalundborg til Samsø\nDet er muligt at tage bussen fra Aarhus til Samsø\nTog fra hhv. Aarhus og København\nSamsøs største havn.\nLigger på den sydlige del af Samsø på østsiden.\nAdresse: Havnevej 1, Ballen\nDenne havn ligger i det nordvestlige af Samsø, ca. 2 km fra Mårup By.\nHer er en café og en sejlerstue.\nHavnen ligger ved de smukke Nordby bakker, i et kuperet naturområde.\nAdresse: Maarup Havn 1\nHavnen ligger på den nordlige del af Samsø på østsiden i den fredede Stauns Fjord.\nDenne er en naturhavn, der stammer fra vikingetiden.\nHer er lokale bundgarnsfiskere.\nAdresse: Langøre 15, Langøre\nDenne havn er vestvendt og ligger på sydøen.\nAdresse: Strandbakkevej 2, Kolby Kås\nSamsø har alle former for overnatning\nPrimitiv overnatnings plads\nDenne ligger gemt imellem bakkerne. Kun adgang til fods.\nFølg skiltet til pladsen fra Vestballevej ca. 200 m syd-øst for Vestballegård.\nDer er ikke toilet eller vand.\nAffald skal medtages når pladsen forlades.\nAdresse: Vestermarksvej 45. Samsø\nLille Samsø teltplads\nAdresse: Vestermarksvej 41-31. Samsø\nAdresse: Toftebjerg Hovedgade 4. Samsø\nVisitSamsø har en virkelig god beskrivelse af Samsøs overnatningmuligheder:\nIndkøb på Samsø\nAdresse: Møllebakkevej 1, Tranebjerg\nVisitSamsø har lavet en fin oversigt over diverse spisesteder på Samsø:\nAdresse: Anton Rosens Plads 3. Tranebjerg\nSamsø Museum i Godsmejeriet er også turistinformation i alle weekender i sommerhalvåret.\nAdresse: Museumsvej 5. Samsø\nVandreture på Nordby Bakker – Naturstyrelsens\nNordby Bakker er et smukt område med overdrev, som er en sjælden landskabsform.\nEt overdrev er magre jorde, som tidligere blev brugt til græsningsområde for husdyr.\nNordby Bakkers nøgne, græsgrønne og storbølgende landskab har vilde blomster.\nHer er utrolig smukt, da det grænser op til havet, og de op til 64 m. høje bakker. Disse kaldes på Samsø for skår.\n– Issehoved / Samsøs nordspids\nDet er en sandrevle der strækker sig ud i havet.\nDen er stadig under ændring af storm og bølger.\nFra toppen af bakken kan man i klart vejr se Århus, Mols, Helgenæs med Ellemandsbjerget og Sletterhage Fyr, Ebeltoft Vig og færgehavn samt øen Hjelm.\nKun soklen og forblæste rester af gamle havetræer er tilbage efter den gamle udflyttergård Brøndkæret (1798).\nDenne lå ensomt beskyttet af bakkerne.\nPå turen er der udsigt over det største sammenhængende fredede område af Nordøen.\nHer er der både strand, overdrev og skov, og turen slynger sig om Samsøs højeste punkt, Ballebjerg (64m).\nHer er et udsigtstårn fra 1920.\nDen nordlige del af vandreturen er der mange små og smalle landbrugslodder.\nHer er kuplede bakker og dybe. Disse græsklædte skrænter kaldes fårestier og er dannet ved udskridning af græstørven.\nFårestier er således et geologisk fænomen, disse er blevet mere markante af husdyrenes færden gennem mange år.\n– Issehoved – Møgelskår\nDer er en afmærket stil fra Issehoved til Møgelskår.\nHer har man mulighed for at kombinere flere ture, alt efter hvor langt man har lyst til at gå.\nBesøg Nordby, Tranebjerg eller Ørby med en lokal guide.\nArrangeres af Samsø Museums.\nFindes flere steder på Samsø:\n– Ballen lystbådehavn\n– Sælvig Havn\n– Ballen Færgehavn\nDet er muligt at cykle fra Vandstedet til Ballebjerg.\nVejene fra Nordby er asfalterede, men bliver til jord- og grusveje i Nordby Bakker.\n– Issehoved / nordøen\n– Omkring Ballen Havn\n– Besser strand\n– Mårup Østerstrand\nDu kan leje udstyr og tage kurser ved Surf.dk.\nSurf Camp: Kite- og windsurfingkurser.\nVand & Velvære: Yoga, surf, SUP, meditation, hikes.\nUdlejning: SUP-boards (standup paddle), kajakker.\nAdresse: Klitgaardsvej 7 c/o Klitgård Camping\nRideture og trækture på islandske heste – små hold – rolig start i ridehus.\nTurene planlægges individuelt efter deltagernes ønske og rideegenskaber.\nAdresse: Nørreskiftevej 31. Samsø\nDer er turridning fra Ballebjerg på islandske heste arrangeres juni-sep.\nPå Samsø er der massere af fiskepladser:\n– Stavns Fjord\n– Besser Rev\n– Udsager Hage & Stålhøj\n– Asmindør Hage\n– Lilleør & Langøre\n– Savværket i Nordby\n– Kolsør Hage\n– Vesborg Fyr\n– Ballebjerg – Vestballegård\n– Samsø Put & Take. Fiske sø.\nLandkrabben – Blå Flag Center\nHer tilbydes maritime aktiviteter og naturformidling for hele familien.\nHer kan man få information og se udstillinger om hav-og kystmiljøet.\nDer er opslag vedrørende aktiviteter på den røde skurvogn, *Landkrabben* på sydmolen.\nRedningsveste er frit tilgængelig hele døgnet og en lille rød robåd til sejlads inden for krabbebroerne.\nAdresse: Sydmolen, Ballen Havn. Samsø\nLej el-løbehjul på Samsø.\nAdresse: Nordby Hovedgade 24. Samsø\nDette arrangeres af M/S Tunø fra Langør Havn.\nSejlturen går til øerne øst for Samsø. Vejrø, Kyholm, Besser Rev og Lindholm.\nSælerne soler sig sædvanligvis på stenrevet Bosserne.\nDette er en slags orienteringsløb for hele familien.\nMan bestemmer selv tempoet.\nSporten består i, at man skal finde en cache (skat), som er gemt i naturen eller på et interessant sted.\nGeocaching er en slags skattejagt, hvor man vha. en GPS eller en smarttelefon med GPS kan finde skatte i naturen.\nPå denne måde kan man også blive klogere på områdets historie, dyreliv m.v.\nGeocaching er blevet så populær, at Naturstyrelsen har måttet lave særlige regler for placering af “skatte” i statsskovene.\nDer er også gemt *skatte* i Nordby Bakker.\nKom i gang med geocaching her:\nLæs om reglerne for geocaching\nVed Nordby Bakker er der mange picnic steder langs kyststrækningen.\nHer er bænke og borde, med udsigter over området.\nDer er ikke bålpladser i Nordby Bakker.\nDet er ved Nordby Bakker tilladt at plukke bær og svampe til eget forbrug på statens jorder.\nOBS. meget af Nordby Bakker er privateje.\nMan må kun gå på stierne, og kun plukke hvad der kan nås fra stierne.\nDerudover er der mange slåen og strandmalurt, der er gode at sætte smag på en brændevin.\nPå Samsø bliver der produceret flere specialiteter, fx.\n– Samsø Syltefabrik\n– Samsø Kartolfter\nLæs om flere her:\nDenne 18 hullers bane ligger på Samsøs østkyst.\nAdresse: Besser Kirkevej 24. Samsø\nHer er en masse aktiviteter fx. skatepark, tennisbaner, kultursal, idrætshal, fitnesscenter, bibliotek og café.\nTil daglig holder mange af øens frivillige foreninger til her.\nHer arrangeres også foredrag, koncerter og events hele året rundt.\nAdresse: Pillemarksvej 1. Samsø\nSamsø byder på flere yoga former:\n– Yogamo, bla. ved stranden i sommerperioden\n– Yoga og Lydterapi\nHer kan man som besøgende vandre en tur i vinmarken, følge produktionen fra drue til flaske, og dermed få et større indblik i vinavl.\nMan kan også smage de forskellige produkter.\nVed Nordby ligger Samsø Bryghus.\nHer er både cafe og butik.\nAdresse: Østre Ringvej 22, Norby.\nAdresse: Sygehusvej 4a. Samsø\nEt lille og intimt bil- og oplevelsesmuseum på Samsø.\nMorganbiler fra 1937 til 2017 blander sig med andre sager fra en svunden tid.\nAdresse: Besser Hovedgade 58. Samsø\nHer er det muligt for at opleve vingesuset fra de store majestætiske ørne, dragende ugler og lynhurtige falke.\nAdresse: Eskevej 4, Pillemark. Samsø\nAdresse: Langørevej 12. Samsø\nPå Samsø er der flere gallerier og kunsthåndværkere.\nEn uge for alle, der elsker kunst, natur og enestående oplevelser.\nAdresse: Brundby hovedgade 98. Samsø\nEn populær festival for både børnefamilier, teenagere og dem med grå stænk i håret.\nAdresse: Musikhuset, Toftebjerg Hovedgade 20. Samsø\nSiden 2009 er der i august blevet afholdt Samsø Maraton med start og mål i Tranebjerg.\nDer er faciliteter til tennis, fodbold og håndbold både udendørs som indendørs i Tranebjerg. Der er også golfbane ved byen Besse\nOpbygget som almindelige golfbaner med teested, fairway, rough, bunker og out-of-bound områder.\nAdresse: Ballenvej 25. Samsø\nLangs Samsø kyster er det muligt at finde rav.\nHavet skal helst være koldt og blæsende, hvorpå ravet hvirvler bedst rundt, så det er bedst i vinterhalvåret.\nDagen efter en kraftig storm er den bedste tid at gå på jagt efter ravklumper. De gemmer sig ofte i bræmmerne af tang, som er skyllet op på stranden.\nHold øje med flokke af måger, som er dygtige til at finde opskyl fra havet, når de tager for sig af muslingerne.\nSamsø et af de bedste steder i Danmark at kigge efter sten.\nGrunden er, at istiden har bragt usædvanlig mange stenarter til øen.\nI stenene findes der store mængder på strandene: porfyr, granit, basalt, gnejs, amfibolit, kvartsit, sandsten, kalksten, flint m.m.\nLæs her i folderen fra Naturstyrelsens side:\nDer er også mange fossiler, og det er muligt at finde let sandsten med gravegange, vættelys fra blæksprutter og forstenede søpindsvin (tordensten, seppedejesten).\nSøliljer, snegle, muslinger og hajtænder er sjældne.\nPå VisitSamsø er der en lang liste over butikker på Samsø bla.:\n– Farver & Hobby\nHerfra formidles Samsøs kulturhistorie igennem udstillinger og aktiviteter.\nMuseets er et tidligere godsmejeri fra 1911.\nHer er aktivitetscenter for børn, som kaldes HistorieUniverset.\n50 meter fra ligger Samsø Museumsgård, hvor der er en udstilling om bondemiljøet fra 1850erne på Samsø.\nMuseet indeholder flere steder:\n– Samsø Museum\n– Samsø Museumsgård\n– Husmandsstedet Fredensdal\n– Nordby Bibliotek\n– Brundby Stubmølle\n– Kolby Mølle\n– Ilse Made Kilde\nSamsøs eneste hollandske mølle.\nMøllen blev bygget i 1859 i Søbyvad ved Hammel.\nEfterfølgende blev den flyttet til Samsø i 1899.\nMøllen stoppede i 1947 med at male mel.\nDet er muligt at besøge møllen og studere de komplicerede trækonstruktioner, der fik de store kværnsten til at dreje.\nAdresse: Kaasenvejen 16. Samsø\nDenne er én af de kun 16 stubmøller, der er tilbage i Danmark.\nBrundby Stubmølle er fra starten af 1600-tallet, og blev oprindelig opført på øen Endelave.\nMøllen blev solgt i 1683, og flyttet til Dansebjerg syd for Brundby.\nDen blev efterfølgende flyttet til den nuværende placering på Kolhøj i 1817.\nMøllens drift ophørte i 1939.\nPå sydspidsen af Samsø finder du Brattingsborg Gods.\nHer ligger det i det smukke landskab og byder på et væld af naturoplevelser.\nAdresse: Brattingsborg 1. Samsø\nVerdens Største Labyrint, samt meget mere for børn og banelige sjæle.\nAdresse: Issehoved 1. Samsø\nPå Møllebakken i Tranebjerg er der anlagt en smuk, udfordrende og sjov tarzanbane, hvor hele familien kan træne balance og adræthed.\nTarzanbanen har åbent hele året og er gratis at bruge.\nAdresse: Møllebakken. Samsø\nHer kan du lære om hvordan Samsøs største grøntsagsproducent er blevet til.\nDu hører om Samsøs unikke jorde og vejrforhold på Samsø til velkendte Samsø-kartofler og andre grøntsager.\nTuren varer ca. 90 min.\nAdresse: Vestre Ringvej 14. Nordby\nSamsø har mange naturoplevelser.\nPå Samsø er der mange rådyr, ræve og harer på Samsø.\nTilbage i 1870érne var det Brattingsborg Gods der startede et fasaneri og udsatte rådyr, der nu danner grundstammen i Samsøs bestand.\nDengang blev ræven udryddet på Samsø. Den kom dog igen i 1970érne, hvor den vandrede tilbage over isen, så der i dag er en pæn bestand af ræve.\nVed Nordby Bakker lever markfirbenet godt.\nDe åbne og sandede bakker med spredte krat og diger er ideelle landskaber for markfirben.\nDisse markfirben er ret store og kraftige.\nHannerne er grønne på siderne, og hunnerne er mere gråbrune.\nDet lever af græshopper, edderkopper og sommerfugle.\nMarkfirben lægger æg. Til det kræves områder hvor der er tynd og kort plantevækst, så solen kan opvarme jorden.\nHer er det let at finde passende steder at lægge æg, så længe der er græssende dyr.\nForsvinder kreaturerne vokser græs og urter så højt, at jorden bliver kold, og så kan æggene ikke udruges.\nHvis markfirbenet bliver angrebet af fjender, kan den smide halen.\nDer vokser heldigvis en ny hale ud, dog kortere end den oprindelige, med et andet farvemønster.\nFirben bider hvis man forsøger at fange dem, dog ikke så kraftigt at der kommer hul i menneskers hud.\nDisse tiltrækker mange sommerfugle, bla. stor bredpande, sortåret hvidvinge, okkergul randøje, okkergul pletvinge, blåfugle og kålsommerfugle.\nDen mest almindelige hvalart i Danmark er marsvinet.\nDisse er der mange af i det rene vand omkring Samsø.\nVed stille vejr er det let at få øje på marsvinets trekantede rygfinne og sorte, tøndeformede ryg, når den boltrer sig tæt på kysten.\nMarsvin har ca. 4 vejrtrækninger i min., og derfor er de kun sjældent neddykket i mere end to min.\nMarsvin kan veje op til 90 kg. og blive op til 180 cm lange.\nPå og ved Samsøs kyster er der spættede sæler.\nDe ligger og hygger sig i store flokke på stenrev.\nDer er nu omkring 500-600 sæler\nFra klinterne er der gode chancer for at spotte hovedet af en sæl, der pludselig dukker op af vandet.\nDe spættede sæl kan opholde sig 20-30 min. under vandet, svømme med en fart på 35 km/t og dykke til ned i 100 m. dybde.\nSælerne omkring Samsø, kommer normalt op for at få luft efter 5-10 min’s dykning.\nEn voksen spættet sæl vejer ca 70 kg. og bliver ca. 150 cm lang.\nDet er vigtigt ikke at forstyrre sælerne når de skal die deres unger på stenrevene i juni og juli måned.\nDer er gode muligheder for at se sæler ved Stavns Fjord, og om foråret ses tit en flok sæler nær kysten på Lilleøre.\nNår det er lavvande, hviler sælerne på et stenrev, der kan ses fra stranden.\nDa der på Samsøs nordligste del afgrasses af køer skabes der en unik fauna af *møgdyr*.\nHeroppe er der den næsehornede bille månetorbist.\nDet er den eneste billeart i Danmark der laver kugler af lort akkurat som den hellige skarabæ i Ægypten.\nDerudover findes der arter som humlerovbille og stor møggraver.\nPå Samsø er der hverken hugorme, muldvarpe eller mosegrise.\nVed Nordby Bakker er der mange fugle.\nBla. rødrygget tornskade, tornsanger, tornirisk mfl.\nLangs kysten kan der ses skarv, måge, svane, fiskehejre, edderfugl, havlit, toppet skallesluger, strandskade, rødben, stor præstekrave, havterne, fløjlsand og gravand.\nI klinterne yngler talrige digesvaler.\nPå strandoverdrevene kan der høres lærker, engpiber der laver deres karakteristiske helikopter-flugt, hvor de stiger op og med hævede, sitrende vinger og spredt hale daler lodret nedad igen.\nKragemosen, er et ynglested for rørhøg, gråstrubet lappedykker, lille lappedykker, grågås, vandriks og mange rørsangere og rørspurve.\nI øvrigt det eneste ynglested for skægmejser på Samsø.\nDer er mange blomsterarter på den nordlige del af Samsø.\nHer er røde mosser, engelsk græs, stenbræk, fandens mælkebøtte, kodrivere og stedmoderblomster.\nVioler vælder op af sandet i store klynger, engelsød og timian, forglemmigej og potentil.\nDer er violette storkenæb og evighedsblomster med sølvgrå blade.\nRundt omkring står den alvorlige lyng i lave stride buske.\nPå Samsø er der flere solskinstimer, færre frostdage og mindre nedbør end gennemsnittet i Danmark.\nDet klima giver en artsrig flora af planter, der tåler varme og tørke, og som mest kendes fra områder med fastlandsklima.\nPå de bølgende, græsklædte overdrev er der opmod 200 blomsterarter bla. røllike-arter, mark-bynke, hulkravet kodriver, håret viol, kornet stenbræk, slangehoved, blå-klokke, blåhat, bakkenellike, tjærenellike, knopnellike, gul evighedsblomst, hjorterod, blodrød storkenæb og de sjældne salep-gøgeurt, bakke-gøgeurt, seglblad, vår potentil, liden sneglebælg, enblomstret fladbælg.\nNaturstyrelsen holder træer og buske nede på overdrevet, da de ellers kan tage magten fra blomsterne.\nDette gøres især for at begrænse rynket rose (hybenrose).\nDenne er køn, men den breder sig uhæmmet og udkonkurrerer alle de hjemmehørende planter.\nKrattene er naturlige på overdrev og hjemsted for mange fugle som gulspurv og rødrygget tornskade. Så hvis det ikke holdes nede, vil de tornede krat med tiden danne en uigennemtrængelig mur.\nVed bakkerne ned mod stranden, og vegetationen er en helt anden.\nDet ses tydeligst ved Issehoved. På de stenede strandvolde er strandkål og strandbede meget almindelige.\nPå strandengene ses en varieret flora med bl.a. strandmalurt, lav hindebæger, strandmælde, strandasters og strandmandstro.\nDette er øens nordligste punkt.\nDette punkt er påvirkeligt, og efter en storm ser Issehovedet altid anderledes ud.\nHer er skønt at bade.\nBevæger man sig herud, skal man være opmærksom på flod og ebbe, da der nogle gange er en stærk strøm ved revets begyndelse ved højvande.\nEt storslået landskab af bølgende, grønne græsbakker.\nPelkeshøj er 27 m højt.\nFør i tiden blev området brugt til at kreaturer græssede.\nDette overdrev er dannet da dyrene har græsset i mange hundrede år.\nPlanterne på overdrevet har tilpasset sig den magre jord og kreaturernes bid.\nHer findes omkring 200 plante- og blomsterarter i landskabet.\nMod nord kan Djursland med Ebeltoft Vig, færgehavnen og Sletterhage Fyr på Helgenæs ses.\nMod øst for Ebeltoft skimtes øen Hjelm.\nMod nordvest kan Aarhus og Marselisborgskovene ses i klart vejr.\nOverdrev er en naturtype i tilbagegang i Danmark.\nNaturstyrelsens pleje derfor bakkerne, så de ikke gror til med tjørn, slåen og træer.\nTelegrafbakken – udsigt over Kragemosen\nNavnet stammer efter en optisk telegrafstation, som lå der i starten af 1800-talelt under englandskrigene.\nStationen er der ikke mere, men fra den 41 m høje, nøgne bakke med græssende kreaturer, er der mod sydøst en flot udsigt over Kragemosen.\nKragemosen var tidligere et udskibningssted til Sletterhage på Helgenæs.\nNu er moseområdet lukket af fra havet.\nHer er også en af øens vandreblokke, en stor, lys rødlig gnejs.\nDenne stenarten dannes i bunden af bjergkæder, og vandreblokken er en bid af Skandinaviens bjergkæder.\nDen er slidt helt ned og bragt hertil af isen under sidste istid.\nTelegrafbakken ligger syd for parkeringspladsen.\nDisse ligger for enden af Nordby Bakkers mest markante smeltevandsdal, Langdalen.\nDet er en 3 km lang smeltevandsdal, der skærer sig gennem landskabet fra vest for Nordby til Vandstedet.\nDer er en grusvej ad Langdalen der fører frem til parkeringspladsen, hvor en kort sti fører ned til stranden.\nBåde om man går nord- eller sydpå kommer man til næsten lodrette, blottede kystklinter.\nHer gnaver havet til sig ind i klinterne, og strømmen fører det løse materiale bort.\nMan kan se ind i de jordlag, som Nordby Bakker er bygget op af, og man kan se, at der ligger flere lag moræne stablet oven på hinanden.\nStranden er smal og stenet, da alt ler og sand skylles bort med strømmen.\nDette er et godt sted at finde de sten, som istiderne har efterladt i Samsøs undergrund.\nHøjeste punkt på Samsø er 64 m. punkt.\nVil du højere op, kan du gå op i det 8-kantede, hvidkalkede udsigtstårn, der nærmest ligner et sandslot på afveje.\nHerfra er en storslået 360 graders udsigt.\nEr vejret klart kan man se det meste af Samsø, samt endda Tunø, Endelave og Jylland.\nDette er en af Nordby Bakkers dybeste dale, som man på Samsø kalder for skår.\nEspedal går gennem de bølgende, græsklædte bakker, hvor der græsser højlandskvæg og gutefår.\nGutefår er en race der er meget tæt på den der var i vikingetiden.\nStaten og Samsø Kommune har et naturplejesamarbejde med private om afgræsning af området.\nFølger du Espedal til havet, kan man gå langs stranden sydpå og retur ad Møgelskår.\nMøgelskår – Samsøs smukkeste skår\nStien i bunden af dalen svinger blødt ned mod havet, og her er der bølgende, græsgrønne overdrev med spredte træer og buske.\nPå skrænterne er der helt små terrasser (fårestier) der er dannet ved udskridning af jorden og græstørven (jordflydning).\nDet er ikke fårene, som har skabt terrasserne, men de har gjort dem mere markante, ved at de har gået på dem i mange år.\nHer er også vilde blomster på den magre jord. Disse er, især i maj og juni utrolig smukke med massere af røde og hvide farver.\nDette er Samsøs klipper.\nAsmindøre Hage står ud mod vandet. Denne ligner beton, da den er opbygget med en kerne af kildekalk, der kitter sten og grus sammen.\nHer er ingen afmærkede vandreruter i området ved Asmindør Hage og Fugledal Hage (sydligste del af Nordby Bakker).\nMen man kan få en flot gåtur langs den stenede strand. Her kan man gå klemt inde mellem havet og høje, stejle klinter.\nDet er i øvrigt også et godt sted at fiske efter torsk, havørreder mm.\nNordby Bakkers historie er tæt knyttet til landsbyen Nordby.\nBindingsværkshusene, der er sammenbyggede, står med stokroser rundt om landsbyens gadekær.\nHer er også det gule klokketårn fra 1857.\nFra tårnet ringes solen op og ned. Dette var fordi selve kirken ligger ca. 2 km syd for byen, og derfor måtte man have et ekstra klokketårn i byen.\nSamsø producerer en del grønsager. Bla. rødbeder, rødkål, græskar og de kendte kartofter. Meget af dette er på økologiske landbrug.\nEn del af grønsagerne leveres til konservesfabrikken *Samsø Syltefabrik*.\nSamsøs Turisme er også vigtig.\nHer er også Samsø Bryghus, hvor der produceres adskillige ølprodukter. Disse øl får ofte navne med relation til steder eller personer fra øen.\nPå Samsø er bruges der ofte vedvarende energi, og siden 2007 har øen været selvforsynende med energi fra vind, sol og biomasse.\nPå Samsø er der kort afstand mellem byerne.\nDer er i alt 22 landsbyer, og de ligner ikke hinanden.\nDette er Samsøs hovedstad.\nHer bor ca. 810 indbyggere , så trænger du til en snert af byliv og puls på Samsø er det her.\nHer er butiksgaden, Langgade.\nByen er ikke så gammel som Samsøs andre landsbyer, så her er ikke skæve bindingsværkshuse og fortidsrester.\nI Tranebjerg er den fhv. nyindviede Anton Rosens Plads.\nByen blev for år tilbage kåret som Europas bedst bevarede landsby.\nByen emmer af idyl med gadekæret i midten, med stråtage og bindingsværk omkring.\nKlokketårnet, ser et af Nordbys vartegn. Det ringer solen op og ned.\nDette er den største havneby på Samsø.\nHer er stemning og atmosfære.\nI sommer månederne er Ballen nok den by på øen, hvor der sker mest.\nHer er også nogen små butikker, hvor Samsøs specialiteter sælges.\nByen har også øens eneste diskotek.\nVed Ballen Havn kan man gå ture ved molerne og kigge på aktiviteten fra lystsejlerne.\nHer er også en del spisesteder.\nPå begge sider af havnen er der lækre badestrande.\nByen ligger på Samsøs sydvestlige del.\nHer er der uberørt og øde natur med dramatiske skrænter og stenkyst.\nHerfra er de mest fantastiske solnedgange.\nDet er et populært sted for lystfiskere, da kyststrækningen har gode fangstmuligheder af havørred, hornfisk og fladfisk på krogen.\nHer er en badebro, hvorfra der kan bades.\nHer er en dejlig badestrand.\nDette er et sommerhusområde.\nOmrådet er ikke langt fra Nordby, og du kan se Nordby Kirke herfra.\nSælvig ligger på vestsiden af Samsø, ud til de lange Sælvigbugt.\nHer er stille og roligt.\nHavnen er mere livlig, hvor færgen også anløber.\nSyd for Sælvig er der en skøn badestrand med badebro.\nHer kan der også surfes og fiskes.\nHer er også fodboldbaner ved stranden.\nByen er bygget op omkring lystbådehavnen.\nHer er en god stemning og udsigt over Stauns Fjord med de mange holme.\nOm sommeren er der meget liv fra lystbådesejlerne.\nHer er også en god badestrand, samt enkelte sommerbutikker.\nDer er spor på Samsø tilbage til de tidligste tider efter at isen trak sig tilbage.\nDe jagtede vildtet og siden bosatte sig. De begravede deres døde i gravhøje og rejste stendysser i stenalderen.\nGravhøjene på Samsø er dog fra bronzealderen. Der anlagde de dem på højdepunkter i landskabet.\nMange af stenhøjene er i dag overpløjet eller helt fjernet, men fordi dem fra stenalderen blev anlagt på højdepunkter findes de stadigt.\nFra bronzealderen har vi også den 3.000 år gamle helligkilde Ilse Made kilde på øens vestkyst.\nI den efterfølgende jernalder, var der megen aktivitet på Samsø, da øen var blevet strategisk vigtig for den tiltagende magt-centralisering som prægede denne tid.\nSagn fortæller, at kong Angantyr i år 726 døde i kamp, og på ca. samme tid (i slutningen af jernalderen), gravede man Kanhavekanalen tværs over øen.\nUdgravninger på Tønnesminde, viser at der har eksisteret bosættelser der fra stenalderen gennem vikingetiden.\nTilbage i middelalderen blev der bygget fem borge på Samsø.\n– Brattingsborg, nu kaldet ‘Gammel Brattingsborg i Tranebjerg\n– Bisgård i Onsbjerg sogn, hvor Bispegården nu står i dag\n– Vesborg, hvor Vesborg Fyr i dag står placeret oven på borgvolden,\n– Hjortholm på den lille ø af samme navn i Stavns Fjord\n– Blafferholm, det lille fæstningsværk som i dag ligger placeret i haven ved Brattingsborg Gods på sydøen.\nDesværre er ikke nogle egentlige bygningslevn tilbage fra borganlæggene. Der er dog lidt af voldstederne og visse dele af de begravede fundamenter i dag.\nDisse borge gennemgik omfattende arkæologiske undersøgelser i perioden 2002-2009.\nI 1676 forærede Christian 5. Samsø til Sophie Amalie Moth og i 1677 ophøjede han hende til grevinde af Samsøe.\nI søkrigen mellem Danmark og England i 1801-1814 blev indsejlingen til Langøre havn i Stavns Fjord stærkt befæstet.\nDette var for at forhindre englænderne i at oprette et flådestøttepunkt her.\nHer blev anlagt kanonstillinger yderst på Besser Rev, på Kyholm og Lilleøre.\nVoldene, der omgav disse kanonstillinger, ses stadig i velbevaret stand.\nFra 1831-1857 var Kyholm en karantænestation for pest og kolera.\nHer skulle skibe der havde været langfart gå ind, hvis der var sygdom om bord.\nPå Kyholm ligger i dag Danmarks ensomste kirkegård. Her ligger der begravet omkring 100 Kyholmere.\nØen kan besøges året rundt, men man skal gå forsigtigt i fuglenes yngletid.\nPå Madebjerggård (det nu nedrevet andelsmejeri) i Besser forsøgte man før 2. Verdenskrig at eftergøre den schweiziske Emmentaler ost.\nDer blev istedet opfundet en ny ostetype, Samsø-osten, denne produceres nu uden for Samsø.\nFør 1970 hørte Samsø under Holbæk Amt, derefter blevSamsø lagt ind under Århus Amt.\nI 2015 til 2016 steg befolkningstallet for første gang efter flere år.\nDette skyldes især de nye færgeruter.\nRejseberetningen er fra en sommerhus tur tilbage i 2017 ved Mårup Østerstrand.\nAlfred og jeg tog færgen fra Kalundborg til Ballen.\nVi var 4 voksne og 5 børn afsted, så turen var på børnenes præmisser.\nVi var bla. i Samsø Labyrint, som virkelig var et hit for vores 5 årige drenge (4 stk), samt oppe i Vesborg Fyr, hvor udsigten var helt og aldeles fantastisk.\nVi var også i Nordby, hvor et most er at sidde ved gadekæret omgivet af smukke bindingsværkshuse og spise en is.\nVi vandrede også ud til Issehoved, hvor der var den smukkeste natur, med buede bølgende bakker.\nYdermere smagte vi dejlig fisk fra en af fiskehandlerne.\nSamsø skal bestemt besøges igen!\nFotos fra Samsø 2017 & 2020\nBallebjerg udsigtstårn på Samsø\nLandsbyen Nordby på Nordsamsø\nUdsigten Ballebjerg på Samsø\nDet gule Klokketårn i Nordby på Samsø\nStendysse på øst Samsø\nUdsigten over gul marker fra Vesborg Fyr på Samsø\nNatur - strandenge på Samsø\nSælvig havn - Kysten på Samsø\nTræ på Samsø\nKolby Mølle på Samsø\nFugletårn på shelterpladsen på Samsø\nØstkysten af Samsø\nShelterplads på Samsø\nNordby Bakker - Samsø\nBade | Fiske bro på Østsamsø\nBindingsværkshus på Samsø\nStrandkål på Samsø - Danmark\nMark på Samsø\nVinstokke på Samsø\nLangør Kirke på Samsø\nSkib i Langør havn på Samsø\nUdsigten fra Vesborg Fyr på Sydvest Samsø\nGravhøj på Samsø\nHus på idylliske Samsø\nRedningsbåden på færgen til Samsø\nVesborg Fyr på Sydvest Samsø\nPurløgsmarker - denne er på Samsø\nTuristinformation - Samsø\nKirke på Samsø\nIssehoved - nordspidsen af Samsø


Stor konference om CSR og velgørende markedsføring | Booomerang\nStor konference om CSR og velgørende markedsføring\nDen 7. februar 2012 ønsker non-profit foreningen YouMe Shopping at sætte CSR og velgørende markedsføring på dagsorden over hele Danmark.\nVi står bag en ambitiøs event med key note speakers fra ind- og udland. Blandt disse er fra Danmark Lars Kolind (Grundfos), Sune Bang (Kommunikationsbureauet København), Christian Vollerslev (Promovator) m.fl., mens udenlandske topnavne inkluderer David Hessekiel (USA) og David Logan (UK).\nFuld program for eventen kan hentes ned her:\nVi står imidlertid med en udfordring!\nEftersom vores forening er 100% non-profit og drevet af frivillige, ulønnede ildsjæle er vores budget meget begrænset. Vi har kort sagt store ambitioner, store hjerter og en meget lille pengepung. Men vores event SKAL gøre en forskel.\nVi ringer målrettet rundt og inviterer beslutningstagerne i danske top-virksomheder. Over 100 har allerede bekræftet deres deltagelse – vi taler store firmaer som ECCO, Coop, Codan, DBS, Vattenfall, Arla Foods og mange flere. På konferencen parrer vi disse med danske hjælpeorganisationer og vil forsøge at sikre, at der bliver sat handling bag de flotte CSR visioner og værdier.\nMen vi har brug for din hjælp! Alt er sponseret i forhold til vores danske hovedtalere, ligesom vi har location m.m. på plads. MEN vi mangler finansiering til udenlandske talere samt en række mindre udgifter til drikkevarer m.m. Samlet beløb 25.000 kr.!\nEventen skal IKKE skabe overskud. Vores foreningen skal intet tjene på den. Det hele skal bare løbe rundt. Derfor håber vi rigtig meget på netop din hjælp – store som små beløb er mere end velkomne!\nPå vores VIDEO ser du Steen Hildebrandt, CSR-ekspert og ambassadør for vores projekt, fortælle om sit syn på CSR samt specifikt i forhold til YouMe Shopping.\n750,00 DKK\taf 25.000,00 DKK\nKøbenhavn YouMeShopping Social innovation\nOmtale hvis du ønsker det\nVi er taknemmelige mennesker! Hvis du ønsker det, siger vi gerne tak for støtten med omtale på vores website. Du kan naturligvis også vælge at støtte helt anonymt. Det bestemmer du suverænt!\n<iframe src="https://www.booomerang.dk/projects/stor-konference-om-csr-og-velgorende-markedsforing/widget/" width="265px" height="380px" frameborder="0" scrolling="no"></iframe>


Dansk Industri Thy-Mors ønsker grøn omstilling | Limfjord Update\nSmitteudbrud på plejecenter i Thy\nPolitiet advarer om falske 500-kronesedler i omløb\nSmitteudbrud på plejecenter i Thy - 22 min siden\nPolitiet advarer om falske 500-kronesedler i omløb - 38 min siden\nMors Handel godt fra land med live-sendinger - 56 min siden\nNarkopåvirket bilist uden kørekort standset i Thy - 59 min siden\nStor stigning i børns henvendelser om digitale krænkelser - 3 timer siden\nDansk Industri Thy-Mors ønsker grøn omstilling\nCO2-reduktion og klima-hensyn er ikke kun noget, man taler om på Christiansborg eller i græsrodsbevægelser. I toppen af dansk erhvervsliv har man for længst erkendt, at det er fremtiden at vælge de grønne teknologier.\n– Industrien er i fuld gang med i den grønne omstilling. Og det er et arbejde, vi går ind i med åbne øjne.\nSådan lyder det fra Tage Odgaard Nielsen, indehaver af virksomheden Frontego og formand for Dansk Industri Thy/Mors.\nI Green Hub Denmark, som er et offentligt-privat partnerskab, arbejdes der med at skabe den bedst mulige platform for grøn vækst i verdensklasse. Green Hub Denmark har samtlige nordjyske kommuner som medlemmer – og senest er Region Nordjylland også gået med i partnerskabet.\nHenrik Marcher Larsen, regional konsulent for DI Thy/Mors, vurderer, at der ligger et kæmpe potentiale på energiområdet i Danmark, og at Nordjylland er ”en rigtig god spilleplade” at være på.\n– Vores ambition på energiområdet er at være del af en stærk nordjysk forankring, og derfor er det helt oplagt for Thy og Mors at være med i Green Hub Denmark, hvor man kigger på tværs af forsyningsselskaber, virksomheder, vidensinstitutioner og forbrugere, siger han.\nTankerne om at arbejde på tværs skitseres også i ”Sektorkobling – nøglen til fremtidens bæredygtige energisystem”, en analyse udgivet af Dansk Industri, Energi 2020.\nSektorkobling kan betyde, at produktionsvirksomheder investerer i varmepumper og anden teknologi, der er eldrevet. Overskudsvarmen fra virksomhederne vil derefter kunne udnyttes til fx opvarmning af boliger i området.\n– Sektorkobling er en rigtig god idé, og det er også en nødvendighed. Vi er nødt til at hjælpe hinanden, hvis vi skal nå i mål, siger Tage Odgaard Nielsen.\nI takt med den grønne omstilling vil elforbruget stige. Derfor bifalder Dansk Industri da også Thy-Mors Energis ambitiøse plan om investeringer i vedvarende energi og udskiftning af vindmølleparken.\n– Thy har en styrkeposition i forhold til vinden, og det ville være fuldstændig tosset ikke at udnytte den, siger Henrik Marcher Larsen.\nKernen i Thy-Mors Energis strategi er at udskifte de eksisterende og forældede vindmøller i Thy og på Mors med færre og mere effektfulde møller.\n– Det er professionelt og godt at komme med sådan en strategi. Vi kan blive ”first movers” her i området. Og vi har jo en masse energi – i vinden og i havet her i området. Der ligger masser af muligheder, pointerer formanden for DI Thy/Mors, Tage Odgaard Nielsen.\nBestyrelsen i DI Thy/Mors bakker altså fuldt op om strategien og vil være med til at fortælle de gode historier – også om de rentable grønne investeringer.\nStore batterier skal lagre i energi i stor skala\nFor Tage Odgaard Nielsen er det naturligt at engagere sig i arbejdet med at skabe lokale forudsætninger for at nå det nationale mål om en 70 procents reduktion af CO2-udledningen inden 2030.\nDen lokale formand for DI Thy/Mors tænker, at energiforbruget vil se helt anderledes ud om ti år.\n– Der skal nok komme helt nye teknologier frem. Hvis man fx kommer med batterier, der kan lagre energien i større skala, giver det et helt nyt perspektiv. Man kunne godt forestille sig, at der kom nye folk med viden og vilje til at putte penge i nye energiprojekter. Hvem ved – måske ser vi ind i et nyt industrieventyr, lyder det fra Tage Odgaard Nielsen.\nDI Thy/Mors har ikke lavet en decideret opgørelse over, hvordan det ser ud med klimaregnskaberne hos virksomhederne. Men der er ingen tvivl om, at den ”sorte” energi er dominerende.\n– De fleste ligner nok os selv. En stor del af opvarmningen og processen er i dag baseret på fossile brændstoffer. Men når det handler om at spare energi, er de fleste med. Og vi skal til at tænke anderledes. Det handler om at gøre noget, før vi bliver tvunget til det, siger Tage Odgaard Nielsen.\nTags Dansk Industri Thy Mors, DI Thy/Mors, Green Hub Denmark, Tage Odgaard Nielsen\nThy skal og vil være endnu grønnere\nPolitiet advarer om falske 500-kronesedler i omløb - 39 min siden\nKPK om tillæg til bygningsreglement: – Det har krævet store ændringer - 4 timer siden\nLæserbrev: Dansk Fiskeri trak det korteste strå - 4 timer siden\nThy har det højeste smittetryk vest for Storebælt - 7 timer siden


Politiker boykotter ’Debatten’ på DR2: ”Da det skete tredje gang, skældte jeg ud” - Journalisten\nPolitiker boykotter ’Debatten’ på DR2: ”Da det skete tredje gang, skældte jeg ud”\nAflysning på aflysning med kort varsel har fået SF’s Lisbeth Bech-Nielsen til at droppe at medvirke i Clement Kjærsgaards program. Og hun er ikke alene med oplevelsen\nEkstremt uklædelig, respektløs og dårlig stil.\nDet er nogle af de ord, Lisbeth Bech-Nielsen fra SF bruger til at beskrive, hvorfor hun har besluttet ikke længere at medvirke i DR2-programmet ’Debatten’.\nTirsdag skrev hun et tweet, hvor hun forklarede, at hun ikke længere deltager, fordi hun ligesom mange andre gang på gang har oplevet at blive inviteret som gæst i programmet for så senere at blive aflyst igen. Ofte sker det med kort varsel.\n”Nogle gange er man nærmest på vej ud ad døren, når det sker,” siger Lisbeth Bech-Nielsen til Journalisten.\n”Alene inden for det sidste halve år har jeg oplevet det tre gange i streg. Første gang sagde jeg ’bare ærgerligt’. Anden gang sagde jeg, at jeg ikke syntes, det var i orden, men da det skete tredje gang, skældte jeg decideret ud. Det er simpelthen dårlig stil og respektløst over for folks tid,” siger hun.\nTager gæsterne som gidsler\nOg tilsyneladende er Lisbeth Bech-Nielsen langtfra alene med den oplevelse med ’Debatten’. I kommentarfeltet under hendes tweet skriver flere figurer i den offentlige debat, at de også selv er blevet aflyst flere gange.\n”De har i flere år behandlet folk træls’. Har påtalt det for dem tusinde gange. Mangel på respekt for folks tid og behov og planlægning. Orker det også sjældent,” skriver hun.\nOver for Journalisten uddyber hun, at hun masser af gange i de syv år, hun har siddet i Folketinget, har oplevet at blive aflyst kort før deadline, få ændret temaet og i det hele taget holdt hen i uvished.\n”Jeg er helt med på, at de jo har et kæmpe puslespil, der skal gå op. Men jeg tror også bare, at de har lavet et system, der er så komplekst, at de tager gæsterne lidt som gidsler,” siger Mette Abildgaard.\nHun har ikke som Lisbeth Bech-Nielsen helt droppet at medvirke. Men hun har i lang tid sendt et klart signal til redaktionen om, at hun kun medvirker, hvis hun kan få en klar melding fra starten.\n”Jeg synes faktisk, at det i en periode har betydet. at de er mere klare i mælet om, hvilke forbehold der er i aftalen,” siger Mette Abildgaard.\nAktualitet kræver smidighed\nI DR har redaktionschef for Debat, Kultur og Lyd Mette-Line Thorup ikke haft mulighed for at stille op til interview. Men hun forklarer i et skriftligt svar, at det ikke er et spørgsmål om manglende respekt for folks tid, men om fleksibilitet i arbejdsprocessen.\n”Jeg kan sagtens forstå, at man gerne vil vide i så god tid som muligt, om man skal være gæst i ’Debatten’ eller ej. Derfor forsøger vi altid at skabe de rette forventninger til deltagelsen, når vi kontakter vores mange kilder,” skriver hun.\nMen hun forklarer, at der kan ske meget fra mandag til torsdag aften, hvor debatten sender. Nye emner kan overtage dagsordenen, ny information kan kræve nye vinkler i programmet osv. Dertil kommer, at en del inviterede gæster ikke svarer eller kan være forhindret i at møde op.\n”Derfor kan redaktionen ikke afvente svar fra de inviterede, før nye inviteres. Men med alt det sagt; hvis gæsterne af den ene eller anden årsag har brug for svar tidligere, så prøver vi altid at finde en løsning på det,” skriver Mette-Line Thorup.\nHun understreger, at tilrettelæggerne altid forsøger at invitere til ’Debatten’ med det forbehold, at de vender retur med endeligt svar om deltagelse ved frokosttid torsdag.\n”Vi vil ikke lave aftaler for så at bryde dem,” skriver redaktionschefen.\nOplever det ikke med andre medier\nLisbeth Bech-Nielsen ærgrer sig over situationen, fordi hun synes, at ’Debatten’ er et vigtigt program, når man som politiker vil ud med sin politik. Hun har været folketingspolitiker i 10 år og optræder tit i medierne.\n”Men jeg synes ikke, jeg oplever den respektløshed over for folks tid andre steder i medieverdenen. Og det er ekstremt uklædeligt – specielt for et program på en public service-station,” siger hun.\nKan der ikke være det argument, at ’Debatten’ jo har et format med mange medvirkende, der gør, at det endelige setup kan ændre sig?\n”Nej, det synes jeg ikke har nogen gang på jord. Men jeg tror, at deres selvopfattelse er, at de er en helt særlig institution. Mange andre programmer skal jo også have et lineup til at gå op, og der oplever jeg bare ikke det her,” siger Lisbeth Bech-Nielsen.


Ceres Ladies, fløjlsbukser, mørk marineblå m. stretch – Godsejeren.dk\nCeres Ladies, fløjlsbukser, mørk marineblå m. stretch\ntranslation missing: da-Denmark.products.product.price.regular_price 699,00\ntranslation missing: da-Denmark.products.product.price.sale_price 699,00 translation missing: da-Denmark.products.product.price.regular_price\nStørrelse 8/XS 10/S 12/M 14/L 16/XL 18/XXL 20/3XL\n8/XS - 699,00 10/S - 699,00 12/M - 699,00 14/L - 699,00 16/XL - 699,00 18/XXL - 699,00 20/3XL - 699,00\nReducer antal for Ceres Ladies, fløjlsbukser, mørk marineblå m. stretch\nForøg antal for Ceres Ladies, fløjlsbukser, mørk marineblå m. stretch\nBeskrivelse af Ceres Ladies, fløjlsbukser, mørk marineblå m. stretch\nOg nu viser helt uvidenskabelige feltundersøgelser, at der er noget om snakken. Det er ikke blot sjovest på Bakken, men fløjlsbukser ses nu i såvel hipstermiljøer på stenbroen som langt ude på landet, monteret på benene af både unge og gamle, mænd som kvinder.\nDen ribbede overflade af fløjl har en holdbarhed, der har gjort dette stof så populært blandt landadelen siden 1800-tallet. I dag med mere subtile farvevariationer og med den nylige introduktion af et lille strækindhold, er stoffet endnu mere behageligt og stilfuldt end nogensinde!\nDenne udgave af fløjlsbukser til kvinder fra skotske Hoggs of Fife er lavet af blød bomuld, tilsat en lille smule strækbart elastan, som giver den bedst mulige komfort og pasform. Perfekt til udendørsliv, da fløjl er slidstærkt og alligevel utrolig blød og behagelig. Disse afslappede bukser i jeans-look har 2 skrålommer, to baglommer, lynlåslukning og dobbelte syninger på alle udsatte områder, for ekstra holdbarhed. Buksen er stærk nok, til at klare hverdagens strabadser og alligevel se pæn ud med en tweed jakke eller en rullekrave sweater (eller begge!).\n300 grams 24 vale fløjl.


Påskegimmick ved MovieHouse - NordsøPosten.dk\nPåskegimmick ved MovieHouse\nGå en lørdagstur i påsken med børnene og få en gratis slikpose med hjem fra MovieHouse.\nMed den pludselige nedlukning i december stod dirketør Benny Brun og personalet uden gæster, men med masser af lækkert slik på hylderne i biografen på Åstrupvej i Hjørring.\n– En del af slikket nærmer sig sidste salgsdato. I stedet for bare at kassere det lækre slik, vil vi hos MovieHouse gerne byde på en lille godtepose i anledningen af påskeferien, siger Benny Brun.\n– Uddelingen sker udendørs påskelørdag den 3. april klokken 11, og man møder op ved indgangen til MovieHouse. Hold masser af afstand. Vi deler ud, så længe lager haves og har cirka 500 poser. Der er en pose til hvert fremmødt barn ifølge med voksen, tilføjer Benny Brun.\n– Påsken er en periode, hvor vi normalt har supertravlt i biografen, og vi oplever at der er mange familier som hygger sig med børnene, uddyber biografdirketør og fortsætter: Sådan bliver det ikke i år, men vi vil gerne bidrage til den gode påskestemning. Ligesom vi synes, det vil være ærgerligt blot at kassere alle godterne.\n– Vi glæder os vanvittigt til at åbne igen og ser frem til at vise et væld af gode film, som bare ligger og venter på genåbning. De kommende film tæller blandt andet: Retfærdighedens ryttere, Jussi Adlers Marco Effekten , Ternet Ninja , James Bond og mange, mange flere henover resten af 2021, slutter Benny Brun.\nTags: Benny BrunMovieHouse


Ansatte i ubesmittede, de tidlige dage, fundamentet\n24-01-2018 Naima Steen A\nMaids i den ubesmittede er en kvindelig religiøs institut for Pontifical højre: søstrene i denne menighed til at udsætte deres navn initialerne SAI\nI 1872, præsten Donato Giannotti, grundlægger af et børnehjem for drenge begyndte at rumme forældreløse børn i et lejet hus i Santa Maria Capua Vetere. Gennem årene nogle piger børnehjem, kom af alder, sammen med nogle jævnaldrende, beslutter de at foretage, under vejledning af Giannotti, en spirituel vej, der vil føre til indvielsen. Således begynder, hvad der vil være den "Pius Tilbagetrækning af Pigerne fra Mary Immaculate" forældreløse bor i fælles med nonnerne, der følger en regel er ikke defineret endnu, men inspireret af far Giannotti.\nI 1879 de tjenerinder af Mary Immaculate tilmelde i den tredje Order Franciscan. De er skitseret, samt de tre kendetegn for den kommende menighed:\nfattigdom, ifølge den franciskanske ånd,\nindvielsen til Maria, Jesu moder,\nservice til forældreløse børn.\nNonnerne var involveret i fremstilling af undertøj og kunstige blomster, broderi, vævning bomuld.\nI 1899 sluttede han sig fællesskabet Virginia Arena ædle Caserta, der blev den første Superior Generelt og er anerkendt som medstifter af Pigerne i den ubesmittede.\nI 1925 nogle tjenestepiger blev sendt til at tjene i kantinen af seminaret i Capua. Dette førte til den nødvendige fritagelse af afsondrethed. I 1928 grundlagde de et hus maids i Vitulazio, hvor de åbner en børnehave og en skæring workshop, syning og broderi. I 1930 grundlagde han i Pietramelara et tilflugtssted for de ældre. I årtierne siden grundlagde adskillige klostre i flere italienske regioner, som udgør nu i alt 22.\nI 1938 var der den endelige godkendelse af forfatninger, ved dekret fra ærkebiskoppen af Capua, og i 1947 Pavelige godkendelse af forfatninger.\nI 1987, maids begynde missionsvirksomhed, sende tre nonner i Filippinerne. I 1995 blev andre søstre sendt til Brasilien. I denne nation pigerne styre to religiøse huse, med tilhørende velfærd projekter for børn.\n31 December, 2005, menigheden nummererede 159 religiøst i 19 huse.\nForrige artikel Ansvaret for den italienske regering\nNæste artikel A Lyga 2014


Det går godt med skolereformen. Størstedelen af eleverne er glade for deres skole. De trives generelt, og de er engagerede og interesserede i det faglige. Lærere og skoleledere er enige om, at der er gode potentialer. Men der er plads til forbedringer.\nAgi Csonka, Formand for Rådet for Børns Læring\nTirsdag præsenterede undervisningsminister Ellen Trane Nørby (V) de første dele af evalueringen af folkeskolereformen, som ministeriet har sat i gang parallelt med indførelsen af reformen. Det overordnede øjebliksbillede, som de fire rapporter fra SFI og KORA tegner, er, at det faktisk går godt med at få de fine ord i reformen omsat til hverdag ude på skolerne.\nDer er generelt blevet arbejdet seriøst og benhårdt med at implementere reformen, og når man spørger eleverne, lærerne, pædagogerne og skolelederne, så tager reformen sig foreløbig noget bedre ud end det lidt blakkede ry, den ofte får i dagspressen: Størstedelen af eleverne er glade for deres skole. De trives generelt, og de er engagerede og interesserede i det faglige. Lærere og skoleledere er enige om, at der er gode potentialer i de forskellige elementer af reformen – og jo mere de har arbejdet med f.eks. læringsmål, jo mere mening synes det at give i hverdagen. Og både lærere og pædagoger kan se gevinster ved mulighederne for samarbejde på tværs.\nMen som alle lærere ved, så nytter det ikke bare at rose. Der skal også vejledes, og der skal arbejdes med de områder, hvor det ikke går helt så let. Derfor vil vi i formandskabet for Rådet for Børns Læring her pege på et par områder, som vi mener, kræver opmærksomhed, hvis reformen også skal få gode karakterer i årene der kommer.\nDet er åbenlyst for enhver, at reformen har været en stor mundfuld, og det første år har handlet om at få de praktiske elementer på plads. Skemalægning, organisering af arbejdstid, etablering af nye samarbejdsrelationer osv. Det er endvidere meget forskelligt fra kommune til kommune, hvor langt man er nået i forhold til implementeringen. Det generelle billede fra de første evalueringsrapporter er dog, at de »nye« elementer i reformen stadig er en enorm udfordring.\nDen understøttende undervisning, mere bevægelse og en skole, der åbner sig mod omverdenen, skulle være det, der skabte en ny og mere varieret skoledag for børnene. Men alt for ofte er understøttende undervisning bare en ekstratime torsdag eftermiddag, mere bevægelse bliver omsat til »gå en tur og vær tilbage kl. 8.45« og den åbne skole bare ord på et stykke papir.\nEksempelvis viser SFI’s undersøgelse blandt ca. 16.000 elever, at de er glade for krop og bevægelse, men en del oplever fortsat, at det ikke praktiseres på deres skole. SFI-rapporten viser også forskelle på, hvem der bevæger sig i skolen: Drenge bevæger sig mere end piger, og børn med anden etnisk baggrund end dansk og elever med sociale udfordringer bevæger sig mindre end deres kammerater. Man får det indtryk, at drengene er ude og spille fodbold (ganske som de plejer), og pigerne sidder inde og fletter hår (ganske som de plejer).\nDet er IKKE godt nok. Bevægelse og motion skulle være det indspark, der får energien op på en lang dag, og et af de redskaber, der skal skabe en varieret, differentieret og praksisnær undervisning. Og som skulle være til gavn for både piger og drenge, uanset hudfarve og udfordringer!\nDe nye elementer i folkeskolereformen kan potentielt betyde en helt ny og anderledes skole. En skole, hvor undervisningen f.eks. foregår i den lokale motorcross-klub, hvor man beregner accelerationshastigheder. Eller i den lokale bank, hvor man skal beregne kvadratmeterpriser og tegne målfaste tilbygninger til »drømmehuset«. Hvor man skriver reklametekster til den lokale blomsterhandler, hopper matematik i skolegården og rapper Hal Kochs demokratiforståelse. Mulighederne er uendelige.\nMen det er NU, de muligheder skal realiseres. De nye elementer skal for alvor indarbejdes i skoledagen. Ellers oplever eleverne dem som noget påklistret og usammenhængende, og så har vi med reformen reelt bare givet vores børn en længere skoledag med mere af det samme.\nMens der er generel opbakning til mange af reformens indholdsmæssige elementer, så peger evalueringen på udfordringer i forhold til rammerne for at få dem ført ud i livet. En af evalueringsrapporterne fra KORA viser, at lærerne i høj grad oplever, at de mangler tid. Tid til forberedelse, tid til at give feedback til eleverne, tid til at tale med forældrene osv. Her spiller den såkaldte tilstedeværelsespligt, som blev indført ved regeringsindgrebet i lærerkonflikten i 2013, også ind.\nKravet om, at lærerne skal være på skolen i arbejdstiden, er stadig politisk ømtåleligt. For godt nok viser rapporten fra KORA, at lærere, skoleledere og bestyrelsesformænd generelt er enige om, at man på skolerne er kommet videre efter konflikten. Men samtidig mener mange af lærerne ikke, at tilstedeværelseskravet har en positiv indvirkning på samarbejdet mellem lærere og pædagoger. Det kan f.eks. være svært for lærere og pædagoger at holde møder om samarbejdet, fordi lærerne som regel underviser om formiddagen, hvor pædagogen er ledig, og pædagogen er i SFO’en om eftermiddagen, når læreren er færdig med sine timer.\nPå nogle skoler har man taget udfordringen op og eksperimenteret med at skaffe mere tid ved nye former for forberedelse. For eksempel at én lærer (på skoler med flere klasser på samme trin) forbereder sig og så på skift underviser klasserne i det samme og på den måde sparer forberedelsestid. Der er mange andre måder at effektivisere forberedelsestid på – det er bare med at komme i gang med at eksperimentere med netop det. Og så er det helt nødvendigt, at man får skabt tid og rum til samarbejde, men også til, at den enkelte lærer kan nyde godt af den fleksibilitet, som de fleste andre vidensarbejdere bruger til at få arbejdsliv og familieliv til at gå op.\nReformen er kun et år gammel, og erfaringerne fra blandt andet Ontario i Canada er, at reform-tålmodighed er en dyd. Her tog det seks år at få implementeret en ny skole, og endnu længere tid inden resultaterne begyndte at vise sig. Vi er nu gået ind i år 2 med skolereformen. Der har været mange bump på vejen, og der vil komme flere til. Et gennemgående træk ved de første evalueringer er, at jo mere, man har arbejdet med de nye elementer i reformen, jo mere oplever man, at reformen giver mening. Og det er godt nyt i en tid, hvor mange aktører ellers har travlt med at deponere alle skolens problemer i reformen.\nFormandskabet for Rådet for Børns Læring består af direktør Agi Csonka, rektor Stefan Hermann, dagtilbudsleder Fie Lademann, forsknings- og udviklingschef Andreas Rasch-Christensen, skoleleder Gitte Reimann, professor Charlotte Ringmose og børne- og kulturdirektør Anders-Peter Østergaard.


Tilladelsen/Dispensationen er meddelt på følgende vilkår: 1. Opgravet materiale skal fjernes eller jævnes ud på arealer, der er i omdrift. - PDF\nDownload "Tilladelsen/Dispensationen er meddelt på følgende vilkår: 1. Opgravet materiale skal fjernes eller jævnes ud på arealer, der er i omdrift."\n1 POSTBOKS 19 T: ØSTERGADE F: STRUER E: Åge Andersen Kappelvej Thyholm Oprensning af sø Struer kommune har den 11. juli 2012 talt med dig vedr. dit ønske om at oprense en ca. 1,7 ha stor sø på matr. nr. 36a, Hvidbjerg By, Hvidbjerg beliggende ved ejendomme Kappelvej 6, Thyholm. Søens placering er vist på nedenstående kort. DATO JOURNALNUMMER P RÅDHUSET, NATUR- OG MILJØAFDELINGEN ØSTERGADE 13, 1. SAL 7600 STRUER E: F: T: SAGSBEHANDLER: TINA CHARLOTTE MOUSTGAARD PEDER- SEN T: Skabelonnavn: Anlæggelse af vandhul, version 1 KMS copyright Kort og Matrikelstyrelsen 1992/KD Afgørelse efter Naturbeskyttelsesloven Der meddeles hermed dispensation efter 65 jfr. 3 i Lov om naturbeskyttelse 1 (beskyttet natur) til det ansøgte, idet det vurderes, at en oprensning vil forbedre søens tilstand væsentligt. Tilladelsen/Dispensationen er meddelt på følgende vilkår: 1. Opgravet materiale skal fjernes eller jævnes ud på arealer, der er i omdrift. 2. Øerne i søen skal forsøges fjernet. 1 LBK nr 933 af 24/09/2009 Struer Kommune bruger it i sagsbehandlingen. Derfor skal kommunen følge persondataloven og gøre dig opmærksom på dine rettigheder efter denne lov: Når kommunen indsamler og/eller behandler personoplysninger om dig, har du ret til at få indsigt i disse oplysninger og gøre indsigelse, hvis oplysningerne er forkerte. Kommunen skal slette/ændre forkerte oplysninger. Vil du vide mere om persondataloven, kan du læse en udførlig vejledning på Datatilsynets hjemmeside: TÆT PÅ MENNESKER, TEKNOLOGI OG NATUR Side 1 af 6\n2 3. Der må ikke udsættes ænder eller planter i søen. 4. Andehuse ved søen skal fjernes. 5. Der må ikke fodres i og ved søen. 6. Afløbet skal holdes afblændet medens oprensningsarbejdet foregår, og holdes afblændet i mindst én uge efter arbejdet er afsluttet. Dispensationen efter naturbeskyttelsesloven vil blive offentliggjort i Uge- Avisen, onsdag, den 18. juli Der gøres opmærksom på, at Holstebro Museum skal kontaktes på telefon nr inden arbejdet sættes i gang. Sagsfremstilling Struer Kommune har kigget på din sø og har kunnet konstatere, at søens tilstand er ringe pga. den meget store udbredelse af krebseklo i søen. Der er sket en eksplosiv vækst af planten Krebseklo i søen gennem de senere år og planten dækker nu en meget stor del af søens overflade om sommeren. Planten krebseklo er en frit svømmende vandplante. Da formeringen i Danmark primært sker ved vegetativ formering findes planten ofte i meget store bestande. Krebseklo findes i vinterhalvåret på bunden af søen, men i sommerhalvåret stiger den op mod vandoverfladen. Krebseklo blomstrer juliaugust. Når rosetterne er helt neddykkede i vinterhalvåret, er de ikke særligt synlige. Krebseklo påvirker søen negativt. Om sommeren skygger den tætte krebseklobestand, så der ikke kan forekomme undervandsplanter i søen. Undervandsplanter spiller en stor rolle for søers tilstand. Fravær af undervandsplanter har alvorlige konsekvenser for de økologiske samspil og påvirker således også forekomsten af fisk og plankton. Nedbrydningen af de mange krebseklo-planter, som synker til bunds hvert efterår, har også en meget negativ effekt på søens tilstand. Nedbrydning skaber dårlige iltforhold i bundvandet og frigiver mange næringsstoffer til søen. Krebseklo er søens største problem, men derudover er søen også truet af en kraftig tilgroning af især dunhammer. Hvis muligt bør oprensningen ske uden for paddernes yngleperiode altså udføres i perioden 15. august - 1. marts. Men det vil måske kun være muligt at bekæmpe Krebsekloen på det tidspunkt, hvor planten er synlig. TÆT PÅ MENNESKER, TEKNOLOGI OG NATUR Side 2 af 6\n3 Vurdering Det er Struer Kommunes vurdering, at en oprensning af søen dvs. en fjernelse af planten krebseklo og dunhammer vil have en gunstig effekt på søens tilstand. Vurdering i forhold til internationalt beskyttede arter (Habitatdirektivets bilag IV-arter): Følgende arter kan tænkes at forekomme i Struer kommune: - spidssnudet frø - stor vandsalamander - strandtudse - odder - birkemus - småflagermus - markfirben Søen er pga. udbredelsen af planten krebseklo i en så dårlig tilstand at søen næppe kan udgøre et væsentligt levested for spidssnudet frø, stor vandsalamander og strandtudse. Oprensningen forventes at have en positiv påvirkning på padderne, da søens tilstand vil forbedres og således måske blive levested for disse arter. Odder kan muligvis forekomme i området, men vil næppe påvirkes af oprensningsarbejdet, da odder er nataktiv. Det vurderes, at øvrige bilag IV-arter ikke vil blive påvirkede af projektet. Klagevejledning Du eller andre interesserede kan klage over denne afgørelse til Natur og Miljøklagenævnet. Klageberettigede efter planloven er endvidere andre offentlige myndigheder, Danmarks Naturfredningsforening samt lokale foreninger og andre, som har en væsentlig interesse i afgørelsen. Klagen sendes til Struer kommune, Natur- og Miljøafdelingen, Østergade 11-15, 7600 Struer senest 4 uger efter offentliggørelsen. Det vil sige onsdag, den 15. august Klagen ønskes så vidt muligt indsendt elektronisk til Klagen vil blive sendt videre til Natur- og Miljøklagenævnet med de bemærkninger, klagen giver anledning til, og vedlagt sagens akter. Du vil modtage kopi af brevet til Naturklagenævnet. Det er en betingelse for Natur- og Miljøklagenævnets behandling af din klage, at du indbetaler et gebyr til Natur- og Miljøklagenævnet. Klagegebyret er fastsat til 500 kr. for privatpersoner og kr. for alle andre klagere, herunder virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder. Gebyret tilbagebetales, hvis du får helt eller delvis medhold i din klage. TÆT PÅ MENNESKER, TEKNOLOGI OG NATUR Side 3 af 6\n4 Du modtager en opkrævning på gebyret fra Natur- og Miljøklagenævnet, når nævnet har modtaget klagen fra Struer Kommune. Du skal benytte denne opkrævning ved indbetaling af gebyret. Natur- og Miljøklagenævnet påbegynder behandlingen af klagen, når gebyret er modtaget. Betales gebyret ikke på den anviste måde og inden for den fastsatte frist på 14 dage, afvises klagen fra behandling. Vejledning om gebyrordningen kan findes på Naturog Miljø-klagenævnets hjemmeside. Gebyret tilbagebetales, hvis 1) klagesagen fører til, at den påklagede afgørelse ændres eller ophæves, 2) klageren får helt eller delvis medhold i klagen, eller 3) klagen afvises som følge af overskredet klagefrist, manglende klageberettigelse eller fordi klagen ikke er omfattet af Natur- og Miljøklagenævnets kompetence. Det bemærkes, at hvis den eneste ændring af den påklagede afgørelse er forlængelse af frist for efterkommelse af afgørelse som følge af den tid, der er medgået til at behandle sagen i klagenævnet, tilbagebetales gebyret dog ikke. Tilladelsen bortfalder, hvis den ikke er udnyttet inden 3 år fra dette brevs dato. Du må ikke udnytte tilladelsen før klagefristen er udløbet. Med venlig hilsen Tina Pedersen Naturmedarbejder TÆT PÅ MENNESKER, TEKNOLOGI OG NATUR Side 4 af 6\n5 DDO copyright COWI Kopi sendt til: Natursstyrelsen, Haraldsgade 53, 2100 København Ø: e.mail: Dansk Ornitologisk Forening: Danmarks Naturfredningsforening: e- mail: Holstebro Museum Friluftsrådet, Kreds Limfjord Syd v/anni Juhl Jørgensen, Fredensvang 30, Bremdal, 7600 Struer: Danmarks Sportsfiskerforbund: Dansk Botanisk Forening, Jyllandskredsen, Att.: Bent Odgaard, Geologisk Institut, C F Møllers Allé, bygning 1120, 8000 Århus C: Frands Jensen, Jagtforeningerne i Struer kommune, Tjørnevej 29, Serup, 7790 Thyholm Frands Jensen, Jagtforeningerne i Struer kommune, Tjørnevej 29, Serup, 7790 Thyholm TÆT PÅ MENNESKER, TEKNOLOGI OG NATUR Side 5 af 6\n6 TÆT PÅ MENNESKER, TEKNOLOGI OG NATUR Side 6 af 6\nHenning Skov Christensen Kjærgårdsmøllevej Struer. Det beskyttede vandhuls placering er markeret med gul stjerne på nedenstående\nPOSTBOKS 19 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK Henning Skov Christensen Kjærgårdsmøllevej 3 7600 Struer Oprensning af beskyttet vandhul Du har henvendt\nStruer Kommune Teknisk Drift og Anlæg Østergade Struer Att. Flemming Jørgensen\nPOSTBOKS 19 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK Struer Kommune Teknisk Drift og Anlæg Østergade 11-13 7600 Struer Att. Flemming Jørgensen Anlæggelse\nefter naturbeskyttelsesloven, og der kræves derfor en tilladelse efter naturbeskyttelseslovens 3. Det berørte naturområde ses på kortet nedenfor.\nPOSTBOKS 19 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK Resen Beboerforening/ Udviklingsselskabet Resen Sogn c/o Mona Kristiansen Dalgårdsvej 2 Resen 7600\nAnsøgning. Afgørelse. Tilladelse med vilkår til etablering af fire nye søer og oprensning af to eksisterende søer\nPOSTBOKS 19 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK Morten Axelsen Birk Centerpark 24 4000 Herning Sendt med mail til max@byggeriteknik.dk DATO 19-05-2014\nDispensationen vedrører alene naturbeskyttelsesloven 3. Tilladelser efter anden lovgivning kan være nødvendig.\nPOSTBOKS 10 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK Struer Kommune Rådhuset Østergade 11 7600 Struer Att. Flemming Jørgensen v. Teknisk Drift og Anlæg\nEtablering af jordvarmeanlæg indebærer, at 1000 m varmeslanger nedgrubbes/nedrilles i have og i beskyttet strandeng.\nPOSTBOKS 19 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK Steen Mogensen Bakkedalvej 10 7790 Thyholm Etablering af jordvarmeanlæg i have og beskyttet natur\nGunnar Nørby. på Stadsbjergvej 8, 7600 Struer.\nPOSTBOKS 10 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK Gunnar Nørby Stadsbjergvej 8 7600 Struer Tilladelse til etablering af sø i landzone på matr. 10a\nOpførelse af maskinhus på ejendommen Ålkærvej 9 og halmlade på ejendommen Ålkærvej 9b\nPOSTBOKS 19 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK HP-Mink v. Harry Christensen sendt pr. e-mail til: hpmink@gmail.com Opførelse af maskinhus på ejendommen\nLars og Gitte Vilsbøll Hedegårdvej 2 7600 Struer. VVM-screening af skovrejsning på matr. nr. 3c, Makholm Gde., Resen\nPOSTBOKS 19 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK Lars og Gitte Vilsbøll Hedegårdvej 2 7600 Struer VVM-screening af skovrejsning på matr. nr. 3c, Makholm\nOmlægning af privat fællesvej i beskyttet natur og Natura område\nPOSTBOKS 19 T: 96 84 84 84 WWW.STRUER.DK ØSTERGADE 11-15 F: 96 84 81 09 7600 STRUER E: STRUER@STRUER.DK Atkins Afd. miljø og landmåling Arne Jacobsens Allé 17 2300 Kbh. S Att: Mette Westergaard Omlægning


Det økonomiske krise , der påvirker eurozonen og Italien har ikke blot konsekvenser for den mad udgifter og de italienske forbrugere, men også om budgettet er afsat til medicinsk og sundhed.\nen italiensk i fem har reduceret udgifterne familiens sundhed på grund af den økonomiske krise, er det faktum, der kommer fra en undersøgelse foretaget af et institut for forskning og markedsføring med titlen 'adfærd vedrørende sundhedsudgifter før krisen økonomiske '.\nMere specifikt var der et fald på 11% af udgifterne til medicin og specialiserede besøg , næsten 10% af de adspurgte sagde, at de havde opgivet eller udskudt i a operation på grund af et problem e Men 26% af respondenterne forklarede, at de brugte mere på grund af stigningen i udgifterne til lægehjælp og besøg. Dataene bekræftes af, at der i de sidste to år har været en reduktion i antallet af specialbesøg og en stigning i besøg hos familielæger\n. Familielægen forbliver den vigtigste referencegrundlag (4 ud af 5 personer kommer til ham for information om sundhed og velvære), efterfulgt af apoteket (straks efterfulgt af oplysninger om alle personer under 35 år). Brug af 'dottor web'\nvokser: 23% af respondenterne konsulterer regelmæssigt websteder, der tilbyder lægeoplysninger , og 25% besøger dem for at finde information om sundhed og sygdomme. Undervurderingen af vigtigheden af regelmæssig kontrol er hovedsagelig unge: 27% af de interviewede sagde, at de ikke havde foretaget besøg i de sidste fem år og helt sikkert vanskelighederne med at få adgang til besøg udbudt af National Health Service og lange ventelister hjælper ikke (70% af italienerne siger, at de er utilfredse med den nationale sundhedsvæsen). For at bekræfte disse data, også på europæisk plan, er det også den sidste International Health Barometer\n. Undersøgelsen, som blev udført af CSA's internationale forskningsinstitut, undersøgte Tyskland, Frankrig, Italien, Storbritannien, Sverige, Polen, Østrig, USA, Spanien og Tjekkiet for i alt 5.500 personer. Denne undersøgelse viser, at hvis der i Italien en ud af fem dispensation for lægebesøg og til TALER på grund af den økonomiske krise, i andre europæiske lande har der været siden 2009, et fald på familiens udgifter til sundhed. Et slående eksempel på de konsekvenser, som den økonomiske krise kan få for folkesundheden, er Grækenlands. En nylig undersøgelse foretaget af ' University of Cambridge\nog offentliggjort The Lancet har fundet, at antallet af borgere, der har henvendt sig til de offentlige sygehuse er steget med 24% i 2010 i forhold til 2009 .


Speed Racer Cheats, Codes, Cheat Codes for PlayStation (PSX) - Snydkoder\nVigtigste / Snydkoder /Speed Racer\nBemærk: Dette spil har også titlen Maha Go! Gå! Gå! .\nStop spillet under et løb, og tryk på Venstre (5), Højre (5). Genoptag derefter løbet og zoom kameraet for at få adgang til yderligere to visninger. Bemærk: Tryk på Op (5), Ned (5) i den japanske version af spillet.\nLøb kun i løbet af dagen\nPå skærmen til valg af spor skal du holde L1 + L2 nede, og trykke på X.\nLøb kun om aftenen\nPå skærmen til valg af spor skal du holde L1 + L2 + R1 + R2 nede, og trykke på X.\nLøb kun om natten\nPå skærmen til valg af spor skal du holde R1 + R2 nede og trykke på X.\nTryk på Vælg på skærmen til valg af spor.\nUnder afspilningen skal du trykke på Cirkel + Trekant + Firkant + X.\nPå skærmen til valg af bil skal du holde R1 + R2 + L1 + L2 + Select + Down + Triangle nede. Derefter kan alle biler i spillet vælges. Normalt låses bilerne op som følger:\nAfslut på førstepladsen på alle tre baner med indstillingerne på normalt fjendtligt niveau og ortodoks racestil. Fire ekstra biler (to forskellige kort med versioner med automatisk og manuel gearkasse) vil være tilgængelige på skærmen til valg af bil: Rød #1 (automatisk), Blå #11 (manuel), Gul #2 (automatisk), Grøn #12 (manuel) .\nRacer Xs bil\nAfslut på førstepladsen på alle tre baner med indstillingerne på normalt fjendtligt niveau og udholdenhedsløbstil. Racer Xs gule #9 bil vil være tilgængelig på skærmen til valg af bil. Den lysegule bil har automatgear. Den mørkegule bil har manuel gearkasse.\nAktiver koderne 'Ekstra biler' og 'Racer X's bil'. Afslut det første spor i første omgang ved hjælp af Racer Xs #9 -bil i Time trial -tilstand. En rød Demon -bil med automatgear og en sort Demon -bil med manuel gearkasse vil være tilgængelig på skærmen til valg af bil. Bemærk: Disse biler kaldes Ogre -biler i den japanske version af spillet.\nLøb på den mellemstore eller hårde bane og gå gennem tunnelen. Se til venstre for en lille passage med en væg. For at bryde igennem væggen, gå over 190 mph, støde statuerne til venstre ud af vejen, og brug derefter savene til at styrte gennem væggen. Kør lige frem for at finde den hvide GSX -bil. Det har A ++ ratings for auto og manuel.\nPlacer altid først 8010180C 0001\nLås alle biler op 800A2220 000C\nLav tid 800A06D8 0000\nLego Lord of the Ring gennemgang\nDragon Ball Xenoverse 2 Friendship Bar\nborderlands præ -efterfølger kværnen fejl


Alle restauranter i Siena Restauranter i nærheden af Vineria Il Murello di San Pietro\nAlle aktiviteter i Siena Aktiviteter i nærheden af Vineria Il Murello di San Pietro\nSøg Europa›Italien›Toscana›Province of Siena›Siena›Restauranter i Siena›Vineria Il Murello di San Pietro\n105 anmeldelser Nr. 157 af 426 Restauranter i Siena Udmærkelsescertifikatet $\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Via San Pietro 48, 53100, Siena, Italien +39 0577 111 5883\n105 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Dagens restauranttilbud Ristorante Hotel ExecutiveOp til 50 % i rabat Se alle tilbud Book lignende restauranter\nSiena, Province of Siena 1.475 anmeldelser Il Vinaio\nSiena, Province of Siena 286 anmeldelser Il Vinaio di Bobbe e Davide\nSiena, Province of Siena 631 anmeldelser Osteria Titti\nSiena, Province of Siena 437 anmeldelser Osteria da Trombicche\nSiena, Province of Siena 81 anmeldelser GianGusto\nSiena, Province of Siena 41 anmeldelser Mere Osteria Kamollia\nSiena, Province of Siena 451 anmeldelser Antica Osteria da Divo\nSiena, Province of Siena 4.244 anmeldelser Enoteca i Terzi\nSiena, Province of Siena 390 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Vineria Il Murello di San Pietro Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Vineria Il Murello di San Pietro, kiggede også på\nHar du været i Vineria Il Murello di San Pietro? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nVia San Pietro 48, 53100, Siena, Italien Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Vineria Il Murello di San Pietro og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Vineria Il Murello di San Pietro Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 7.580 anmeldelser Domkirken i Siena\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 5.057 anmeldelser La Taverna di San Giuseppe\n275 anmeldelser La Vecchia Latteria


Indland Skrevet af Henrik Rasmussen | 13.06.19 | 14:15\n13.06.19 / 13:13\nDer er bestemt ikke noget galt i at modtage euro, da du let kan veksle dem til danske kroner i bankerne herhjemme. Problemet opstår dog, hvis du ønsker at veksle en 500 euro-seddel, for den vil bankerne nemlig ikke tage imod. Det fandt en hotelejer ud af forleden.\nNiels Toft er ejer af Hotel Ribe i byen ved samme navn, og her får han mange udenlandske besøgende. For nyligt var det et ældre udenlandsk ægtepar, der var på besøg, og da de skulle betale for deres overnatning, valgte de at betale med euro.\nDet er ganske normal kutyme, at man på mange hoteller og restaurationer, har mulighed for at betale med visse udenlandske valuta, og derfor accepterede Niels Toft også betalingen fra det ældre ægtepar.\nEuro-sedlen var dog en af de større, faktisk den største af slagsen. 500 euro, hvilket svarer til godt og vel 3.700 danske kroner. Det er meget for en lille seddel, og det viste sig også at være lidt for meget for Niels Toft. Det fortæller det lokale medie, Rykindribe.dk\nDa han ville ned i banken og sætte pengene ind, blev han nemlig mødt af et nej, og det ville være ligegyldigt hvilken bank han forsøgte sig i. Bankerne har nemlig fået ordre på ikke at modtage 500 euro-sedler.\nBruges primært til kriminalitet\nNiels Toft stod derfor tilbage med en 500 euro-seddel, som han hverken kan få vekslet til danske eller bruge i Danmark, medmindre andre virksomheder var uvidende på det område ligesom Niels.\nHvis han vil have valuta for pengene, er hotelejeren nødt til at drage mod Tyskland, hvor han vil have større held med at få afleveret sin værdifulde pengeseddel.\nÅrsagen til at bankerne i Danmark ikke vil modtage pengene, skyldes Nationalbanken. Den beslutningen har de nemlig taget, da 500 euro-sedlerne primært bruges af kriminelle, og derfor er det en seddel der hyppigt bruges, når der skal hvidvaskes penge.\nSådan ser 500 euro-sedlen ud. Foto: Shutterstock.com\nFor at bankerne ikke bidrager til denne hvidvaskningskultur, har de simpelthen afvist at modtage sedlerne, selvom de er fuldt ud lovlige. Sedlen benyttes ofte til kriminalitet, da den fylder meget lidt, men til gengæld har en rigtig stor værdi. Der skal blot 10 sedler til, før du har 37.000 kroner, mens du med 10 af de mest værdifulde sedler i Danmark ‘blot’ ville stå med 10.000 kroner.\nDerfor er de lette at fragte for de kriminelle, uden at de skal rejse rundt med store tasker.\nDet er dog først for ganske nyligt, at man har valgt ikke at modtage 500 euro-sedler i bankerne. Dette trådte i kraft ved årsskiftet 2019, som følge af, at den europæiske centralbank stoppede med at producere sedlerne fra 1. januar. Det fortalte Folkesparekassen i 2018.\nKonklusionen er dermed, at hvis du som privat eller erhvervsdrivende bliver tilbudt en 500 euro-seddel i betaling, så bør du altid takke nej. Det bliver nemlig hulens svært at komme af med den igen.


Hjemløsedagen blev markeret: Hr. og fru Danmark skal vide, vi også er her - MX.dk\nAf Tine Torp Thorlin - 17/10-16 16:53; Opdateret: 17/10-16 17:33\nHjemløse var i dag samlet fra nær og fjern i anledningen af Hjemløsedagen.\n31-årige Wesley Alves Damacena har været hjemløs de sidste to år. Han røg på gaden efter at have været i misbrugsbehandling. - Efter behandlingen boede jeg et sted med en masse andre, hvor flere af dem drak og tog stoffer. Jeg spurgte kommunen om jeg kunne få et andet sted at bo, da jeg gerne ville fortsætte med at være clean. De sagde, de kun kunne hjælpe mig, hvis jeg var hjemløs - så det blev jeg, fortæller han. (Billede: Tine Torp Thorlin)\nDet er efterårsferie i København. På Strøget går folk forbi i grupper med shoppingposer i hænderne.\nIkke langt derfra på Rådhuspladsen er en helt anden gruppe mennesker samlet. De varmer sig ved olietønder, på den friske suppe og Turborg på dåse. Den årlige begivenhed Hjemløsedagen bliver markeret.\nI år er temaet 'kom indenfor' – ideen er netop, at københavnerne på denne mandag kan blive klogere på, hvordan det er at have gaden som hjem.\n- Der er mange, der bare forbipasserer os til dagligt uden at anerkende vores eksistens. Her får de et indblik i livet som hjemløs, siger 31-årige Wesley Alves Damacena, der har været på gaden flere gange - senest de sidste to år.\nHan kom til København fra Aalborg for et halvt år siden. Håbet var, at der var flere muligheder i hovedstaden, men Wesley er stadig i den situation, at han hver nat ikke ved om han har et sted at sove:\nHver dag man er på gaden er et nederlag. Både for en selv og for samfundet.\nWesley drømmer om en lejlighed og at studere sociologi eller antropologi.\nVagabonden Påske er taget hele vejen fra Næstved i dagens anledning. Det er den eneste dag om året, han er i hovedstaden, som han ellers hader ganske udtrykkeligt.\n- Jeg er jo Mr. Hus Forbi, så det er forventet, at jeg er her, siger Påske, der har solgt hjemløseavisen de sidste 16 år og levet af pengene af salget derfra.\nPåske har levet på gaden de sidste 20-25 år, men sidste år fik han en bolig. Det har dog ikke ændret meget på hans tilgang til livet:\n- Jeg er vagabond af hjerte og sjæl. Det vil sige, at jeg ikke får noget fra det offentlige og at jeg lever et ærligt liv, siger han og tilføjer:\nI dag gør vi hr og fru Danmark opmærksom på, at vi også er her.\nPåske hopper op fra stolen, da han ser to politibetjente. Han snupper en avis og løber hen til dem. Lidt efter kommer han tilbage og sætter sig ned i stolen igen med et stort smil:\n- Min mission er at sælge avisen til alle politibetjente i landet.


Antag, at du har to eller flere kolonner med data, som du vil samle i en enkelt kolonne, som navn og adresse på en person. For at kombinere to eller flere kolonner, skal du bruge funktionen sammenkædning. Du kan også bruge funktionen CHAR og en ASCII-kode til at indsætte et tegn, som et linjeskift, når du kombinerer dataene.\nBemærk: Hvis du vil have vist resultatet uden linjeskift i navne- og adresselinjen, skal du øge bredden på kolonne A til mindst 17,00 enheder eller 124 pixel.\nHr. Larsen og frueHovedgaden 13Storekøbing, DK 4444


Flere skifter fitnesscentret ud med naturen | Kristeligt Dagblad\nLiv & Sans 16.10.15 Kl. 00:00\nFlere skifter fitnesscentret ud med naturen\nFlere og flere danskere flytter træningen fra fitnesscentret og ud i naturen, og en ny bog giver råd og vejledning til at komme i gang med at motionere i det fri\nSkift svedlugt ud med duften af skovbund, lyder et af rådene fra Søren Malling, der står bag bogen om udendørsfitness. - Foto fra bogen. Foto: Hans@madsenfoto.dk.\nSkift svedlugt ud med duften af skovbund. Undgå at kigge op i et lysstofrør og se i stedet på en blå himmel. Og drop lyden af høj popmusik til fordel for fuglefløjt.\nSådan lyder opskriften på øget sundhed og velvære ifølge forfatteren til bogen ”Træn i det fri - leg dig til en stærk krop med Outdoor Fitness,” der netop er udkommet på forlaget Strandberg Publishing.\nFor Søren Malling, der har over 30 års erfaring med behandling af skader hos elitesportsudøvere, sværger til at motionere i naturen.\n”Man bliver gladere og mere afstresset af at træne udenfor i naturskønne omgivelser end inde i et fitnesscenter. Min erfaring er, at går jeg ud i sol eller regn, kommer mine sanser i spil, imens jeg bevæger mig, og det giver en ekstra dimension,” siger Søren Malling.\nOutdoor Fitness - udendørs fitness - er en motionsform, som kombinerer løb med styrketræning, og hvor ens egen krop og en træningselastik er det eneste nødvendige udstyr. Søren Malling fremhæver desuden flere fordele:\n”Når du træner udenfor, undgår du svedlugt, betaling for medlemskab og høj musik, du ikke selv har valgt. For mig har det at træne udenfor været en øjenåbner, og der er også forskning, der viser, at du bliver mindre stresset, hvis du træner i grønne omgivelser,” siger han.\nSøren Mallings bog kommer i slipstrømmen af en ny tendens, hvor det bliver mere og mere populært at træne udendørs. Flere store fitness-kæder som Fitness World og Fitness dk har valgt at oprette udendørshold.\nOg i en omfattende undersøgelse fra 2010 af danskernes vaner inden for kost, rygning, alkohol og motion (KRAM-undersøgelsen) fra Statens Institut for Folkesundhed, svarer omkring 40 procent, at de ofte dyrker motion i skoven, i grønne områder og lignende tæt på bopælen. Gader, veje og fortove i nærheden af hjemmet er også populære.\nTil sammenligning er de mest populære steder at motionere indendørs i et motions- eller fitnesslokale, hvor 24 procent ofte motionerer, og hjemmet, hvor 21 procent ofte motionerer. I 2011 satte en anden undersøgelse fra Idrættens Analyseinstitut, Idan, fed streg under motion i det fri som danskernes foretrukne træningsarena.\nHer fremgik det, at mere end hver tredje voksne dansker dyrker en eller flere idrætsformer i naturen. Cirka hver tredje er aktiv på vejen, fortovet og lignende, mens cirka hver fjerde er idrætsaktiv i fitnesscentre.\nMaja Pilgaard er medforfatter på den omtalte undersøgelse og idrætsanalytiker hos Idan. Hun ser tendensen med at træne udendørs som en forlængelse af et øget fokus på og interesse for det naturlige. Hun peger på, at det tilbage ved årtusindskiftet var et hit med store træningscentre, wellness og indendørs spa, men at vi efter finanskrisen har fået en lidt anden opfattelse af sundhed.\n”I en lang periode har det været trendy, at tingene er naturlige, og de ideologiske værdier, der hænger sammen med den tendens, stemmer fint overens med at dyrke idræt i naturen. Vi vender tilbage til rødderne med økologi, yoga og hjemmestrik og nu også motion i det fri,” siger hun.\nFlere kommuner har da også valgt at bakke op om danskernes lyst til at træne i det fri.\nDe investerer i stigende grad i udendørsfaciliteter og gør det til en del af deres kommunale idrætspolitik i stedet for kun at tænke motion i mursten. Desuden er der flere steder blevet nemmere at få adgang til kajak, roning og havnebade med fokus på helårsbadning, bemærker Maja Pilgaard.\nUndersøgelser viser også, at tilgængeligheden og afstanden til naturen er afgørende for, om den bliver brugt. Derfor har Naturstyrelsen arbejdet på at gøre naturen mere tilgængelig og brugbar.\nMaja Pilgaard peger desuden på den fleksibilitet, som træning i det fri giver mulighed for i en travl hverdag med mange timer foran computeren, transport frem og tilbage eller børn, der skal hentes og bringes. Dog fremhæver hun også, at netop det at kunne tilrettelægge sin træning selv kræver høj selvjustits. For når man er uafhængig af både abonnement og faste aftaler, kan det være mere fristende at blive hjemme i sofaen.\nDet problem kommer Søren Malling imidlertid uden om ved at have faste aftaler med andre mennesker, der dyrker Outdoor Fitness.\n”Jeg kom fra at løbe lange ture alene til at træne med andre, så for mig handler det også om fællesskab. Man taler sammen, griner sammen, hjælper hinanden, og venskaber opstår. Der er kort til latter og velmenende drillerier, når man ligger og ser lidt klodset ud under en øvelse i skovbunden.“\nDerfor kan du finde indre ro ved at løbe\n25.07.2015Liv & Sans


Ikke grund til at lade propperne springe – endnu - Debatindlæg | Lederne\nForside Presse og Nyheder Debat Ikke grund til at lade propperne springe\nIkke grund til at lade propperne springe – endnu\n”Forskellige kompetencer, forskellige synspunkter og forskellige personligheder er helt afgørende. Det handler naturligvis ikke kun om køn. Det gælder også nationalitet og om at have en aldersspredning i gruppen. Men i og med, at det stadig ofte er mænd, der ansætter – bestyrelsesformænd, direktører og headhuntere – så er det vigtigt at være ekstra opmærksom på kvinderne, fordi vi ind imellem har en tendens til at vælge dem, der ligner os selv.”\nSådan lød det fra Lene Skole, administrerende direktør i Lundbeckfonden, i Berlingske og på Business.dk for et års tid siden, da hun skulle beskrive, hvordan hun arbejder med mangfoldighed og diversitet – både i bestyrelser og på direktionsgangen. Anledningen til interviewet og søgelyset på diversitet var, at Lene Skole netop var blevet den tredje modtager af prisen Women´s Board Award.\nLÆS OGSÅ: Årets kvindelige bestyrelsesmedlem kåres\nPå fredag skal Women´s Board Award uddeles igen, og jeg glæder mig til endnu engang at være til stede under prisoverrækkelsen. Ligesom de forrige år er det Kronprinsesse Mary, som uddeler prisen. Og inden, det bliver afsløret, hvem der vinder i år, vil blandt andre Lone Træholt, Danmarks første kvindelige brigadegeneral, og Thomas Thune Andersen, formand i Dong Energy, komme med deres betragtninger om, hvordan og hvorfor vi skal fortsætte arbejdet med at sætte fokus på kvindelige bestyrelsestalenter og øge diversiteten i såvel bestyrelser som topledelser.\nJeg er helt enig med Lene Skole, når hun taler om betydningen af diversitet, men også tendensen til, at mange (mænd) i ansættelses- og udnævnelsessammenhæng intuitivt går efter personer, der er som én selv. Og hvordan undgår vi så dette på mange måder uhensigtsmæssige mønster? Det gør vi ved, at alle ansættelser og udnævnelser sker på et oplyst grundlag. Et grundlag, som sikrer, at det er kandidatens kvalifikationer, som tæller og bliver bedømt – ikke køn, ikke alder, ikke nationalitet og ikke hudfarve.\nBevares, 26 procent kvindelige bestyrelsesmedlemmer og 29,5 procent kvindelige ledere er da fine skridt i den rigtige retning. Men faktum er, at kvinderne stadig er i undertal\nNår man læser en ny analyse fra DI, som blev offentliggjort for et par uger siden, er der heldigvis noget, som tyder på, at ligestillingen nu endelig begynder at tager at tage fart på bestyrelsesniveau i Danmark. Analysen viser nemlig, at andelen af kvindelige bestyrelsesmedlemmer fra 2008 til 2016 er mere end fordoblet; Fra 10 til 26 procent. Dermed ligger Danmark ifølge DI over EU-gennemsnittet, og det er da absolut værd at glæde sig over.\nOgså når vi i Lederne kigger på vores medlemstal, kan vi se, at andelen af kvinder vokser. Her ved indgangen til 2017 var 29,5 procent af Ledernes medlemmer kvinder – springer vi 10 år tilbage, var andelen af kvindelige ledere kvindeandelen på 21 procent. Og i gruppen af ledere under 30 år er kvindernes andel nu helt oppe på fire ud af 10.\nLÆS OGSÅ: Fire ud af 10 ledere under 30 år er kvinder\nMen inden vi hejser flaget, åbner champagneflaskerne og aflyser Women´s Board Award og andre lignende begivenheder, der har til formål at sætte fokus på kvindelige talenter og øget diversitet, er det vigtigt at slå fast, at vi langt fra er i mål. Bevares, 26 procent kvindelige bestyrelsesmedlemmer og 29,5 procent kvindelige ledere er da fine skridt i den rigtige retning. Men faktum er, at kvinderne stadig er i undertal, og kigger vi på bestyrelsesformandsniveau og toplederniveau er kvinderne endda fortsat markant underrepræsenteret.\nRom blev ikke bygget på én dag. Og jeg kan vist godt allerede nu også skrive Women´s Board Award ind i min kalender for 2018!\nKlummen er bragt i Berlingske den 25. januar 2017, hvor direktør hos Lederne Vibeke Skytte er fast klummeskribent. Hver onsdag skriver hun et nyt perspektiv på ledelse enten gennem personlige erfaringer eller med udgangspunkt i Ledernes nye undersøgelser. Klummerne bringes både i den trykte avis og på Business.dk.