At styrke innovationsevnen og -lysten i regionens SMVer gennem nye partnerskaber B2B og mellem det private og det offentlige. - PDF\nAt styrke innovationsevnen og -lysten i regionens SMVer gennem nye partnerskaber B2B og mellem det private og det offentlige.\nDownload "At styrke innovationsevnen og -lysten i regionens SMVer gennem nye partnerskaber B2B og mellem det private og det offentlige."\n3 Sammenfatning Projektets hovedmål: At styrke regionens vækst og erhvervsfremme ved at give regionale SMVer et kompetenceløft til at udnytte CSR-drevet innovation som en styrkeposition og vækstmulighed. At støtte og styrke regionens udvikling og viden om CSR-dreven innovation gennem samarbejder mellem virksomheder, videninstitutioner og det offentlige. At styrke innovationsevnen og -lysten i regionens SMVer gennem nye partnerskaber B2B og mellem det private og det offentlige. At regionens SMVer igangsætter initiativer inden for CSR-drevet innovation mhp. udvikling af nye produkter og serviceydelser baseret på CSR-drevet innovation. At styrke det innovative samspil ved at fokusere på virksomhedstilpasset innovationsfremme og ved at sikre en bredt funderet formidling. At bidrage til en regional first mover -fordel og konkurrencefordel inden for CSRdrevet innovation ved at udvikle brugerdrevne og praktiske redskaber til regionens SMVer. Projektet har opnået sine mål ved at: Lære af andres erfaringer ved at udføre et case studie af 43 best-practice cases. Involvere SMVer som tilhører målgruppen i projektet. Udvikle et web-værktøj, baseret på erfaringen fra casestudiet, som inspirerer og guider SMVer til at beskæftige sig med CSI-aktiviteter. Afholde en konkurrence om CSR-drevet innovation for regionens SMVer. Levere en alsidig række kommunikationsaktiviteter som for eksempel seminarer, workshops, konferencer, publikationer, artikler, hjemmesider, blogs osv. Metode: Projektet har været fokuseret på at samle viden gennem casestudier og interviews med SMVer fra målgruppen. Disse var baseret på kvalitative metoder gennem face-to-face interviews eller telefoninterviews. Både SMVer og eksperter blev involveret i udviklingen af web-værktøjet for at give projektet den nødvendige forståelse af SMVers behov. 1\n4 Innovationskonkurrencen har fokuseret på at uddanne de deltagende virksomheder, så de efterfølgende selv har innovationskompetencerne og -lysten til at arbejde videre med CSRdrevet innovation. Desuden har projektet udviklet og leveret en alsidig kommunikationsindsats. Den inkluderede workshops, seminarer og konferencer for interesserede virksomheder. Hovedresultater og konklusioner: Danske SMVer har et stort potentiale for at skabe CSR-drevet innovation. Det er konklusionen på case studiet af 43 best-practice cases. Det er åbenlyst, at mange af de virksomheder, der var involveret i projektet oplevede en positiv respons på deres produkter, tjenester og projekter, der er motiveret af samfundsmæssige problemer. Personerne bag de virksomheder, der har succes smed CSR-drevet innovation deler ofte ambitionen om at ændre samfundet til det bedre gennem innovation samtidig med, at de tjener penge. Det viser, at den personlige motivation er afgørende for arbejdet med CSR-drevet innovation i praksis. Projektets research har fundet stor variation i drivkraften bag de studerede innovationer. De fleste af virksomhederne i casestudiet oplever den samme slags barrierer, når de arbejder med CSR-drevet innovation. Især nye SMVer i gruppen oplever problemer, når de forsøger at rejse kapital til nye produkter, men også etablerede virksomheder har svært ved at overbevise deres ledelse om profitmulighederne ved de nye CSIprojekter. Nuværende lovgivning, der kan hæmme innovation er også et eksempel på en barriere, der kan opstå når man arbejder med CSR-drevet innovation. Mange af virksomhederne, der har været involveret i projektet modtager positiv respons fra deres kunder og interessenter bare ved at kunne bruge termer fra CSRdrevet innovation i beskrivelserne af deres produkter og tjenester. Eksempelvis tiltaler ansvarlige eller bæredygtige produkter mange interessenter, og for nogle virksomheder er det en fordel, når de forsøger at tiltrække potentielle investorer. Der er et behov for at modificere kommunikationen om CSR-drevet innovation. CSR er ligesom kombinationen af CSR og innovation stadig et ukendt koncept for mange SMVer i målgruppen. De deltagende virksomheder i innovationskonkurrencen har haft stor gavn af at samarbejde med en virksomhedskonsulent om CSR-drevet innovation. Efter konkurrencen svarer 78 % af virksomhederne, at de nu vil arbejdere videre med CSRdrevet innovation. 2\n5 1. FORORD 4 2. INTRODUKTION HVAD ER CSR-DREVET INNOVATION? PROJEKTETS FORMÅL METODER 8 3. RESULTATER FRA CASESTUDIER NORDISKE SMVER Metodevalg Undersøgelsens primære resultater Den filantropiske virksomhed (The Missionary Business) Den profitorienterede virksomhed (The Profit from Principles Business) Den samfundsansvarlige virksomhed (The Social Purpose Business Personerne bag CSR-drevet innovation Aktivistiværksætteren Den samfundsteknologiske iværksætter Social venture kapitalisten INTERNATIONALE VIRKSOMHEDER Metodevalg Barrierer i CSR-drevet innovation Udforskning af nye markeder Træge systemer Certificering Manglende viden DANSKE SMVER Casestudiets resultater OPSUMMERING ET NYT VÆRKTØJ - IDÉKOMPASSET UDVIKLINGSMETODE CSR-DREVET INNOVATION I PRODUKTUDVIKLINGEN FRA X-FACTOR TIL IDÉ-FAKTOR AFHOLDELSE AF IDÉ-FAKTOR KONKURRENCEN RESULTATER OG EVALUERING TILBAGEMELDINGER FRA VIRKSOMHEDER OG VIRKSOMHEDSKONSULENTER HVORDAN FÅR VI BUDSKABET UD? PROJEKTETS MÅLBARE RESULTATER PROJEKTETS RESULTATER OG KONKLUSIONER FORSKNINGSRESULTATER NY VIDEN OM CSR-DREVET INNOVATION UDVIKLING AF PRAKTISK VÆRKTØJ UDVIKLING AF NYE PRODUKTER OG SERVICES ØGET OPMÆRKSOMHED OM CSR-DREVET INNOVATION 45 APPENDIKS 1: OVERSIGT OVER VIRKSOMHEDER, DER HAR DELTAGET I PROJEKTET 47 APPENDIKS 2: RELEVANT LITTERATUR 52 APPENDIKS 3: PROJEKTPARTNERE OG DELTAGERE 54 3\n6 1. Forord Mange virksomheder har allerede opdaget de potentialer, der ligger i at udvikle løsninger til samfundets udfordringer. Faktisk gør flere og flere virksomheder disse udfordringer til deres forretning. Det er en fordel for samfundet og er samtidig en god forretning. Doing good og dooing well udelukker ikke nødvendigvis hinanden. Det, at virksomheder innoverer for at finde løsninger på sociale eller miljømæssige udfordringer, kan beskrives som CSR-drevet innovation eller CSI (Corporate Social Innovation). CSI handler om at skabe en succesfuld forretning ved at lade bæredygtighed være udgangspunktet for udviklingen af nye produkter eller services. Der findes allerede mange eksempler på virksomheder, der udvikler produkter, der imødekommer globale udfordringer som sygdom, urent drikkevand eller CO2 udledning. Mange virksomheder har opnået succes ved at gentænke deres forretning på en måde, der skaber mere profit og samtidig løser globale udfordringer. Særligt små og mellemstore virksomheder (SMVer) i Skandinavien har en fordel, når det kommer til CSR-drevet innovation. Det var konklusionen på en undersøgelse lavet for Erhvervs- og Selskabsstyrelsen af Harvard Business School i Undersøgelsen omhandlede konkurrencedygtighed og vækstmuligheder blandt SMVer og CSI blev understeget som det mest signifikante konkurrenceparameter. Dette skyldes blandt andet SMVers fleksibilitet, der gør dem i stand til at tilpasse deres produktioner til nye opståede nichemarkeder. På den måde kan de differentiere sig fra deres konkurrenter. Derudover giver den stærke velfærdstradition i norden et solidt fundament for udviklingen af nye velfærds-produkter, hvilket igen gør det oplagt for SMVere at arbejde med CSR-drevet innovation. Denne rapport er resultatet af et unikt samarbejde mellem fem nordiske lande. Danmark, Sverige, Norge, Finland og Island har alle bidraget til forskningen på feltet for CSR-drevet innovation og der er ligeledes foretaget et bredt spekter af kommunikationsaktiviteter og implementering. 4\n7 På vejene af projektet og dets partnere ønsker Erhvervs- og Selskabsstyrelsen at takke Vækstforum Sjælland for deres gavmilde økonomiske støtte, uden hvilken dette projekt ikke ville have været muligt. Vi håber, at dette projekt vil bidrage til en øget bevidsthed om de vækstmuligheder SMVer kan opnå ved at arbejde med CSR-drevet innovation og at flere virksomheder vil blive inspireret til at engagere sig i udviklingen af nye produkter og services til gavn for både der forretning og samfundet. Carsten Ingerslev Kontorchef i Center for Samfundsansvar Erhvervs- og Selskabsstyrelsen 5\n8 2. Introduktion Den globale økonomi udgør en historisk udfordring og mulighed for Danmark. Nye markedsøkonomier konkurrerer ikke kun prismæssigt, men i stigende grad også i forhold til viden en vækstkilde som vi troede var det unikke ved os. Dette rejser spørgsmålet om hvad den Danmark vil leve af i fremtiden. Vores samfundssystem udgør en uanerkendt styrke i forhold til virksomhedsøkonomi, og vores fælles værdier såsom lighed, tillid, inkludering og fleksibilitet danner en platform for nye forretningsforetagende som fokuserer på udviklingen af velfærdsprodukter, innovationsevner og en bæredygtig tilgang til design og forretningsudvikling. 2.1 Hvad er CSR-drevet innovation? De ovennævnte værdier og kompetencer er forbundet med dette projekts fokus som er CSRdrevet innovation. CSR (Corporate Social Responsibility - på dansk: virksomheders samfundsansvar) er et koncept, hvorved virksomheder frivilligt integrerer samfunds- og miljømæssige anliggender i deres forretningsgange og deres samspil med deres interessenter. CSR-drevet innovation kan altså defineres som en innovativ proces, der går efter at designe et profitabelt produkt eller en profitabel service som på en innovativ og brugerorienteret måde kan gavne miljøet eller samfundet. CSR-drevet innovation kaldes også Corporate Social Innovation (CSI på dansk: samfundansvarlig innovation). Ved at arbejde strategisk med CSR-drevet innovation, kan virksomheder øge deres vækst og konkurrencedygtighed. Et eksempel på CSR-drevet innovation er produktet LifeStraw som er udviklet af den danske virksomhed Vestergaard Frandsen. LifeStraw er et vandrensningsredskab, der er en kilde til rent vand i form af et tekstilmikrofilter, som holder i op til et år. Teknologien bag LifeStraw gør det muligt at skaffe rent vand i områder, der normalt ikke har adgang til det. Et andet eksempel er virksomheden Pressalit Care. De har startet en dialog med deres interessenter, og på basis af denne dialog udvikler, producerer og markedsfører de udstyr til køkken og bad til installation i fysisk handikappedes hjem. Dette er eksempler på, hvordan traditionelle virksomheder kan tænke utraditionelt og hvordan CSR og innovation går hånd i hånd med profit. 6\n9 2.2 Projektets formål Vi har i Danmark lang tids erfaring i at løse samfunds- og miljømæssige udfordringer. Kombineret med vores høje niveau inden for teknisk ekspertise giver det os et fast fundament for vækst gennem CSR-drevet innovation. På en CSR-konference afholdt af Erhvervs- og Selskabsstyrelsen og Copenhagen Business School, før projektets start, blev det bekræftet, at CSR-drevet innovation mødes med stigende international interesse. 130 forskere konkluderede, at CSR-drevet innovation er af de mest lovende markedsmuligheder for SMVer. Det er yderligere understøttet af et studie fra Harvard University (2005) hvor 66 % af de interviewede SMVer kan konstatere, at CSR-drevet innovation bidrager til et positivt økonomisk resultat. Det samme studie understreger, at CSR-drevet innovation styrker konkurrenceevnen for SMVer, da de i højere grad vil kunne differentiere sig fra deres konkurrenter, forbedre deres marketing og tiltrække dygtige medarbejdere. Alligevel har kun 26 % af de interviewede SMVer udviklet CSR-orienterede produkter eller services, hvilket tydeligt indikerer vigtigheden af et initiativ for kompetence- og kapacitetsudvikling. Formålet med projektet har været at styrke konkurrenceevnen hos Region Sjællands SMVer ved at udstyre dem med mere viden om, hvordan man benytter sig af CSR-drevet innovation. Endnu et vigtigt mål har været at udvikle konkret rådgivning, værktøjer og metoder til at implementere CSR-drevet innovation. Ved at have et særligt regionalt fokus, har det været formålet, at bidrage til en regional first-mover -fordel for regionens virksomheder ved at udvikle deres innovationsevne og -lyst. Det er anerkendt internationalt og på EU-niveau, at CSR-drevet innovation har salgsværdi og økonomisk betydning. Men det er også nødvendigt, at SMVerne anerkender dette. Projektet har haft til formål, at støtte og opgradere regionens SMVer med viden og konkrete værktøjer inden for CSR-drevet innovation, hvilket vil forbedre deres konkurrenceevne og vækst. Projektet har fokuseret på SMVers uudnyttede potentiale for at bruge CSR-drevet innovation som drivkraft til at øge konkurrenceevne og vækst. Et langsigtet mål har været at få SMVer til at brande nye produkter og services, der kan hjælpe med at løse samfunds- og miljømæssige udfordringer. Projektet har også sigtet mod at gøre CSR-drevet innovation lettilgængeligt for regionens virksomheder ved at præsentere og kommunikere viden og resultater fra projektet på en lettilgængelig måde. 7\n10 Endnu et formål har været at guide og inspirere SMVerne til at engagere sig i CSI-aktiviteter for at øge antallet af innovative løsninger på globale udfordringer. Projektet har sigtet mod at udstyre regionens SMVer med konkrete retningslinjer til, hvordan de strategisk kan implementere CSR-drevet innovation i deres virksomhedsaktiviteter så innovation, styrket konkurrenceevne og vækst går hånd i hånd. 2.3 Metoder For at sikre implementering af det overordnede formål med projektet at guide og inspirere regionens SMVer til at engagere sig i CSI-aktiviteter og dermed øge antallet af innovative løsninger har fokus været på forskellige niveauer af implementering. Aktiviteterne kan inddeles i 4 niveauer indsamling af viden, udarbejdning af værktøjer, træning og kommunikation om resultaterne. Studierne som var designet til at samle viden om CSR-drevet innovation har været baseret på kvalitative metoder. Casestudierne blev udført gennem adskillige interviews med virksomhedsejerne og andre nøglepersoner. Efter indsamlingen af data blev en samlet tværgående analyse udført. I udviklingen af værktøjer inkluderede projektet både SMVer og eksperter for at få den nødvendige indsigt i SMVers behov. Dette blev gjort for at sikre en konstruktiv dialog med SMVerne om deres specifikke muligheder og udfordringer. I løbet af processen er flere workshops, interviews og test blevet afholdt. Projektets træning af regionens virksomheder har fundet sted i regi af en innovationskonkurrence, hvor knap 60 virksomheder deltog. I løbet af konkurrencen har alle virksomhederne haft en virksomhedskonsulent tilknyttet, der har guidet dem i innovationsprocessen. De har fået en grundig indføring i emnet og er blevet guidet i brugen af de værktøjer projektet har udviklet og stillet til rådighed. Projektet har også udviklet og udført en alsidig og dynamisk kommunikationsindsats. Herigennem har projektet udbredt information og øget kendskabet til projektets resultater. Kommunikationsindsatsen har også inkluderet workshops, seminarer og konferencer for interesserede virksomheder. De enkelte aktiviteter i projektet, de anvendte metoder samt projektets resultater og konklusioner er beskrevet i de følgende kapitler. 8\n11 3. Resultater fra casestudier I forbindelse med projektet er der foretaget flere casestudier af best practice-virksomheder, med det formål at lære af tidligere erfaringer med CSR-drevet innovation. Materiale fra 43 cases er blevet indsamlet og analyseret, og resultatet giver et bredt billede af de udfordringer, som virksomhederne støder på i forbindelse med integrationen af CSR i deres arbejde med innovation. Desuden har projektet opnået viden om de fordele og vækstmuligheder, som opstår, når virksomhederne med succes kombinerer CSR og innovation. Med disse bestpractice-cases er det ønsket at motivere flere virksomheder til at gøre brug af samfundsansvar (CSR) som en potentiel drivkraft for innovation. Projektets caseanalyser er inddelt i tre sektioner: 15 nordiske SMVer, 10 større internationale virksomheder og 18 danske SMVer. Hver sektion er beskrevet i detaljer nedenfor Nordiske SMVer Researchen af 15 nordiske SMVer er resultatet af et unikt samarbejde mellem CSR-forskere fra handelsskoler i Oslo, Reykjavik, Helsinki, Stockholm og København som tilsammen danner grundlag for Nordic Centre for Corporate Responsibility (NCCR). Målet med researchen har været at generere og udbrede viden i Norden om CSR-drevet innovation i SMVer. I tæt samarbejde med 15 case-virksomheder, som alle er involveret i CSR-drevet innovation, har undersøgelsen bibragt ny og værdifuld viden om tankegangen hos den CSR-drevede iværksætter og processerne omkring CSR-drevet innovation. Undersøgelsen er koordineret af Copenhagen Business School, og resultaterne er publiceret i rapporten CSR-driven innovation towards the social purpose business og brochuren Corporate social Innovation an easy reader. Begge kan downloades som publikationer fra adressen Det bemærkes, at studierne og analyserne oprindeligt er foretaget på engelsk for at gøre et nordisk samarbejde muligt. I det følgende er begreber og vendinger, hvor det er meningsfyldt frit oversat til dansk med gengivelse af det oprindelige engelske udtryk. Alternativt er begreberne bevaret i deres engelske form. En oversigt over de 15 nordiske virksomheder findes i appendiks 1. 9\n12 3.1.1 Metodevalg Et af undersøgelsens hovedmål har været at identificere og analysere de vigtigste trin i CSRdrevet innovation blandt SMVerne, set i en nordisk kontekst. Derfor har projektet stillet følgende spørgsmål: 1. Hvilke typer organisationer, som tager del i arbejdet med strategisk CSR-drevet innovation, kan der skelnes imellem? På hvilken måde differentierer de sig fra hinanden? 2. Hvem står bag disse organisationer, og hvad gør dem til sociale iværksættere? 3. Hvordan fungerer processen med at identificere mulighederne i arbejdet med CSR-drevet innovation, og hvad kan fremtidige iværksættere lære af denne proces? Undersøgelsen bestod af to dele: Et landeinddelt casestudie og en samlet tværgående analyse. Undersøgelsen foregik i de nordiske lande med specifikt fokus på SMVer og nystartede virksomhederne. NCCR s samarbejdspartnere i de nordiske lande fik hver lov at udvælge tre relevante cases. Data blev indsamlet gennem både dokumentanalyse og interviews med to til tre nøglepersoner i de pågældende virksomheder. Første skridt var at udarbejde dybdegående casebeskrivelser. Løbende revideringer blev foretaget for at sikre sammenlignelighed i den færdige dataindsamlings-proces. I alt blev 15 cases færdiggjort. Den samlede tværgående analyse blev påbegyndt på en todages konference, hvor alle de tilknyttede forskere deltog. Ideer og udvikling fra denne konference blev senere redigeret og videreudviklet gennem en eksperimentel proces, hvor man skiftede imellem dataanalyse og teoriudvikling Undersøgelsens primære resultater Undersøgelsen af de 15 nordiske case-virksomheder er i høj grad med til at understrege de mange facetter og sider af CSR-drevet innovation. Alle undersøgte virksomheder har en forskellig indgangsvinkel til deres arbejde med CSR-drevet innovation, som indikerer hvilke mål de vil opnå gennem arbejdet. Målet med virksomhedernes arbejde med CSR-drevne innovationer er enten profit eller påvirkning af samfundet eller en kombination af de to. Der er tre forskellige typer virksomheder som arbejder med CSR-drevet innovation: Den 10\n13 filantropiske virksomhed (eng: The Missionary Business) er drevet af intentionen om påvirkning af samfundet (social impact) og har dette som strategisk mål. Den profitorienterede virksomhed (eng: The Profit from Principles Business) går efter et mere almindeligt forretningsmæssigt mål: At generere profit. Deres samfundsansvar bruges som middel til at nå virksomhedens mål. Den samfundsansvarlige virksomhed (eng: The Social Purpose Business) søger at skabe en ligevægtig kombination af profit og påvirkning af samfundet, og prioriterer begge som en vigtig del af deres strategi. Figur 1: Typologi af CSR-drevet innovation forretningsforetagender (Hockerts, 2008) Den filantropiske virksomhed (The Missionary Business) Virksomhederne i denne kategori vælger hovedsageligt at koncentrere kræfterne om CSRdrevet innovation, fordi de ønsker at gøre en forskel i forhold til samfundet. De mener, at et at drive forretning bedst vil kunne hjælpe dem i at opnå dette mål. Så profit er blot et middel til målet. Disse menneskers motivation er et ønske om at påvirke samfundsudviklingen. Først efter at have identificeret de sociale problemer, begynder de at tænke i mulige forretningsstrategier og profit, så de kan få økonomien i projektet til at løbe rundt. Den svenske virksomhed Ekolådan er et glimrende eksempel på netop denne type foretagende. Ekolådan blev stiftet med det formål at sikre større tilgængelighed af biodynamiske frugter og grøntsager i Sverige. At tjene penge ved hjemmelevering af 11\n14 biodynamiske varer var kun en sekundær tanke, som udsprang af virksomhedens overordnede arbejde med samfundsansvar Den profitorienterede virksomhed (The Profit from Principles Business) Disse virksomheder har det modsatte mål af de filantropiske virksomheder. Her er CSRarbejdet et middel i jagten på at skaffe sorte tal på bundlinjen. Ofte stiftes virksomhederne af forretningsmænd, som har opdaget en ny markedsefterspørgsel og dermed en profitabel niche. De er bevidst om, at deres samfundsansvarlige fokus vil lokke kunder i butikken, men de ville som regel ikke tøve med at opstarte en virksomhed uden CSR-fokus, hvis der var flere penge i det. Eksempler på denne type virksomhed er norske FIN og danske NOIR. Begge er nystartede tekstilvirksomheder, som søger at opnå en position som etablerede brands inden for modeverdenen ved hjælp af et image baseret på etisk adfærd og brugen af organisk bomuld til deres produkter. Begge virksomheder har fokus på at udvide deres arbejde med CSR til virksomhedens mange leverandører, men samtidig lægger ejerne ikke skjul på, at det var indtjeningsmulighederne, der tiltrak dem Den samfundsansvarlige virksomhed (The Social Purpose Business) De fleste af virksomhederne i undersøgelsen stræber efter at være alsidige samfundsansvarlige virksomheder. De prioriterer både profit og samfundsansvar højt. De kendetegnes ved at have CSR som en indgroet del af deres forretningsstrategi, men er samtidig fast besluttet på at generere overskud i virksomheden. Som eksempel kan nævnes den danske nyetablerede internetplatform MY4C, som letter økonomisk långivning mellem investorer og afrikanske entreprenører. Virksomheden har en klar målsætning om at være med til at udrydde fattigdom i Afrika inden Grundlæggerne af MYC4 mener ikke, at velgørenhed er nok i kampen for at leve op til målsætningen og derfor opstartede de virksomheden som en for-profit markedsplads for mikrofinans. Håbet er via hjemmesiden at skaffe ekstra kapital til Afrika, hvilket kan være med til at forbedre vilkårene for afrikanske låntagere gennem øget gennemsigtighed. MY4C mener, at hvis deres målsætning skal opnås er de nødt til at bevise, at deres forretningsstrategi er holdbar og profitabel. Den norske virksomhed Th!nk Global er et andet godt eksempel på en samfundsansvarlig 12\n15 virksomhed. Ejet af en gruppe clean tech-investorer hersker der ingen tvivl om, at idéen er at tjene penge, men samtidig er det vigtigste element i deres forretningsstrategi deres miljømæssige mål om at være med til at redde klimaet ved at erstatte fossile brændstoffer Personerne bag CSR-drevet innovation På grund af deres evne til at kombinere filantropi og forretningssans kaldes stifterne af CSRdrevne virksomheder ofte for sociale entreprenører. Dog er der stor forskellighed blandt personlighederne bag CSR-drevet innovation. To faste karakteristika synes at være gennemgående. Iværksætterne har alle et ønske om at få et bestemt udbytte ud af situationen, og de mener det er muligt at nå målet. I casestudierne kunne der identificeres tre undergrupperinger af de sociale iværksættere: Aktivistiværksætteren (The activist entrepreneur), Den samfundsteknologiske iværksætter (The social technopreneur) og social venture kapitalisten (The social venture capitalist). Figur 2: Venn-diagram of de tre undergrupperinger af sociale iværksættere (Hockerts, 2008) Aktivistiværksætteren Prototypen på en social iværksætter er bedst beskrevet som en aktivistisk iværksætter. Denne type iværksætter karakteriseres ved en medfølelse over for både mennesker og miljøet. Uretfærdighed i samfundet motiverer den aktivistiske iværksætter til kaste sig ud i sociale foretagender (social ventures). De bliver besat af deres egne idéer og er villige til at ofre alt på at ændre verden til det bedre. Hvor en forretningsmand kan skabe helt nye industrier, fokuserer de visionære på at finde nye løsninger på samfundsmæssige problemer og få dem 13\n16 implementeret på en større skala. De motiveres af forretningsmæssig succes, men størst er drømmen om at transformere verden. Et eksempel på en aktivistisk iværksætter er Bjarne Henneman. Som far til et handicappet barn har han længe kendt til handicappedes behov. Til trods, at hjælpen til handicappede gennem de seneste årtier er blevet forbedret, lægger stigende omkostninger en dæmper på, hvad kommunerne er i stand til at gøre på området. Bjarne Henneman fandt frem til at mangel på spillerum og innovativ tankegang var en del af årsagen til den kroniske pengemangel og gjorde det til sin mission at strømline leverandørkæden såvel som den administrative proces hos handicaphjælpeorganisationerne. Ved at fokusere på teknisk innovation og effektivitet, har han været i stand til at hjælpe talrige kommunale plejeinstanser med at administrere deres udgifter og derved få budgetterne til at række længere, så der er flere penge at give til de handicappede Den samfundsteknologiske iværksætter Den samfundsteknologiske iværksætter er drevet af viljen til at studere og forbedre eller udvikle en teknologi, som kommer samfundet til gavn. Deres primære drivkraft er troen på, at samfundsmæssige problemer kan afhjælpes med den rette teknologiske løsning. Empati og moral spiller en mindre rolle hos dem. Og selvom de nok håber på at tjene på deres opfindelse, er det deres forkærlighed for pilleri og at overvinde uoverkommelige odds som inspirerer dem. Det er grundlæggende chancen for at præstere mod alle odds, som inspirerer dem. Samfundsteknologiske iværksættere bruger ofte kompliceret teknologi og benytter sig af sofistikeret faglig kunnen til at udforme detaljerne i deres opfindelse. Desuden har denne type iværksætter ofte et robust akademisk netværk og baggrund. Et slående eksempel på en samfundsteknologisk iværksætter er grundlæggeren af islandske Marorka, Jón Ágúst Thorsteinsson. Hans virksomhed leverer banebrydende energistyringssystemer til oceangående skibe. Jón Ágúst havde allerede erfaring som ingeniør i en virksomhed han var med til at udvikle og som var leverandør for den islandske fiskeriindustri. På grund af hans arbejde var han opmærksom på behovet for at kunne styre energiforbruget i et miljø med stigende omkostninger for brændstof og øget konkurrence. Der blev ikke støttet op om hans ide og da han mistede sit job i sin gamle virksomhed, besluttede han sig for at starte en ny forretning. 14\n17 3.1.9 Social venture kapitalisten Det er først for nylig at denne type sociale iværksættere er begyndt at myldre frem. Social venture kapitalister er ofte iværksættere med en betydelig mængde forretningssans. Da de er overbevist om, at markedet er den ultimative kraft i kampen mod samfundsproblemer, involverer de sig i opstarten af virksomheder med et samfundsmæssigt formål med intentionen om at det skal blive både profitabelt og socialt ansvarligt. Den aktivistiske iværksætter vurderer hovedsageligt succesen ud fra deres påvirkning af samfundet, hvorimod social venture kapitalister typisk måler deres præstation i profit og afkast. Social venture kapitalister er ofte mere realistiske, når de vurderer deres ideers markedspotentiale. Med erfaring i etablering af virksomheder og med en baggrund i erhvervslivet er de også mere åbne over for professionel støtte fra netværk og sociale investorer. Et eksempel på en social venture kapitalist er Mads Kjær, stifteren af og direktøren for mikrofinans-websitet MY4C. Mads startede sin karriere i farens bilforhandler i Svendborg i 1984 og samlede virksomheden om at levere køretøjer og mobile løsninger til humanitære organisationer kloden rundt. Mads udviklede unikke løsninger, som hjalp hjælpeorganisationer med at tackle transportproblemerne i nogle af verdens mest ufremkommelige områder. Måske var det hans klienters samfundsansvarlige fokus eller Mads egne oplevelser fra Afrika, som motiverede ham til at udarbejde en CSR-politik for firmaet. Virksomheden tilsluttede sig FN s Global Compact og lagde især stor vægt på at få forbedret sikkerheden på vejene i Afrika. I sin iver efter at gøre endnu mere for at hjælpe Afrika, begyndte Mads at udtænke nye idéer. Det mundede ud i idéen om at starte en web-baseret platform, hvor almindelige investorer kunne hjælpe med at skaffe kapital til afrikanske iværksættere ved at låne penge ud til en fornuftig rente. Typologien oven for viser en bred variation af muligheder, men i det store og hele understreger de forskellige cases vigtigheden af, at arbejdet med CSR spiller en central rolle i virksomhedernes strategi. 15\n18 internationale virksomheder Ti internationale virksomheder er blevet udvalgt og interviewet. Fem af de ti er danske virksomheder med udenlandske aktiviteter, mens de øvrige fem er internationale virksomheder med en afdeling i Danmark. Et vigtigt mål for undersøgelsen har været at identificere de forskellige barrierer, som store virksomheder støder på i arbejdet med CSRdrevet innovation. Indsamling og bearbejdning af data er udført i samarbejde med virksomheden Social Action og analyseinstituttet FORA. Cases og analyse er beskrevet i rapporterne CSI. Samfundsansvarlig Virksomhedsinnovation Når virksomhederne tager del i løsningen af de globale udfordringer og Corporate Social Innovation Case studies - som begge kan downloades fra hjemmesiden En oversigt over de 10 internationale virksomheder findes i appendiks Metodevalg Virksomhederne blev udvalgt og analyseret efter fem kriterier. 1. Social eller miljømæssig innovation Præmissen er, som ved alle CSR-innovationer, at produktet skal have en ny tillægsværdi. Produktet skal være konkurrencedygtigt på markedet og kunne vinde markedsandele fra lignende produkter, som ikke er produceret med samme omtanke for miljøet og samfundet. En anden mulighed er, at CSR-produktet er så nytænkende, at det skaber en helt ny niche på markedet. 2. Sociale eller miljømæssige effekter Produktet af et CSR-projekt skal have en direkte positiv effekt på samfundet eller miljøet. Det skal have en målelig effekt på den problemstilling, det var skabt til at gøre noget ved. Eksempler på det kan være en nedbringelse af CO2-udledningen, mindsket forbrug af overflødig emballage, mindre brug af kemikalier, skaffe flere jobs eller sikre rent drikkevand. Denne effekt bør vokse proportionelt i forhold til antal solgte produkter. 3. Social eller miljømæssig påvirkning Dette kriterium handler om projektets langvarige effekt. Kan projektet eksempelvis sprede ringe i vandet og påvirke antallet af produkter med social eller miljømæssig 16\n19 påvirkning. Er den nye viden brugbar i den globale bæredygtige udvikling og vil den inspirere andre til at andre vil kaste sig over lignende projekter. 4. Socialt eller miljømæssigt forløb Har projektet gennemgået et læringsforløb for at finde frem til den bedste løsning ved at generere alternative løsninger og ved at kigge på supplerende teknologi og partnere? Var processen struktureret ud fra ønsket om at skabe en betydningsfuld løsning i sidste ende? 5. Social eller miljømæssig virksomhed Hvilken forretningsstrategi bærer CSI-projektet? Repræsenterer CSI-projektet et vækstområde i virksomheden på både kort og lang sigt? Er CSI-projektet i stand til at yde noget i forhold til mere traditionelle projekter og hvordan ser vækstmulighederne ud i fremtiden? Barrierer i CSR-drevet innovation Virksomheder støder generelt på barrierer, når de arbejder med CSR-drevet innovation fordi løsningerne de leverer ofte ikke er set før. Nuværende systemer og lovgivning er baseret på eksisterende løsninger. Nye opfindelser vil derfor ofte kræve justeringer afhængig af omstændighederne. De mange udfordringer varierer alt efter virksomhedens fokus hvad enten det er miljømæssigt bæredygtig innovation eller innovation, der fokuserer på nye markeder i udviklingslande. De ti virksomheder i denne analyse har identificeret fire områder, der skaber barrierer for deres innovation Udforskning af nye markeder Når en virksomhed første gang fokuserer på at løse problemer, der ikke kan relateres til deres kerneforretning, kan den blive nødt til at træde ind på markeder, hvor driftsforholdene er anderledes. I nogle industrier findes der lovgivning, som bestemmer, hvilke typer virksomheder, der har ret til at gøre hvad. En virksomhed uden tilknytning til en pågældende industri, kan møde forhindringer i den industrispecifikke lovgivning, hvilket kan være en hindring for innovationsprocessen. Hvis en virksomhed vil opnå de nødvendige rettigheder i industrien, må den opfylde særlige betingelser, hvilket ikke altid er muligt. 17\n20 Virksomheden Better Place Denmark, der udvikler ny infrastruktur, der gør det muligt, at sælge strøm til danske elbil-ejere, kan bruges som eksempel på, hvordan nuværende lovgivning tager farten af innovation. Indenfor EU s grænser er det kun helt specifikke typer virksomheder, der må sælge elektricitet. Opfinder man en ny infrastruktur i salget af elektricitet til bilejere, tager den nuværende lovgivning ikke højde for de nye aspekter i salget af elektricitet. Better Place Denmark står derfor over for nogle helt særlige udfordringer i forbindelse med designet af deres fremtidige salg af elektricitet. Dette bliver udfordret af den nuværende lovgivning om salget af energi. Ligesom de større virksomheder oplever SMVerne, at deres målgrupper og investorer har mistillid til deres produkt eller teknologi. Denne skepsis har ofte grobund i gamle fordomme og mangel på viden om for eksempel ny teknologi. Til trods for de nævnte udfordringer lykkes det mange af virksomhederne at opnå investeringer. Det positive fokus på eksempelvis bæredygtighed og den voksende interesse for disse produkter, gør desuden virksomhederne, der opererer på det globale marked for grøn energi, til attraktive arbejdspladser for velkvalificerede medarbejdere. Evnen til at danne partnerskaber er en vigtig færdighed blandt mange af SMVerne. Dette på grund af kompleksiteten ved innovation som også gælder for CSR-drevet innovation. Ofte har én enkelt virksomhed ikke alle de nødvendige kompetencer til at skabe nye og bæredygtige løsninger. Derfor har de brug for partnere med supplerende kompetencer. Mange af SMVerne består af iværksættere som ofte er vant til at samarbejde med mange forskellige slags mennesker og har et stort netværk som de involverer, når det er nødvendigt. Mange af de succesrige SMVer har oplevet, at deres opfindelser skaber nye markeder og derved giver virksomheden first mover-fordele. Det sociale og miljømæssige perspektiv ser ud til at differentiere CSI-virksomheder fra almindelige virksomheder. Desuden har det nyhedsværdi og kan skabe god offentlig opmærksomhed at skabe en bæredygtig løsning til nogle at de presserende globale miljømæssige problemer Træge systemer De Infrastrukturer og systemer, der eksisterer i dag, er baseret på datidens livsstil, produktionsprocesser og forbrugsvaner. De er vanskellige at ændre, da de er påvirket af 18


LSU- møde Området for Sundhedsuddannelser - PDF\nLSU- møde Området for Sundhedsuddannelser\nDownload "LSU- møde Området for Sundhedsuddannelser"\n1 LSU- møde Området for Sundhedsuddannelser 17. august 2015 Mødested: Blangstedgårdsvej, lokale F1.29 Starttidspunkt: Sluttidspunkt: Mødeleder: SOPE Referent: Bianca Dreyer Hyre Deltagere: Lena Busch Nielsen, Birgitte Ebbe Mathiesen, Jette Rasmussen, Christian Arbjerg Gøttsch Hansen, Finn Ravnkilde Marlet, Brit Sander Bruun, Nabil Karas, Helle Guldborg K. Nielsen, Marianne Gellert Olesen, Søren Pedersen. Afbud: Dagsordenspunkter: 1. Kriterier for optagelse på Ph.d. kandidatlisten i Området for Sundhedsuddannelser (SOPE) (40 min) 2. Handlingsplan APV 2014 forandringsprocesser og arbejdspres (BSBR) (40 min) 3. Teamlederens ansvar, kompetence og opgaver (SOPE) (40 min) 4. Implementering af nye sundhedsfaglige uddannelsesbekendtgørelser (SOPE) (45 min) 5. Udpegning af bedømmer til udvalg vedr. undervisningspris (SOPE) (15 min) 6. Lokale kvalitetsdrøftelser i efteråret 2015 (SOPE) (30 min) 7. Korte orienteringspunkter (SOPE) (15 min) 1\n2 1. Kriterier for optagelse på ph.d kandidatlisten i Området for Sundhedsuddannelser Søren W. Petersen 1.1 Sagsfremstilling På LSU seminaret den var der en drøftelse af Sundhedsuddannelsernes forskningsstrategi, forskningsorganisering, forskningsprogram samt kompetenceudvikling i forhold til forskerkompetencer på Ph.D niveau. Der er efterfølgende udarbejdet en Ph.d håndbog der skal betragtes som en guide rettet mod underviserne og ift hvilke programmer som der er iværksat mhp at kvalificere til optagelse på et ph.d forløb. Guiden indeholder en beskrivelse af: Præ-ph.d forløb for adjunkter og lektorer i Området for Sundhedsuddannelser Elementer i præ-ph.d forløb i Området for Sundhedsuddannelser Forskeruddannelse på Universitet/SDU Karriereveje efter Ph.d.-uddannelse i Området for Sundhedsuddannelser herunder Post-doc forløb samt docentstillinger. For at skabe gennemsigtighed ift hvad der skal til for at blive prioriteret til et Ph.d uddannelsesforløb er der udarbejdet et sæt kriterier. Der er desuden også udarbejdet en Ph.d kandidatliste i Området for Sundhedsuddannelser. Kriterierne og kandidatlisten skal offentliggøres umiddelbart efter behandlingen på LSU mødet. Der offentliggøres to lister - en liste med medarbejdere i den enkelte uddannelse og en samlet oversigt over medarbejdere i Området for Sundhedsuddannelser. 1.2 Indstilling Under punktet skal der tages stilling til kriterierne for optagelse på kandidatlisten 1.3 Bilag a) Håndbog Udvikling af forskningskompetencer indenfor Området for Sundhedsuddannelser på University College Lillebælt b) Kriterier for optagelse på ph.d listen c) Ph.d listen 2. Handlingsplan APV forandringsprocesser og arbejdspres Brit Sander Bruun 2.1 Sagsfremstilling 2\n3 Sundhedsuddannelsernes APV rapporter blev behandlet på et fællesmøde mellem LAU og LSU i Området for Sundhedsuddannelser den Opsummerende er følgende problemstillingerne stort set gennemgående i alle APV rapporterne: 1. Arbejdspres (manglende overblik, ubalance mellem opgaver/ ressourcer) 2. Omfanget og hastighed i forhold til forandringsprocesser 3. Mobning og bagtalelser 4. Konflikter 5. Faldrisiko (ledninger på gulvet i undervisningslokaler) På mødet blev det aftalt, at LAU arbejde videre med punkt 3 til 5, samt at den enkelte uddannelse/udbudssted og LSU arbejdede videre med punkterne 1 og 2. LSU har efterfølgende valgt, at analysere data (de kvalitative udsagn) fra APV undersøgelsen fra de 7 udbud ud fra følgende begreber værdierne i Social Kapital : 1. Mening 2. Indflydelse 3. Forudsigelighed 4. Selvstændighed og støtte 5. Anerkendelse og belønning 6. Ressourcebalance De 6 værdier er hver især og samlet set centrale elementer ift at skabe et godt psykisk arbejdsmiljø. Den samlede analyse blev behandlet af LSU. Idet analysen er foretaget på baggrund af det samlede datamateriale og er af generel karakter, vil der dels være udfordringer der ikke er relevante i alle afdelinger og dels være specifikke udfordringer i den enkelte uddannelse som ikke er medtaget i analysen. Leder og medarbejdere i den enkelte uddannelse/udbudssted må vurdere hvilke dele af analysen der er særlig relevant for den pågældende uddannelse/udbudssted. Handlingsforslagene er beskrevet samlet ift de 6 værdier og inddrager både et organisatorisk niveau der omfatter UCL, Området for Sundhedsuddannelser og sundhedsuddannelsernes LSU og LAU et gruppe niveau der omfatter Uddannelsesniveau og teamniveau samt et individ niveau. Idet løsningsforslagene er formuleret generelt vil der være forslag der ikke er relevante i alle afdelinger eller forslag der allerede er implementeret. Leder og medarbejdere i den enkelte uddannelse/udbudssted prioriterer hvilke forslag der skal arbejdes videre med. 2.2 Indstilling Under punktet skal LSU kvalificere og tage stilling til handlingsplanen. 2.3 Bilag Handlingsplan APV Forandringsprocesser og arbejdspres\n4 3. Teamlederens ansvar, kompetence og opgaver Søren W. Petersen 3.1 Sagsfremstilling Funktionen som faglig og pædagogisk teamleder er central dels ift at drive en uddannelse og dels ift at lede uddannelsesteam. Stillingen er en underviserstilling som adjunkt/lektor omfattende følgende 3 hovedopgaver: teamledelse, undervisning og udviklingsopgaver. Omfanget af opgaverne indenfor de tre kategorier aftales med Uddannelseschefen. Der er knyttet et funktionstillæg til stillingen I henhold til funktionsbeskrivelsen har teamlederen et delegeret: fagligt, pædagogisk og ressourcemæssigt ansvar for udviklings- og driftsaktiviteter knyttet til xxxx samt ansvar for udvikling af teamets samarbejds og arbejdsprocesser, samt teamets kommunikations-, diskussions- og beslutningsprocesser og bidrager med et konstruktivt og dialogbaseret samarbejde såvel internt som eksternt samt til realisering af Sundhedsuddannelsernes områdestrategi. Teamlederens generelle opgaver: Koordinerer teamets faglige og pædagogiske opgaveløsning i forhold til drift og udvikling af de opgaver som teamet er ansvarlig for (overblik, prioritering, målrettethed, fremdrift). Fokuserer på mål, mening, drive, dynamik, sammenhæng og resultater i teamets arbejde. Forvalter og dokumenterer anvendelsen af ressourcer til drift og udvikling, som teamet tildeles, og bidrager til effektivisering og kvalitetsudvikling af teamets administrative processer og uddannelsesdrift. Udarbejder fagfordeling med udgangspunkt i ønsker fra underviserne og ud fra Uddannelseschefens overordnede ressourcerammer. Varetager konkret udmøntning af studieaktiviteter, inkl anvendelse af allokerede medarbejderressourcer i samarbejde med teamets medarbejdere. Evaluerer, justerer og udvikler uddannelsens studieaktiviteter indenfor gældende bekendtgørelse og studieordning. Holder uddannelseschefen informeret om, hvad teamet aktuelt arbejder med samt om der er aktuelle problemstillinger, som kræver uddannelseschefens medvirken. Medvirker ved ansættelse af nye medarbejdere. Medvirker til at nye teammedlemmer integreres i teamet. Teamlederens specifikke opgaver fastlægges af uddannelsen. 3.2 Indstilling Under punktet skal der tages stilling til funktionsbeskrivelsen og være en drøftelse af de evt snitfladeudfordringer der er ift funktionerne som uddannelseschef og underviser. 4\n5 3.3 Bilag Udkast til Organisationsdesign. Området for Sundhedsuddannelser i UCL Implementering af nye sundhedsfaglige uddannelsesbekendtgørelser Søren W. Petersen 4.1 Sagsfremstilling Styrelsen for Videregående uddannelser er i færd med at udvikle nye uddannelsesspecifikke rammebekendtgørelser for hver af de sundhedsfaglige professionsbacheloruddannelser. I forlængelse heraf har professionshøjskolerne (herunder UCL) til opgave at udvikle og implementere institutionsspecifikke studieordninger for hver af sundhedsuddannelserne, der har virkning fra Det forventes at uddannelsesbekendtgørelsen sendes i høring , hvorefter studieordningsarbejdet kan iværksættes lokalt. Lederrådet har besluttet at udviklingsarbejdet projektorganiseres på følgende 2 niveauer - hvor processerne afvikles parallelt og forskudt: - et Område niveau, hvor organiseringen fastlægges af Lederrådet i en projektbeskrivelse. Områdeniveauet har fokus på tværgående initiativer og indsatser. - et Uddannelsesniveau, hvor organiseringen fastlægges af uddannelseschefen i en projektbeskrivelse og på baggrund af fælles principper fastlagt af lederrådet (det vil sige i 5 monofaglige projektbeskrivelser). Processen ift udvikling af projektbeskrivelserne er følgende: - (11.8) 1. udkast til projektbeskrivelser behandles i strategisk lederråd - (17.8) LSU orienteres om arbejdet ift projektorganiseringen af udviklingsarbejdet - (27.8) 2. udkast til projektbeskrivelser behandles i Lederrådet herunder drøftelse af hvilke lokalt definere tværgående udviklingsprojekter der skal igangsættes (jf leveranceafsnittet i Område projektbeskrivelsen). - (10.9) Stillingtagen til de endelige projektbeskrivelser i Lederrådet samt til hvilke tværgående udviklingstiltag der iværksættes. 4.2 Indstilling Punktet er til orientering og drøftelse. 4.3 Bilag a) 1. Udkast Udvikling og implementering af nye sundhedsfaglige studieordninger. dateret b) 1. udkast til Sygeplejerskeuddannelsen Ny studieordning dateret Der foreligger ligeledes et 1. udkast til projektbeskrivelser for de øvrige 4 sundhedsuddannelser. Disse er ikke 5\n6 vedhæftet som bilag idet de stort set er identiske med projektbeskrivelsen fra Sygeplejerskeuddannelsen. 5. Udpegning af bedømmer til udvalg vedr. underviserpris Søren W. Petersen 5.1 Sagsfremstilling UCL ønsker med Strategitjek at kunne levere fremragende uddannelse. Der etableres derfor en årlig underviserpris, der på indstilling fra grupper af studerende tildeles inden for henholdsvis Området for sundhedsuddannelser, Området for pædagogik-samfundsfaglige uddannelser og Området for kompetenceudvikling og undervisningsmidler. Priskomiteen består af 2 studerende udpeget af studenterorganisationerne, 3 Undervisere udpeget af LSU erne samt Uddannelsesdirektøren. Priserne der består af et rejselegat på hver kr uddeles i september. Priserne kan tildeles til medarbejdere med ansættelse i mindst 50% stilling. Indstillinger skal være skriftligt begrundet med henvisning til følgende kriterier: Underviseren bidrager til fremragende uddannelse ved at: Styrke studerendes ansvar og organisering af egen læring Koble teori til professionsrelevant praksis Fremme kritisk refleksion på et informeret vidensgrundlag Herunder ses gerne fremhævet undervisere, der særligt bidrager til Styrkelse af innovation og entreprenørskab Øget fokus på udvikling af nye professionelle roller i ny velfærd Øget anvendelse af teknologi i praksis Kriterier for tildeling af Underviserprisen drøftes med Studerende på Tværs inden prisen endelig indstiftes. 5.2 Indstilling LSU skal udpege en medarbejder til komitteen 6. Lokale kvalitetsdrøftelser i efteråret 2015 Søren W. Petersen 6.1 Sagsfremstilling På HSU mødet den blev det besluttet, at der skal gennemføres lokale drøftelser om tegn på god arbejdskvalitet. Drøftelserne skal rette fokus mod de kvalitetsvurderinger, der ikke indfanges af de nuværende kvalitetssystemer, nemlig kvalitetskulturen i form af medarbejdernes og afdelingernes opfattelse af kvaliteten i deres kerneopgaver Den lokale leder er ansvarlig for gennemførelsen af drøftelserne i den enkelte uddannelse. Drøftelserne skal afvikles i november/december måned 2015 og resultaterne skal formidles til HSU. 6\n7 6.2 Indstilling Under punktet skal der være en drøftelse af der munder ud i anbefalinger ift hvordan sagen kan gribes an i de enkelte uddannelser. 7. Korte orienteringspunkter Søren W. Petersen 7.1 Sagsfremstilling Drøftelse på LSU mødet den Fordele og ulemper ved at sammenlægge LSU og LAU til et MED udvalg. Ny Uddannelseschef ved Sygeplejerskeuddannelsen i Vejle pr\n8 Bilag Bilag 1.3a Håndbog Udvikling af forskningskompetencer indenfor Området for Sundhedsuddannelser på University College Lillebælt\n9 HÅNDBOG 2015 Udvikling af forskningskompetencer indenfor Området for Sundhedsuddannelser på University College Lillebælt\n10 7. april 2015 Lise Hounsgaard Poul Bruun Søren William Pedersen Helle Stryhn Hanne Kaae Kristensen Sundhedsuddannelsernes Forskningscenter University College Lillebælt\n11 Indholdsfortegnelse Forord Præ-ph.d.-forløb for adjunkter og lektorer i Området for Sundhedsuddannelser... 5 Præ-ph.d Læringsmål Deltagelse i videnskabeligt vejledt og udført udviklingsprojekt Pilotprojekt indgår i Forskningscentrets kvalitetssikring... 6 Undervisnings- og vejledningsforpligtelser, herunder indgå i videnkredsløb og talentudvikling af bachelorstuderende... 6 Vejledning... 6 Tidsplan... 6 Formidling Evaluering, herunder dokumentation for kompetenceudvikling... 6 Fra adjunkt/lektor til ph.d.-studerende et flow-chart Elementer i præ-ph.d. forløb i Området for Sundhedsuddannelser Deltagelse i informationskompetencekursus Deltagelse i Journal Club... 7 Dagsorden og ordstyrer... 7 Deltagelse i Metodeklub herunder skriveværksted... 7 Ph.d.-uddannelse i Området for Sundhedsuddannelser... 8 University College Lillebælts Ph.d.-strategi... 8 Forskeruddannelse på Universitet/SDU... 9 Ph.d.-bekendtgørelse Ansøgning til Ph.d.-skole på Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, SDU... 9 Ph.d.-skoler... 9 Deltagelse i ph.d.-kurser Vejledning Undervisningsaktiviteter Publikationer, herunder affiliering og forfatteraftaler Formidling, herunder præsentation på temadage, konferencer (lokale, nationale og internationale) Afhandling Forskningsnetværk internt, nationale, internationale Økonomi, fonde, annuum, løn og ansættelse, driftsmidler, studieafgift Tidsplan Forsvar på SDU Publicering af afhandling Forsvar afholdt på UCL Sted Invitation Tryk af afhandling Reception Karriereveje efter Ph.d.-uddannelse i Området for Sundhedsuddannelser Post-doc Docent\n12 HÅNDBOG 2015 Forord Ved en ændring af institutionslovgivningen er der fra januar 2014 indført krav om, at professionshøjskoler og erhvervsakademier selvstændigt skal varetage praksisnære og anvendelsesorienterede forskningsog udviklingsaktiviteter. Den nye opgave indebærer, at institutionerne er pålagt en opgave med at opbygge egen forsknings- og udviklingsaktivitet i henhold til alment og internationalt anerkendte definitioner af forskning- og udvikling (Frascati-manualen). Formålet bag lovændringen er først og fremmest at styrke uddannelsernes kvalitet og relevans, jf. lovbemærkningerne. Herved understreges institutionernes rolle som uddannelsesinstitutioner. Formålet med den nye opgave er således ikke forskning og udvikling i sig selv, men at styrke uddannelsernes videngrundlag og dermed øge uddannelseskvaliteten. Videre bemærkes det, at videngrundlaget iht. loven skal bevare sin praksisnære og anvendelsesorienterede karakter med relevans for de professioner og erhverv, som uddannelserne retter sig mod. I strategi 2020 anfører UCL ønsket om at kunne producere og sætte ny viden i spil i professionshøjskolen, i professionsfelterne og i samarbejde med andre videnproducerende private eller offentlige virksomheder. Endvidere anfører UCL ønsket om at udvikle et selvstændigt videngrundlag, der kan agere spydspids i systematisk, dialogbaseret videnorganisering med professionsfelter, universiteter og uddannelser. Samt at indgå partnerskaber og samarbejde systematisk på flere professionsområder og på tværs af professionsområder mhp. organisatorisk læring. I strategi for Området for Sundhedsuddannelser for ønskes området at være kendt som en kvalificeret aktør, der bidrager til udvikling og forbedring af velfærdssamfundets og sundhedsvæsenets ydelser gennem anvendelsesorienteret forskning og udviklingsarbejde, der afvikles i samarbejde med eksterne partnere herunder professionsområderne. Området er desuden anerkendt for at organisere åbne videnkredsløb mellem forskning, uddannelse og praksis. 4\n13 Præ-ph.d.-forløb for adjunkter og lektorer i Området for Sundhedsuddannelser For at gennemføre forskeruddannelse som led i ansættelse ved UCL, findes der forskellige grundlæggende kriterier, som skal være opfyldt. Man skal have gennemgået en kandidatuddannelse/eller tilsvarende Ved en masteruddannelse skal man være villig til at gennemgå eventuel kompetenceudvikling til kandidatniveau. Man skal være fundet egnet af uddannelseschef og forskningsleder/docent. Være prioriteret af uddannelseschef. Man skal gennemgå et præ-ph.d.-forløb; og stadig være vurderet egnet. Helst være lektorbedømt. Enhver adjunkt/lektor kan efter information til egen leder, henvende sig til forskningsleder/docent for en uformel vejledning i forhold til start på ph.d.-forløb. Såfremt den ansatte ønsker en formel indledning, skal den ansatte bede uddannelseschef og forskningsleder/docent om en udviklingssamtale i forhold til starten på et forløb afsluttende med indskrivelse på et universitet. Adjunkt/lektor vil under samtalen blive vurderet på deltagelsen i udviklingsprojekter, deres gennemførsel, kompetence i formidling (antal accepterede artikler), faglige og personlige kompetencer, alder, karriereønsker; forskning, undervisning etc.. Såfremt adjunkt/lektor accepteres til en forskeruddannelse, vil uddannelseschef, forskningsleder/docent i samarbejde med adjunkt/lektor planlægge et forløb for udvikling af kompetencer for indskrivelse på en ph.d.-skole/universitet. Forløbet bekrives i en individuel plan. Uddannelseschef og forskningsleder prioriterer adjunkt/lektor indenfor uddannelsens og områdets økonomiske rammer. I hele forløbet frem til indskrivelse vil præ-ph.d. være under vejledning fra en docent eller anden forsker fra Sundhedsuddannelsernes Forskningscenter. Uddannelseschef/forskningsleder og præ-ph.d.-studerende vil afholde tre udviklingssamtaler i præ-ph.d.-forløbet for status i forhold til indskrivning på universitet. Præ-ph.d. Præ.ph.d. planlægges i et samarbejde mellem uddannelseschef, forskningsleder og adjunkt/lektor. Forløbet bygger på deltagelse i relevante dele af forskningsprocessen med protokoludvikling og afslutning med akademisk formidling; f.eks. en artikel. Forløbet tager udgangspunkt i adjunkt/lektors forudsætninger og beskrives i en præ-ph.d.-plan. Plan og forløb vurderes tre gange under forløbet. Læringsmål At deltagerne: Tilegner sig viden om de enkelte elementer i et projektforløb og deres indbyrdes relationer Tilegner sig viden om krav til uddannelseselementer i en ph.d.- uddannelse (projekt, uddannelse og formidling) Tilegner sig viden om brug af vejledning og vejledere under forberedelse af ph.d.-uddannelsen Tilegner sig viden om lovgrundlag og økonomi ved gennemførelse af ph.d.- uddannelsen Systematisk kan opsøge og kritisk vurdere nyeste forskningsbaseret viden som baggrund for og afgrænsning af et projekt Kan udarbejde en ph.d.-projektbeskrivelse og ansøgning om indskrivning ved et universitet Tilegner sig generelle kompetencer til kvalificeret at kunne planlægge og gennemføre et forskningsprojekt i en ph.d.-uddannelse Deltagelse i videnskabeligt vejledt og udført udviklingsprojekt Protokol/projektbeskrivelse og pilotprojekt Den præ-ph.d.-studerende udvikler og gennemfører et udviklingsprojekt under vejledning af en forsker i Sundhedsuddannelsernes Forskningscenter. Her undersøges bl.a. om der er mulighed for at indgå med delstudier i større forsknings- eller udviklingsprojekter i en afgrænset periode. Ressourcer aftales mellem uddannelseschef/forskningsleder og adjunkt/lektor. Ressourcer fordeles over flere semestre. Forløb planlægges i samråd med uddannelseschef/forskningsleder/ docent Tre semestre; timer aftales Udfører en litteraturgennemgang baggrund for projekt Beskrivelse af projekt i protokol designudvikling Dataindsamling af empiri Bearbejdelse af empiriske data Formidling af empiriske data og resultater; 1-2 artikler. Resultater fra litteraturgennemgang kan indgå i protokol/projektbeskrivelse og gemmes til forskeruddannelsen Projektet designes/og italesættes som et pilotprojekt for et ph.d.- projekt. Alle elementer beskrives i en individuel kompetenceplan for præph.d.-studerende/forløbet. Såfremt der skulle være brug for andre elementer i præ-ph.d.-forløbet udvikles, beskrives og planlægges disse af vejlederne og uddannelseschefen. Adjunkt/lektor i præ-ph.d-.forløbet forpligter sig til at deltage i Forskningscenterets aktiviteter eksempelvis temadage, integrere studerende i sit projekt, formidling af viden fra projektet internt/eksternt specielt i forhold til uddannelsens videngrundlag, samt gældende aftaler vedr. affiliering og forfatterskab. For yderligere beskrivelser se nedenfor. 5\n14 HÅNDBOG 2015 Pilotprojekt indgår i Forskningscentrets kvalitetssikring Udviklings- og forskningsprojekter i Forskningscentrets regi registreres samlet i et excel-ark, der ligger på et fælles drev. Samtlige medarbejdere er ansvarlige for fortløbende at registrere egne projekter. Kvalitetssikring sker ved audit i form af, at de projektansvarlige i samråd med docent Hanne Kaae Kristensen afvikler audit på eget projekt halvårligt (maj november). Her præsenteres og diskuteres projektets proces og resultater sammenholdt med formål, tidsplan, datasikkerhed, budget, samarbejdsaftaler samt formidling herunder publikationsaftaler/forfatterrækkefølge på et møde af max. 1 times varighed. Den projektansvarlige skriver referat, som efterfølgende lægges i projektets mappe på Forskningscentrets fællesdrev. Undervisnings- og vejledningsforpligtelser, herunder indgå i videnkredsløb og talentudvikling af bachelorstuderende Som led i præ-ph.d.-forløbet varetager adjunkt/lektor i mindre omfang undervisnings- og vejledningsforpligtelser i regi af Sundhedsuddannelsernes Forskningscenter. Disse aftales ved præ-ph.d.-forløbets opstart. Den præ-ph.d.-studerende registrerer sin undervisning i Sundhedsuddannelsernes Forskningscenters fælles registrering ifm. videnkredsløb og talentudvikling af bachelorstuderende. Her er udarbejdet et fælles excel-ark, hvor medarbejdere løbende registrerer undervisnings- og vejlednings opgaver, der varetages i arbejdstid indenfor Forskningscentret. Vejledning Den præ-ph.d.-studerende vejledes løbende af en af Sundhedsuddannelsernes seniorforskere, postdoc, docent. Tidsplan Her afsættes relevante ressourcer fordelt over to til tre semestre. Præ-ph.d.-forløbet planlægges i samråd med uddannelseschef/forskningsleder/docent. Præ-ph.d.-forløb strækker sig sædvanligvis over 1 til 1½ år. Ved forløbets start udarbejdes en tidsplan for det samlede forløb. Tidsplanen evalueres løbende i vejledningen sammen med seniorforskeren. Formidling Den præ-ph.d.-studerende er forpligtet til at formidle sine resultater både mundtligt og skriftligt. Inden projektet igangsættes, aftaler den præ-ph.d.-studerende, uddannelseschefen samt seniorforskeren rammer for mundtlige præsentationer (præsentation på temadage i UCL-regi samt deltagelse i udarbejdelse af præsentation gennem vodcast el. lign.) samt udarbejdelse af engelsksproget artikel (se retningslinjer for affiliering, forfatteraftaler og undervisning). Der skal udarbejdes en engelsksproget artikel med det formål, at den kan publiceres i et internationalt peer-reviewet tidsskrift. Fra adjunkt/lektor til ph.d.-studerende et flow-chart Adjunkt/lektor ønsker uformel vejledning omkring forskeruddannelse. Uddannelseschef underrettes. Forskningleder/docent afholder uformel samtale vedrørende forskeruddannelse. Adjunkt/lektor ønsker formel samtale vedrørende påbegyndelse af phd.-forløb. Uddannelseschef/forskningsleder vurderer under samtalen adjunkt/lektor individuelle kompetencer. Adjunkt/lektor accepteres til forløb og prioriteres på grunduddannelsens interne liste. Uddannelseschef/forskningsleder planlægger et præ-ph.d.-forløb med udgangspunkt i adjunkt/lektors individuelle kompetencer. Præ-ph.d.-forløb med projekt/formidling. Deltagelse i relevante elementer, Journal Club etc. Udviklingssamtaler med vurdering af forløbet. Forløb afsluttes. Endelig indstilling til ph.d.-forløb. Forksningsleder identificerer hovedvejleder. Hovedvejleder/adjunkt/lektor udvikler ansøgning til universitet. Uddannelseschef indstiller til økonomisk støtte fra UCL. Støtte fra grunduddannelsen, Området for Sundhedsuddannelser og UCL-centralt. Lederrådet prioriteres en gang årligt og adjunkt/lektor meddeles tidsperspektiv for påbegyndelse af forskeruddannelse. Evaluering, herunder dokumentation for kompetenceudvikling I forløbet deltager vejleder og forskningsleder i tre udviklingssamtaler. Præ-ph.d.-forløbet kan afbrydes eller redefineres efter fælles vurdering af uddannelseschef/forskningsleder/docent. Ved afslutning af præph.d.forløb udstedes dokumentation for forløb. Se forløbet fra adjunkt/lektor - præ-ph.d. til ph.d.-studerende; i denne grafik. Hovedvejleder vurderer kvalitet af ansøgning. Ansøgning indsendes til ph.d.-skolen på universitetet. Adjunkt/lektor indskrives. Forskeruddannelse påbegyndes. 6\n15 Elementer i præ-ph.d. forløb i Området for Sundhedsuddannelser. Deltagelse i informationskompetencekursus Læringsmål At deltagerne: Tilegner sig viden om de enkelte databasers specifikke indhold, kompleksitet og anvendelse Tilegner sig viden om referencehåndteringsprogrammet Refworks indhold, kompleksitet og anvendelse Tilegner sig viden om brug af Critically Appraised Topic (CAT) Tilegner sig viden om kritisk læsning af forskningsbaseret litteratur Kan systematisk opsøge og kritisk vurdere nyeste forskningsbaseret viden på et kvalificeret grundlag til udvikling af egen undervisningspraksis Kan anvende referencehåndteringsværktøjet Refworks Tilegner sig generelle kompetencer til kvalificeret at kunne vurdere den bachelorstuderendes læringsresultater indenfor informationskompetencer, som det fremgår af uddannelsesbekendtgørelsen og studieordningerne. Tilegner sig generelle kompetencer til at kunne benytte databaser med det formål at kvalificere undervisningen gennem kritisk vurdering og inddragelse af nyeste viden inden for eget undervisningsområde Deltagelse i Journal Club Journal Club er et af Forskningscentrets tværprofessionelle tilbud til Sundhedsuddannelsernes studerende i talentforløb, præ-ph.d.-studerende, ph.d.-studerende og øvrige ansatte, der arbejder med sundhedsforskning og udviklingsprojekter samt Forskningscentrets ansatte. I Journal Club læser og diskuterer mødedeltagerne centrale tekster relateret til undervisning, udviklingsprojekter og forskning, samt tilegner sig viden om kritisk læsning af forskningsbaseret litteratur. Der afholdes seks journal club-møder om året (midt januar, midt marts, midt maj, slut september, slut oktober og midt december) af en varighed på 1½ time. Formålet med Journal Club At sikre fortløbende opdateret og forskningsbaseret undervisning og videngenerering At holde sig ajour med den forskningsbaserede litteratur At udvikle kompetencer i kritisk læsning samt diskussion af forskningsbaseret litteratur Dagsorden og ordstyrer Der laves dagsorden fra møde til møde. Ved hvert møde deltager minimum en af Forskningscentrets post.doc.er eller docenter, som er tovholder og ansvarlig for at sammensætte dagsordenen med punkter og oplæg, aftale ansvarlige oplægsholdere samt tidsangivelser til hvert punkt. Dagsordenen udsendes senest en uge inden mødet. Tovholderen er tillige ansvarlig for at booke lokale. Deltagerne er selv ansvarlige for at tilmelde sig til hvert enkelt møde via tovholderen. Oplægsholdere indleder med en kort præsentation af den valgte tekst/ artikel (10 15 min). Herefter gruppearbejde i 45 min, og mødet afsluttes med 30 minutters opsamling i plenum ledet af tovholderen. Spilleregler ved møderne Tovholderen har forberedt sig og sikrer, at spilleregler overholdes Tovholderen styrer tiden og faciliterer, at alle høres samt binder knuder Vi starter og slutter til tiden Alle er ansvarlige for, at mødet gennemføres konstruktivt Vi er engagerede og velforberedte Åbenhed samt god tone og gensidig respekt Deltagelse i Metodeklub herunder skriveværksted Metodeklubben er et af Forskningscentrets tværprofessionelle tilbud og fungerer som netværksgruppe og diskussionsforum for Sundhedsuddannelsernes studerende i talentforløb, præ-ph.d.-studerende, ph.d.- studerende og øvrige ansatte, der arbejder med sundhedsforskning og udviklingsprojekter samt Forskningscentrets ansatte. Metodeklubben mødes to gange per semester (forårssemestret i marts og maj efterårssemestret i oktober og december) og møderne er af 2 timers varighed. Ved hvert møde i klubben fokuseres på udvalgte temaer i forhold til relevante metodiske og analytiske problemstillinger. Mødetemaer kan udvælges med forslag fra deltagerne. Formål med metodeklub at give mulighed for fordybelse i specifikke metoder og temaer at få overblik over sundhedsområdets aktuelle forskning og udviklingsprojekter at skabe læring at få kendskab til hinandens kompetencer at højne kvaliteten af områdets forskning og udviklingsprojekter samt formidling Dagsorden og ordstyrer Der laves dagsorden fra møde til møde. Ved hvert møde deltager minimum en af Forskningscentrets post.doc.er eller docenter, der er tovholder og ansvarlig for at sammensætte dagsordenen med punkter og oplæg, aftale ansvarlige oplægsholdere og opponenter samt tidsangivelser til hvert punkt. Dagsordenen udsendes senest en uge inden mødet. Tovholderen er tillige ansvarlig for at booke lokale. Eventuelt inviteres gæsteforelæsere, som kan bidrage til diskussion om et aktuelt emne. Deltagerne er selv ansvarlige for at tilmelde sig til hvert enkelt møde via tovholderen. Mødet tager udgangspunkt i uddrag fra deltagernes eget materiale f.eks. metodebeskrivelser, lydklip fra interview, transskriptioner, dataanalyse, udkast til forskningsprotokoller, projektbeskrivelser, artikler el. lign., der kan indgå i diskussion på mødet i relation til dagens tema. Oplægsholdere indleder med en kort præsentation af deres arbejde (10 15 min). Herefter er to opponenter, der i forvejen er udpeget og har læst oplægsholderens materiale, ansvarlige for sammen at indlede en konstruktiv diskussion med fokus på metoden/metoderne i det præsenterede materiale. Alt materiale behandles fortroligt og makuleres efter mødet. 7\n16 HÅNDBOG 2015 Spilleregler ved møderne Ordstyreren har forberedt sig og sikrer, at spilleregler overholdes Ordstyreren styrer tiden og faciliterer, at alle høres samt binder knuder Vi starter og slutter til tiden Alle er ansvarlige for, at mødet gennemføres konstruktivt Vi er engagerede og velforberedte Åbenhed samt god tone og gensidig respekt Møderne afsluttes med at aftale tidspunkt og tovholder for det kommende møde. Spiregruppe forløb, afholdt af docent I et spiregruppeforløb arbejdes med deltagernes egne projektidéer med henblik på at formulere ansøgning om ph.d.-studiepladser først og fremmest ved fakulteterne ved Syddansk Universitet. Emner som gennemgås omfatter: Formelle krav til ph.d.-ansøgninger Valg af vejleder og formulering af vejledningskontrakter Planlægning af ph.d.-forløb (herunder også kurser og udlandsophold) Projektbeskrivelsens elementer og opbygning, vejledning og diskussion i forhold til egne projektidéer Ph.d.-uddannelse i Området for Sundhedsuddannelser University College Lillebælts Ph.d.-strategi (Godkendt af HSU, den 16. september 2013) Mål: Styrket forsknings- og udviklingsbasering University College Lillebælt ser en styrket forsknings- og udviklingsbasering som et afgørende element i bestræbelsen på at øge kvaliteten i professionsuddannelserne og videreuddannelserne. Styrkelsen vil i perioden og gennemføres gennem en række initiativer. De væsentligste er: Etablering af forsknings- og udviklingskapacitet på uddannelsesniveau, som sikrer solid inddragelse af forsknings- og udviklingsviden i samtlige grunduddannelser Opbygning af stærke og konkrete samarbejder med universiteter, især SDU, om ph.d. forløb, forsknings- og udviklingsprojekter, og samarbejde med region og kommuner. Flere ph.d. forløb for ansatte og rekruttering af medarbejdere med ph.d.-baggrund En større projektvolumen inden for forskning og udvikling At mindst 50 procent af alle undervisere på professionshøjskolerne, inden for det kommende ti år, er (det vil sige skal fremover være) kvalificeret på ph.d.-niveau Etablering af seks tværgående videnmiljøer, som på tværs af uddannelsesporteføljen skaber og omsætter lødig og nyttig viden. Omsætningen sker gennem grunduddannelser, videreuddannelser, CFU ydelser samt andre formidlingsformer som konferencer, seminarer mv. 8\n17 Forskeruddannelse på Universitet/SDU Ph.d.-bekendtgørelse Indholdet af ph.d. programmet bestemmes af ph.d.-bekendtgørelsen, hvori det hedder, at den estimerede varighed af ph.d.-uddannelsen er af tre års fuldtidsstudium (180 ECTS-point), og at den skal omfatte følgende komponenter: Afslutning af et selvstændigt forskningsprojekt under vejledning (ph.d.-projektet) Afslutning af ph.d.-kurser svarende til 30 ECTS-point Deltagelse i aktive forskningsmiljøer herunder besøg på andre, primært udenlandske, forskningsinstitutioner Undervisningserfaring eller en lignende form for videnkommunikation Udarbejdelse af en ph.d.-afhandling baseret på ph.d.-projektet Bekendtgørelse om ph.d.-uddannelsen ved universiteterne og visse kunstneriske uddannelsesinstitutioner (ph.d.-bekendtgørelsen) - BEK nr af 27/08/2013 er gældende og findes ved at anvende flg. link: https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id= Vejledning om bekendtgørelse nr af 27. august 2013 om ph.d.- uddannelsen ved universiteterne og visse kunstneriske uddannelsesinstitutioner (ph.d.-bekendtgørelsen) vejledning-ph-d-bekendtgorelsen.pdf Udarbejdelse af protokol/projektbeskrivelse og ansøgning til Ph.d.-skole Ansøgning til Ph.d.-skole på Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, SDU Dine kvalifikationer, dit forskningsprojekt og finansieringen skal være på plads, inden du kan blive indskrevet som ph.d.-studerende. For at blive indskrevet som ph.d.-studerende skal du besidde en kandidatgrad eller ækvivalerende kompetencer. Hvis ikke du besidder en kandidatgrad, vil ph.d.-skolen foretage en individuel vurdering af dine akademiske forudsætninger. Endvidere skal du også besidde en form for dokumenteret forskningserfaring for at opfylde de formelle krav. Du kan for eksempel være forfatter eller medforfatter til en peer-reviewed artikel i et internationalt tidsskrift eller til et abstract fra en international forskningskonference, eller du kan besidde andre former for dokumenteret forskningserfaring. Enhver ansøgers forskningserfaring bliver individuelt vurderet af ph.d.-skolen. Et højt niveau af engelskkundskaber, mundtlige såvel som skriftlige, er også et krav. I nogle tilfælde kan ph.d.-skolen kræve en bestået sprogtest. Godkendte tests er: TOEFL (Test of English as a Foreign Language) og IELTS (International English Language Testing System). Din optagelsesansøgning skal være ledsaget af en beskrivelse af forskningsprojektet, der vil danne grundlag for dit ph.d.-projekt/forløb. Projektbeskrivelsen skal udformes i tæt samarbejde med en seniorforsker, som ligeledes har indvilliget i at være din hovedvejleder i løbet af dit ph.d.-forløb. Dit projektforslag vil gå gennem en bedømmelsesproces med deltagelse af et eksternt ekspertpanel. Til din ansøgning for optagelsen på ph.d.-uddannelsen skal du vedlægge en komplet projektbeskrivelse af dit forskningsprojekt, som du vil udføre under din uddannelse. Projektbeskrivelsen bør laves i tæt samarbejde med din kommende hovedvejleder. Projektbeskrivelsen må ikke overskride 6 sider eksklusiv referencer og kan skrives på dansk eller engelsk. Bedømmerne kan tilråde, at projektbeskrivelsen accepteres i den foreliggende form, kræver ændringer eller anbefale at den afvises. Du og din vejleder vil blive informeret om bedømmelsen af dit projektforslag. Du vil ikke blive informeret om medlemmerne af bedømmelsesudvalget. Ansøgning om indskrivning på ph.d.-uddannelsen ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet sendes online. Din ansøgning vil blive sendt til ph.d.-skolens leder, som vil afgøre, om du har de påkrævede kvalifikationer for at blive ph.d.-studerende. Hvis ikke, vil du blive bedt om at genindsende, så snart dine kvalifikationer er i orden. Når ph.d.-skolens leder har acceptereret dine kvalifikationer, vil din ansøgning automatisk forsætte i bedømmelsesprocessen. En bedømmer fra Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet og en anden ekstern bedømmer vil blive udnævnt til at vurdere hver ansøgning. Bedømmerne vil kommentere på vigtigheden (den kliniske eller anden) af arbejdet, studiets originalitet, fremgangsmådens eller studiedesignets hensigtsmæssighed, gennemførlighed indenfor ph.d.-uddannelsens treårige tidsramme, vejledning og forskningsmiljø samt etiske overvejelser. Baseret på bedømmernes anbefalinger vil ph.d.-skolens leder afgøre, hvorvidt du vil blive tilbudt optagelse på ph.d.-skolen. Du kan blive bedt om at revidere din projektbeskrivelse. I så fald bedes du følge instruktionerne, som vil blive sendt til dig per sammen med bedømmelsen. Du bør forvente en bedømmelsesperiode på 8-10 uger. Når en beslutning er blevet truffet, vil du blive informeret via . Svaret fra ph.d.-skolen vil indeholde et brev med bedømmernes anonyme bedømmelse. Ph.d.-skoler På de enkelte fakulteters ph.d.-skoler, kan man orientere sig om adgangskrav, vejledning, kurser og andre praktiske oplysninger. Her er oplistet ph.d.-skolerne ved SDU. Ph.d.-skolen ved Det Humanistiske Fakultet 9\n18 HÅNDBOG 2015 Ph.d.-skolen ved Det Naturvidenskabelige Fakultet Ph.d.-skolen ved Det Samfundsvidenskabelige Fakultet Ph.d.-skolen ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet Ph.d.-skolen ved Det Tekniske Fakultet Som ph.d.-studerende ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet kan man tage sin ph.d.-uddannelse inden for alle sundhedsvidenskabelige forskningsområder, teoretiske såvel som kliniske. Det kan være alt fra fx humanistisk sundhedsforskning og folkesundhedsvidenskab over hæmatologi og onkologi til neurovidenskab. Fakultetet består af 8 institutter, 14 centre og 50 forskningsenheder. Der kan tilbydes ph.d.- uddannelse inden for alle forskningsenheder. Ph.d.-studerende ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet er indskrevet ved Ph.d.-skolen og er tilknyttet et af fakultetets 10 forskeruddannelsesprogrammer, der omfatter de sundhedsvidenskabelige kerneområder. Man bliver også tilknyttet den forskningsenhed, hvor hovedvejlederen er ansat. Ph.d.-skolelederen har ansvaret for, at de indskrevne ph.d.-studerende, inden for et fagligt afgrænset område, gennemgår et struktureret og sammenhængende uddannelsesforløb på højeste niveau, med undervisning og vejledning, der lever op til de fastsatte krav om kvalitet. Ph.d.-skolelederen og Ph.d.-Udvalget med faglige underudvalg tager de overordnede beslutninger om Ph.d.-Skolens aktiviteter. Ph.d.-Udvalget har repræsentanter for både ph.d.-studerende og for det videnskabelige personale. Ph.d.-Skolens sekretariat sørger for de administrative opgaver lige fra optagelsesansøgninger, over servicering af studerende og vejledere, til afholdelse af ph.d.-forsvar og udarbejdelse af ph.d.-beviser. Deltagelse i ph.d.-kurser Den ph.d.-studerende skal med tilfredsstillende resultat, dvs. som bestået, gennemføre ph.d.-kurser, der er godkendt af hovedvejlederen og ph.d.-studienævnet. Kursernes samlede omfang skal svare til ca. 30 ECTS-point. Det anbefales, at kursusdelen gennemføres inden for de første 1½-2 år af studiet. Din ph.d.-plan tilrettelægges sammen med dine vejledere og bør inkludere en oversigt over de kurser, som du har planer om at tage som en del af din ph.d.-uddannelse. Din kursusplan vil blive vurderet sammen med din ph.d.-plan, når du ansøger om optagelse på uddannelsen. Du kan dog godt revidere denne under studiet. Kurser udbudt af ph.d.-skolen-og kurser udbudt af andre danske og udenlandske universiteter kan være en del af kursusplanen. Andre kurser kræver særskilt godkendelse fra ph.d.-skolen. Alle kurser skal vælges i samråd med din vejleder, således at dine kurser bliver tilpasset til din forskning. Deltagelse i internationale seminarer og forskningskonferencer, hvor du holder en mundtlig præsentation eller præsenterer en poster, kan blive godkendt som en kursusdel med 2 ECTS (maksimum 6 ECTS point i alt). Du kan ansøge om godkendelse af ph.d.-kurser afholdt i op til tre år før optagelsen som ph.d.-studerende. Er du interesseret i kurser på andre danske universiteter eller kandidatuddannelser på Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet, tilbydes et udvalg af kandidatkurser på det højeste internationale niveau. Nogle kurser er almene kurser, der bidrager med nyttige færdigheder, både inden for og uden for den enkelte studerendes særlige forskningsområde. Andre kurser er særdeles specialiserede kurser, der fokuserer på f.eks. specifikke forskningsmetoder. Som ph.d.-studerende skal du vælge, hvilken ph.d.-skole du ønsker at blive tilknyttet til du bedes drøfte dette med din hovedvejleder. Alle indskrevne ph.d.-studerende på fakultetet har lige adgang til alle kurser, der udbydes af alle ph.d.-skoler. Vejledning Ved indskrivningen af den ph.d.-studerende, skal der være lavet aftaler med hovedvejleder og projektvejleder/medvejleder(e). Hovedvejlederen har det overordnede ansvar for den samlede ph.d.- uddannelse. Hovedvejlederen er ansvarlig for: Den samlede vejledning. Udarbejdelse og fremsendelse af ph.d.-planen. Udarbejdelse af halvårsevalueringer. Udarbejdelse af udtalelse i forbindelse med fremsendelse af ph.d.-planen/halvårsevalueringerne, hvori vejlederen vurderer, om ph.d.-forløbet er tilfredsstillende og fremadskridende og om den ph.d.-studerende opfylder de krav, som vejleder og ph.d.-studerende har aftalt og udmøntet i ph.d.-planen og i fornødent omfang justere ph.d.-planen. Udarbejdelse af den afsluttende hovedvejlederudtalelse, der opsummerer det samlede ph.d.-forløb i forbindelse med indleveringen af ph.d.-afhandlingen. Alle vejledere er forpligtet til: At holde sig orienteret om regelgrundlaget for ph.d.-uddannelsen og løbende ændringer i ph.d.-studieordningen, ph.d.-bekendtgørelsen og fakultetets øvrige regler og retningslinjer for ph.d.-studiet via fakultetets ph.d.-hjemmeside. At orientere den ph.d.-studerende om relevante kurser og konferencer. At bistå den ph.d.-studerende med etablering af kontakter til relevante nationale og internationale forskningsmiljøer. At rådgive den ph.d.-studerende om, hvordan arbejdsforpligtelsen/ videnformidlingselementet kan indpasses i studieforløbet. At være i jævnlig kontakt med den ph.d.-studerende. At virke som sparringspartner for den ph.d.-studerende. At gennemlæse og kommentere artikeludkast m.m., som indgår i projektet Hovedvejlederen bør løbende være i tæt dialog med den ph.d.-studerende om, hvordan projektet skrider frem og i hvilket omfang, der er behov for justeringer af projektet samt ph.d.-uddannelsens øvrige elementer (kurser, undervisning m.v.). 10\n19 Der er ikke fastsat nærmere retningslinjer for omfanget af vejledningen, da vejledningsbehovet kan variere gennem studiet, men det forventes, at hovedvejlederen følger den ph.d.-studerendes arbejde nøje i hele studieforløbet. Det skal dog oplyses i ph.d.-planen, hvor mange vejledningstimer der forventes pr. semester. Hvis der er tale om flere vejledere, skal der i aftalen specificeres en rollefordeling mellem disse, og angives i hvilket omfang, de står til rådighed for den ph.d.-studerende. Den ph.d.-studerende er forpligtet til: At holde sig orienteret om regelgrundlaget for ph.d.-uddannelsen og løbende ændringer i ph.d.-studieordningen, ph.d.-bekendtgørelsen og fakultetets øvrige regler og retningslinjer for ph.d.-studiet via fakultetets ph.d.-hjemmeside. At kontakte hovedvejleder i god tid i forbindelse med halvårsevalueringerne. At opdatere ph.d.-planen for så vidt angår kursusaktiviteter. At holde vejleder(ne) orienteret om projektets forløb. At sørge for at aftale vejledningsmøder, dagsorden, referat, deadlines og at sende tekster til feed-back m.v Undervisningsaktiviteter I ph.d.-bekendtgørelsen er der krav om, at den ph.d.-studerende skal opnå erfaring med undervisning/videnformidling, der så vidt muligt er relateret til ph.d.-projektet. Dette er ikke omfangsbestemt, og Det Sundhedsvidenskabelige Fakultetet har ikke sat et fast mål for, hvad man skal nå. Det er hovedvejleders pligt at sørge for, at den ph.d.- studerende får den nødvendige erfaring. Hvis den studerende er ansat på universitetet som ph.d.-stipendiat er der pligt til at udføre arbejdsopgaver for ansættelsesinstitutionen, efter dennes anvisning, i et omfang, der ved ansættelse i 3 år, svarer til i alt 840 arbejdstimer. (AC s overenskomst, bilag 5: Protokollat om ph.d.-stipendiater, 7, stk. 2). Arbejdsopgaverne kan bestå i formidling, forskning, undervisning, biblioteksarbejde eller andre faglige opgaver (bortset fra opgaver af administrativ karakter), der kan aflaste det øvrige videnskabelige personale. Videnformidling er opgaverne der, foruden de ovennævnte, består i: Deltagelse i kongresser, seminarer, workshops, Forskningens Dag, Åben Forskerdag med foredrag og posters, vejledning af studerende fra bachelor til ph.d.-niveau, medforfatterskab til artikler/manuskripter, videnskabelige bøger. Publikationer, herunder affiliering og forfatteraftaler Hvis manuskripter og/eller publicerede artikler indgår i afhandlingen og er udarbejdet i samarbejde med andre, skal der følge erklæringer med fra hver af forfatterne om den ph.d.-studerendes andel i arbejdet. De overvejende elementer bør være udarbejdet selvstændigt. Medforfattererklæringer skal være underskrevet af medforfatterne og den ph.d.-studerende. Formidling, herunder præsentation på temadage, konferencer (lokale, nationale og internationale) Det forventes, at den studerende undervejs i studiet præsenterer aspekter af projektet ved interne temadage samt deltager ved temadage, nationale/internationale symposier og konferencer med posterpræsentationer eller orale præsentationer efter videnskabelig bedømmelse af abstract. Det ses gerne, at deltagelsen rettes mod aktiviteter inden for projektets forskningsområde og gerne i en international sammenhæng. Det anbefales, at der opnås 2 ETCS point (max 6). Man kan ikke deltage ved nationale/internationale symposier og konferencer uden egen præsentation. Afhandling Som ph.d.-studerende skal du selvstændigt udarbejde din ph.d.- afhandling og dokumentere dine skriftlige færdigheder i at formidle og diskutere de teoretiske, eksperimentelle og praktiske resultater, som du har opnået i løbet af din ph.d.-uddannelse. Fakultetet lægger vægt på, at du publicerer dine resultater fra dit ph.d.-projekt i internationale videnskabelige tidsskrifter. Sædvanligvis skal du skrive din afhandling på dansk eller engelsk, og du skal både inkludere et dansk- og engelsksproget resumé. Disse er to typer afhandlinger: Artikler/manuskripter + oversigt. I de fleste sundhedsforskningsområder er der tradition for at publicere videnskabelige resultater i internationale anerkendte tidskrifter. Hvis forskningsprojektet falder inden for sådan et område, vil afhandlingen indeholde en række manuskripter, som er blevet sendt eller planlægges at sendes til tidskrifter til publikation. Afhandlingen indeholder således manuskripter og en oversigtstekst, der klargør projektets problem, den anvendte metode indeholdende begrundelse for valget og metodevalidering de opnåede resultater og en kritisk vurdering heraf i relation til eksisterende viden og fremtidige aspekter. Fakultetets udnævnte bedømmelsesudvalg er ansvarlig for bedømmelsen af afhandlingen, og det er derfor ikke et krav, at manuskripterne er/har været publiceret som artikler eller har været antaget til publikation i et tidskrift med peer review. Monografi. Inden for få sundhedsforskningsområder er der ikke tradition for at publicere forskningsresultater som artikler. Hvis afhandlingen falder inden for sådan et område, er det almindeligt at ph.d.-afhandlingen udarbejdes som et monografi. Det bør oplyses, hvordan monografien vil blive publiceret som videnskabeligt værk med henvisning til den internationale tradition. Forskningsnetværk internt, nationale, internationale Som ph.d.-studerende forventes det, at du deltager i aktive forskningsmiljøer, herunder forskningsophold ved andre, primært internationale, forskningsinstitutter. Det er dog ikke et krav at have et ophold ved et internationalt forskningsinstitut, men det opfordres stærkt. Et udenlandsophold arrangeres af dig og din hovedvejleder. Husk at informere ph.d.-skolen om den tidsperiode, hvor opholdet vil afholdes. Du skal ansøge om en flytning af arbejdspladsen, også selvom du har en kontrakt med Syddansk Universitet i løbet af tidsperioden. 11\n20 HÅNDBOG 2015 Fakultetet tilbyder økonomisk støtte under studieperioder i udlandet, men betaler ikke nødvendigvis alle udgifter i denne sammenhæng. Rejseudgifter dækkes, og der er et maksimalt beløb for logi per måned (i øjeblikket max. DKK 7.500). Hvis studieperioden er seks måneder eller derover er det muligt at ansøge om dækning af udgifter til etablering af husstand (max. DKK ). Økonomi, fonde, annuum, løn og ansættelse, driftsmidler, studieafgift Forud for indskrivning skal du have finansieringen af hele ph.d.-forløbet på plads. Forud for de tre års ph.d.-løn, skal din hovedvejleder/forskningsmiljøet skaffe driftsomkostninger og dækning af studieafgift. Der er ikke nogen generel estimering af driftsomkostninger, men inden for de medicinske, biomedicinske og bioteknologiske områder, kan det være et betragteligt beløb. F.eks. afgifter i forbindelse med patienter/forsøgspersoner, forsøgsdyr, reagens, apparaturer, laboratorieteknisk hjælp osv., mens forskning inden for det kvalitative område er knap så kostbar. Studieafgiften er DKK årligt, i alt DKK og dækker: - Kursusaktiviteter (inklusiv muligt bidrag til rejse- og logiudgifter) - Støtte under studieperioder - Bedømmelse og forsvar af ph.d.-afhandlingen Der kan ikke gives nogen fritagelse fra betaling af studieafgiften, men ved tildeling af et etårigt fakultetsstipendium inkluderer dette et bidrag på en tredjedel af studieafgiften samt et ikke-øremærket beløb på DKK , som du kan anvende til f.eks. en PC, software, bøger, seminarafgifter osv. Beløbet overføres fra fakultetet til instituttet, som er ansvarlig for administrationen af disse midler. Ansættelse som lønnet ph.d.-stipendiat sker i henhold til cirkulære af 11. januar 2006 om overenskomst for Akademikere i staten bilag 5, protokollat om ph.d.-stipendiat. Protokollat findes på: Den ph.d.-studerende skal opfylde ph.d.-bekendtgørelsens krav og en ph.d.-studerende med lønmodtagerstatus har i en etårig ansættelsesperiode ligeledes pligt til at udføre arbejdsopgaver svarende til 1/3 del af 840 timer. Opgaverne kan bestå af undervisning, formidling eller andre faglige opgaver. Der kan i særlige tilfælde bevilges reduktion i disse timer med tilsvarende reduktion i lønnen. Lønnen udbetales månedsvis bagud. Vedrørende løn, pension og øvrige ansættelsesforhold henvises til de til enhver tid gældende overenskomster og organisationsaftaler. Du behøver ikke at have al finansieringen til dit ph.d.-projekt på plads, før du ansøger om optagelse, men finansieringen skal være på plads, inden du bliver indskrevet. Du har behov for midler til at dække din egen løn, projektets løbende udgifter og studieafgiften. Du kan ansøge om et etårs fakultetsstipendium inklusiv studieafgift, forudsat at du har sikret finansieringen til to års løn og studieafgift og 50% af de løbende udgifter. Du kan ansøge om fakultetsstipendier ved Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet svarende til et års løn og et års studieafgifter. Dekanen træffer en afgørelse om fordelingen af stipendier, på baggrund af anbefalinger fra et stipendieudvalg, hvor ledere fra fakultetets otte institutter deltager. Stipendieudvalget har møder kvartalvis. I 2015 er der følgende frister for møderne i stipendieudvalget: 2. marts er ansøgningsfristen til mødet den 17. marts 1. juni er ansøgningsfristen til mødet den 16. juni 1. september er ansøgningsfristen til mødet den 16. september 1. december er ansøgningsfristen til mødet den 16. december For at kunne ansøge om fakultetets stipendium skal du kunne opfylde følgende: Du skal have dokumentation for den sikrede finansiering for de to års løn, to års studieafgifter og for minimum 50% af driftsmidlerne Ph.d.-projektet og din ansøgning for optagelse er blevet godkendt af ph.d.-skolen Vær opmærksom på, at du ikke kan ansøge om stipendium, hvis du allerede er blevet indskrevet. Vi giver generelt fakultetsstipendiet som det første ud af de tre års ph.d. Hvis du har fået bevilliget fakultetsstipendiet, bedes du kontakte ph.d.-skolen og lave særlige aftaler vedrørende placeringen af stipendiet, i et af de to første år. Vi vil gøre vores bedste for at imødekomme dine ønsker, men vær dog opmærksom på, at det på grund af generelle økonomiske hensyn ikke altid kan lade sig gøre. Godkendelsen for din fakultetsstipendieansøgning er gyldig i et år. Derfor vil godkendelsen blive tilbagetrukket uden yderligere varsel, hvis du ikke påbegynder din studieperiode inden for et år fra datoen for godkendelsen af din ansøgning om et fakultetsstipendium. I dette tilfælde må du genansøge. Tidsplan Udarbejdelsen af en ph.d.-plan er en del af ansøgningsproceduren på Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet. Ph.d.-planen er en kombination af projektbeskrivelsen og en plan, der som minimum inkluderer følgende punkter: - Tidsplan - Aftale om vejledningens form - Plan for ph.d.-projektet - Plan for ph.d.-kurser - Plan for deltagelse i aktive forskningsmiljøer - Plan for undervisning eller anden form for videnformidling - Aftale om ophavsret, hvis nogen - Finansieringsplan (budget) Når godkendelsesproceduren er fuldent, og du er blevet indskrevet på ph.d.-uddannelsen, vil planen samtidigt blive godkendt. Planen kan ændres undervejs i uddannelsen, og ændringer bør oplyses i den halvårlige rapport. 12


Årtiet som førte verden mod afgrunden | Information\nÅrtiet som førte verden mod afgrunden\nUundværlig og rig fremstilling af 1930'ernes march mod afgrunden af den angelsaksiske historiker Piers Brendon\nPiers Brendon tilhører den snævre kreds af eminent skrivende angelsaksiske historikere med moderne tid som revir, der sættter deres præg på international historieskrivning for tiden. Fra Brendons hånd foreligger blandt andet en glimrende Churchill-biografi og en dybdeborende fremstilling af huset Windsor. Dermed er historiesynet og metoden jo delvis præsenteret: Når Piers Brendon har sat forstørrelsesglas på 1930'erne, er det ikke mindst aktørernes personlighedsprofiler, deres motiver og adfærd der belyses - og det i en detaljering, der næppe kender sin mage.\nDet nærmeste den i Danmark mere kendte historieskrivning kommer Brendons næsten uhyggelige viden i bredde og dybde samt intimkendskab til periodens hovedpersoner - bipersonerne med for den sags skyld - er vor egen Erling Bjøl. Som hos Bjøl og hos Brendon på turbo integreres personernes styrker og svagheder i analysen af det politiske spil og giver mere end en aha-oplevelse undervejs.\nDen eneste gang Neville Chamberlain f.eks. for alvor blev gal i hovedet, var da hans paraply var blevet væk. At Hitler gang på gang tog røven på den forfængelige britiske premierminister, hvis humoristiske sans var deponeret i hans egen selvhøjtidelighed, hensatte ham snarere i skuffelse over, at den tyske diktator ikke altid sagde sandheden over for en gentleman. Enden på komedien blev som bekendt udbruddet af Anden Verdenskrig, Europas delvise ødelæggelse samt delingen mellem Øst og Vest med undertrykkelse i Sovjets interesseområde og kold krig. Brendon standser imidlertid sin 1930'er historie på datoen for krigsudbruddet og undergangens bebudelse.\nMan kan spørge, om ikke litteraturen på dette felt efterhånden er rigelig. Anden Verdenskrigs forudsætninger, gab, støn, nu igen! Denne måske ikke helt urimelige reaktion med indbygget trang til at bevæge sig ud af krigenes slagskygge, bør ikke afholde en fra at føje Brendons Den mørke dal til sin dannelses- og lystlæsning.\nBrendon åbner i sandhed nye horisonter. Syv landes politiske udvikling og interaktion gennemgår han i overbevisende fortrolighed med kulturgrundlag, handlemønstre, mentalitet og som sagt personer. Storbritannien, Frankrig, Italien, Sovjetunionen, Kina, Japan og Spanien.\nSimpelthen brændpunkterne og hovedaktørerne i det opgør, der til tider i forløbet næsten synes naturbestemt at skulle ende galt. Det var det dog ikke. Så langtfra. Piers Brendon forfalder aldrig til kontrafaktisk historieskrivning, men påpeger med behersket lidenskab det mål af selviskhed, naivitet, falsk håb og ren dumhed, der i sidste ende fik freden til at bryde sammen, efter at Hitler var blevet overbevist om, at han kunne gå på vandet.\nKrigen kom. Igen havde man nær sagt, for Anden Verdenskrig er at opfatte som en videreførelse af konflikten 1914-18, hvor fredsbetingelserne for det slagne Tyskland var af en sådan art, at nederlagets mænd fra skyttegravene næsten ikke kunne andet end slutte sig sammen i broderskaber. Deres fællesnævner var frustration og bitterhed, og deres politiske sprog delte grammatik med overfald og mord på modstanderne. I denne sump af had og fornedrelse af andre befandt Hitler sig som en krokodille, der trak en efter en af de (højrefløjs)demokrater, der troede de kunne tøjle ham, til bunds og åd dem.\nPå mange måder kunne Solens Rige opvise de samme udviklingstendenser. Nedværdigelse, tilsidesættelse og visheden om undergang iværksat af Amerika og England opfyldte den chauvinistiske del af den japanske politiske og militære hakkeorden. Kejseren, til det absurde ophøjede, og de mere moderate politikere, dem var der faktisk flere af, forsøgte at inddæmme junkerne, som siden blev til oberster og generaler. Men alle pacificeringsforsøg var forgæves.\nSådan set var disse militære fagfolk, hvoraf flere var fortrinlige, godt klar over, at et væbnet opgør med USA ville kunne koste Japan dyrt, ja, efter al sandsynlighed betyde landets undergang. Men hellere det end slavetilværelsen som en art klientstat. Disse kredse i Japan hadede af et godt hjerte briterne. Piers Brendons personkendskab er som sagt enestående. Selv de cigaretmærker de forskellige røg - ofte i alarmerende mængder - kan han bruge til karakteristikken.\nFor meget? Nja, enkelte steder får man vel associationer til new journalism, men det er på den anden side næppe uden betydning at den østrigske lommediktator Kurt von Schuschnigg var kæderyger og under pres ved Anschluss-krisen blev nægtet sine smøger under de ydmygende konfrontationer med Hitler i Berchtesgarten (Ørnereden). Det ene med det andet, han brød sammen i krampegråd og solgte Østrig.\nSignalementerne af topfolkene i de respektive lande finder Piers Brendon i samtiden; således Churchill, som Brendon sikkert ikke uden pointe kalder en samurai-sjæl, og om hvem en af de samtidige resigneret siger: "at debattere med Sir Winston er som at diskutere med et hornorkester!"\nDet er svært at udpege et sagområde bl.a. som Piers Brendons særlige styrke. Hans eget hornorkester spiller kraftfuldt hele vejen igennem, men hvor hans sympati ligger, får teksten en særlig glød. Således hans gennemgang af Leon Blum, Frankrigs bedst begavede politiker i perioden. Blum ejer den illusionsløse nøgternhed parret med ægte engagement i sine medmennesker, der gør en stor politiker. Blums fejl var, at han var jøde, hvilket ikke just var på mode i de tider - slet ikke i Frankrig. En anden af de store er Franklin D. Roosevelt, hvis indlysende menneskelige svagheder, hans opportunisme, smidighed ind til det slimede, og kynisme når det var fornødent, overtrumfer trods alt aldrig hans medmenneskelige følelser for sit folk og land.\nBrendon leverer i sin fremragende bog også den kyndige læser et utal af nye indfaldsvinkler og nye koblinger i det komplekse spil, der mundede ud i den hidtil værste væbnede konflikt i menneskehedens historie. De, der fortsat ivrer mod et europæisk institutionaliseret samarbejde som i EU, kan her finde et par modargumenter mod egne forestillinger. Det være anbefalet.\nEn så kompetent udgivelse, men næste gang bør forlæggeren læse lidt bedre korrektur på en i øvrigt kompetent oversættelse ved Morten W. Larsen. Illustrationerne kunne være sparet, de bringer intet nyt og er ikke særligt gode.\nErling BjølKurt von SchuschniggLéon BlumNeville Chamberlain


Hvad er en One Liner? - Zajacperrone.com\nHvad er en One Liner?\nMange traditionelle vittigheder begynder med en præmis, gå videre til et set-up, og slutter med en humoristisk punchline: ". En panda går ind i en bar Han spiser en hamburger, så trækker en pistol og brande i luften Han kører. ud af bar skrigende "Jeg er en panda, slå det op! ' Bartenderen får ud en encyklopædi og finder denne post: Panda - Spiser skud og blade ". Nogle vittigheder, dog ikke brug for en omfattende forudsætning eller set-up at være morsom. En så kort vittighed eller vittig bemærkning er kendt som en one liner.\nEn en liner opstiller en humoristisk situation eller gør en ironisk bemærkning alle inden for en sætning eller to. "Jeg har engang investeret i toiletpapir og tælleapparaterne, men jeg blev udslettet, før jeg kunne vende rundt." ville være et klassisk eksempel på en en liner fra de dage af vaudeville eller burlesk. Mange jødiske komikere i det tidlige 20. århundrede finpudset deres komiske færdigheder ved at udføre en liners og brede sight gags i resorts beliggende i Catskills Mountains i New York, et område kendt i komedien verden som "Borscht Bælt."\nEn Borscht Belt komiker ved navn Henny Youngman blev kendt som "King of the One Liner" på grund af hans enorme repertoire af korte vittigheder og hans upåklagelig komiske timing. Hans mest mindeværdige liner, "Tag min kone ... please," var stærkt afhængig publikums forventning om en meget længere vittighed. Andre komikere såsom Jack Benny, Mort Sahl, Jackie Berman og Rodney Dangerfield blev også berømt på grund af deres mindeværdig liners og selvforklejnende humor. Dangerfield er en liner "Jeg var så grim som barn, min mor plejede at binde en svinekotelet omkring min hals, så hundene ville lege med mig" er indbegrebet af økonomien i tanke involveret i en effektiv én liner.\nEn række moderne komikere, herunder Steven Wright og afdøde Mitch Hedberg og George Carlin, vendte den traditionelle liner vittighed i skævt observerende komedie. Wright engang bemærkede "Det er en lille verden, men jeg ønsker ikke at male det," mens Hedberg rutinemæssigt påpeget over for publikum, at hans skjorte var "tør-clean, hvilket betyder, det er snavset." Den moderne én liner må ikke ligne sin Borscht Belt forfader, men publikum stadig reagerer godt på korte zingers som Yo 'Mama vittigheder og skæve observationer om verden omkring dem.\nNogle komikere levede af at levere smarte en liners.\nHvad er nogle Tree Sygdomme?\nHvad er en Foukou?