2015.05. Balkan rundt IX | bikeadventurist.com\nBalkan - halvø'en der har alt\nSkønne strande, høje bjerge, grønne dale, snoede veje, hullede bjergspor, venlige og imødekommende mennesker, rig på kultur, miljø og stolthed over at vise det altsammen.\nTuren over Transfaragassan var endnu et unikt indslag på vores odysé.\nEfter en lang uafbrudt søvn, vågnede vi, som sædvanligt, tidligt. Stop op og nød naboens hane, der galede omkamp med solens stråler, der forsøgte at trænge genem træernes grønne løv, for at varme vores dæk op til Transfaragassans ventende asfaltbelægning. Medens JetBoileren kogte vand til vores morgenkaffe, fik vi smidt vores rod i poser og tasker, hængt dem på motorcyklerne og var klar til at køre, allerede inden klokken var 0700. Ikke fordi vi havde tralt, ihvertfald ikke mere travlt end de andre dage, men fordi vi begge mener: "En god dag begynder om morgenen".\nDer var ikke mange hundrede meter til vi så skiltet med det navn vi, eller måske specielt jeg, havde glæde mig meget til at se: Transfaragassan. Kort efter skiltet lyste Jespers gule blinklys til højre for baglyset! Få sekunder efter sendte hans stoplys et stærkt lysende signal om at han standsede, samtidig med han kørte ind til siden, således der blev plads til jeg kunne standse ved siden af ham.\nJeg hev i min forbremse, men fortsatte forsigtigt frem og standsede motorcyklen på højde med Jesper. Kom i tanker om en bemærkning han kom med ved et tidligere stop, ”Kan du ikke holde lidt bedre afstand, når du parkerer først?” Grinende skubbede jeg til glidemekanismen på min Schuberth, og fik mit solvisir til at glide op i hjelmen. En smart detalje Schuberth hjelme har. Nå ja, der er også andre hjelme der har fundet ud af denne smarte detalje, bl.a. Shoei, som Jesper bruger.\nHvorom alting var, hørte jeg ikke de første ord Jesper sagde. Jeg skulle have motoren standset, inden jeg kunne høre noget, men da han kom til: "........... benzin nok til 102 km?", vidste jeg straks hvad han mente.\nJesper havde set det samme skilt som jeg, men forskellen var, at Jesper havde læst hele teksten, medens jeg kun havde læst "Transfaraga........" hvorefter jeg koncentrerede mig om at finde kamera og få det gjort klar til skud og fik lavet mit foto inden jeg var forbi, og derfor ikke havde bemærket underteksten "102 km", og jeg havde end ikke overvejet at sammenholde beskeden om længde, med indholdet i min benzintank. Men det havde Jesper. Tak, du er en rigtig ven!\nEt hurtigt kig på min benzinmåler afgjorde, at jeg ikke havde benzin til meget mere end 60, højst 70 km. Altså ville det være ualmindeligt klogt at tanke noget benzin, inden vi begav os ud på den 102 km lange bjergetape, skiltet fortalte Transfaragassan var lang.\nMin 590 LM blev rådført om hvor der lå en tank? Nærmeste station på Garmin'en var 15 km mod syd. Altså i forkert retning. Scrollede ned for at se om der måske var en tank mod nord. Nope. Der var flere længere mod syd, men ingen mod nord, altså ingen på ruten. 15 km var overkommelige, men ærgerligt det i den forkert retning. Ingen andre muligheder, så luk hjelmen og kom af sted, hed det hurtigt .......\nHeldet ville dog, at vi kun skulle et par kilometer tilbage. En nyopført tankstation var etableret i Pitesti på 7’eren, uden at Garmin havde nået at få den med i en opdatering.\nTakket være en lille teknisk ændring jeg fik lavet på den Gamle Gule knap efter jeg købte den i 2008, tager det ikke lang tid at fylde tanken op med de maksimale 21 liter tanken kan rumme. I specifikationerne oplyses tankindholdet til 20 liter, men fakta er, jeg flere gange har fyldt 21 liter på. Om det ændrede indholds max skyldes min konstruktive ændring, ved jeg ikke. Men nu, nok om det, vi skulle tilbage på sporet. Turen kører jo ikke sig selv, heldigvis *lol*\nMange foto-shoot-stop senere, i tid ca halvanden time, mødte vi dette syn!\nIndgangen til tunnellen øverst oppe, hvor man i stedet for at køre over, kører igennem den højeste bjergkam, lå sneen ud over vejen. På afstand kunne jeg se en lille gruppe motorcykler var standset foran hullet ind i bjerget! Hvad mon det betød? Forhåbentlig ikke at tunnellen var spærret for gennemkørsel?\nMotorcyklerne var med tyske nummerplader. De jokede og lavede billeder. Men de havde fundet sporet uden om sneen, som førte frem til tunnelindgangen. Tyskerne forsvandt ind i tunnellen, og vi fulgte hurtigt efter.\nTuren gennem tunnellen var ikke lang, men forude var endnu en forhindring. Da vi kom frem til åbningen i den modsatte ende, mødte vi tyskerne igen! De var standset ved en tung jernport, som ikke lod sig rokke! Porten havde en dør, som kunne åbnes, men den var så smal, at tyskerne, såvel som Jesper, måtte hive sidetaskerne af deres motorcykler, førend det lod sig gøre at køre motorcyklen igennem den forholdsvis smalle dør. Mine originale vario GS sidetasker kunne jeg med lidt snilde sno igennem uden de skulle afmonteres.\nEfter døren var der endnu en drive sne, som var for høj til at køre igennem. Om nogen havde skovlet – eller det var solen der havde smeltet sneen, ved jeg ikke, men der var lavet en fin lille snirklet rende igennem driven. Dermed var vi igennem og kunne nu bekræfte, at man kunne køre over Transfaragassan på motorcykel inden den officielt blev åbnet. Undervejs ned så vi en gummiged, som sandsynligvis var på vej op for at fjerne den sidste sne. Vi havde hørt der skulle køres et rally på denne rute 7c weekenden efter, så vejfolket måtte i gang. Ude på det tørre jævne solopvarmede asfalt på den anden side, det højeste punkt på Transfaragassan, gav vi gas, fandt de høje gear og snoede os nedefter.\nSelvfølgelig måtte jeg standse da jeg kom til de nok mest fotograferede elmaster i Europa?\nUendelig – næsten - mange hårnåle- og knap så skrappe, sving senere, var vi igen nede i lavlandet. Den gode asfalt var sluppet op, eller også var kassen med penge til renovering af veje i lavlandet tømt. Hvorom alting var, kunne vejene i lavlandet efter Transfaragassan ikke sammenlignes med belægningen på bjerget. Men det var ok, den hastighed vi kørte med, skabte ikke problemer med at undvige, hvis det var nødvendigt. Landsby efter landsby lå tæt som blade på en bøgehæk, med marker og enkelte klippestykker imellem, som var de afstandsstykker eller den mørtel, som holdt det hele sammen.\nTillægsord som malerisk, idyllerisk og rustikt, ville en ejendomsmægler anvende, hvis han skulle beskrive landsbyerne. Men, et sted i samme annonce for landsbyen, ville samme ejendomssælger uden tvivl også anvende vendingen "........ området eller stedet kunne trænge til en dygtig håndværker og nogle hundrede tusinde kroner fra baglommen"!\nNæsten overalt bar husene præg af at det ikke var de økonomiske midler, der var mest overflod af.\nJesper havde tilsyneladende fået nok af fint blankslidt asfalt, og søgte ud på nogle af de mindre veje, uden belægning. Altså, let røven, op og stå på fodhvileren, medens kilometer efter kilometer forsvandt i støvet bag motorcyklerne. Ingen beklagelser fra min side. Lige netop dette var hvad vi søgte. Netop derfor var vi kørt til Balkan. Backroads an mass. Ingen skilte med ”Færdsel med motorkøretøjer forbudt”.\nSamtidig blev jeg, for jeg ved ikke hvilken gang, mindet om at jeg skal have nye fodhvilere. De originale, som jeg har benyttet siden motorcyklen var 40.000 km ny, har fået så mange "bank" at de er blev slået skæve. Derfor er de faktisk ikke spor behagelige eller nemme at stå på! Når jeg sidder i sædet, er der ingen problemer, men når jeg står op, glider højre fod af fodhvileren, fordi især den højre har fået tildelt alt for mange slag. Jernet er blevet deformeret, er blevet "smallere" og den drejer en smule forud. Takkerne, som skulle hjælpe med at holde foden fast på stigbøjlen, er så slidte, at de er blevet runde. Jeg må altså se at få taget mig sammen og købt nogle nye!\nDa grusvejen igen blev afløst af vej med belægning, fik jeg atter travlt med at dyrke min passion for fotografering af disse ældre versioner af køretøjer, alt medens vi fortsatte vores tur mod nord, med nogle stregers korrektion til vest. Hestetrukne kærrer og gummivogne dukkede op i stort antal, anvendt til transport af varer og mennesker. Fascinerende.\nKultur og kultur er to ting. Kultur er også museer. Steder hvor man gemmer alt fra tidligere tider og gamle dage. Fra tiden inden verden gik af lave! Kultur er et begreb som dækker rigtig meget.\nDagens kulturelle indslag gav os et mindre chok. Jesper havde fundet et POI, eller VIP, som sådanne adresser gemt på en GPS også kan hedde. Uden større besvær fandt vi frem til adressen på en nedlagt svært-befæstet-tidligere-kirke-borg-bygning!\nEn tysk kvinde havde sammen med sin mand, samlet alskens forskellige ting fra et langt liv, som i én stor skøn forvirring, var stablet sammen, og udstillet i én stor sammenkogt ”gullasch-gryde”. Endda over flere etager, hvor der ganske enkelt overalt, hvor der var bare den mindste plads, var hensat en eller anden genstand.\nUdstillingens røde tråd fandt jeg ikke. Uanset hvilket historisk emne man var interesseret i, eller ønskede at undersøge, tror jeg man kunne finde noget der passede. For os var hele menageriet ”lidt for meget”. Uden at forklejne stedet, tror jeg det ville give mening, hvis parret ville koncentrere sig og undlade at blande helt så mange ting sammen. Vi kiggede lidt søgende efter noget der interesserede os, og fandt at det vi ville kigge nærmere på, kirkens klokkeværk. Altså begav vi os op at mange trapper i det gamle tårn, for at tælle hvor mange klokker der mon var?\nNogle trin oppe, påstod Jesper han ikke bryder sig om højder, men da jeg fortalte der kun var "et skridt ned", skulle han ud og se om det nu også kunne passe?\nI tårnet var flere klokker. En af de første vi så, var denne "mindre" klokke. Men der var også kæmpe store klokker, som uden tvivl vejede mange kilo. Må hellere straks fortælle, vi fik ikke talt hvor mange klokker der var. Men der var i hvert fald en del.\nJeg forsøgte at overtale Jesper til at slå med gongongen, men han mente ikke det ville blive venligt opfattet.\nI stedet overlod vi klokkespillet til det automatiske klokkeværk, som på et tidspunkt, medens vi kravlede rundt i etagerne mellem et par kæmpe store klokker, faldt i slag! Heldigvis for vore ører, var det kun de mindre der slog. Nok mest fordi klokken ikke skulle slå hel, men hun halv, og der var derfor ikke brug for at benytte de største klokker i klokkeværker, som vi ellers var noget begejstrede over.\nTræværket var spændende. De mange tons klokkemalm var hængt op på bjælker, som sikkert var på alder med Metusalem. Trapperne vidnede om flittig brug gennem mange mange år. Blankslidte og bulede, med rundede kanter og enkelte steder reparationer. Hvis disse trapper kunne fortælle historier, ville de kunne berette om mangt og meget, er jeg sikker på.\nHvordan det tyske ægtepar havde fået fat på og ikke mindst fået lov til, at indrette kirke-borgen til deres eget private museum og hvordan de havde skaffet alle sagerne, fik vi aldrig at vide. Kustoden, kvinden som havde fortalt hun ejede stedet sammen med sin mand, var væk efter et par indledende bemærkninger om, at museet var åbent, og at vi gerne måtte gå ind. Hun gjorde os opmærksomme på, at der var adgang til alle steder, hvor dørene ikke var låst, eller der var skiltet med "Kein Zutrit", hvorefter hun overlod os til selv at finde rundt i det store bygningsværk.\nTilbage på asfalten mødte vi denne "bevingede kriger" som dog lod os passere uden at volde os besvær. Flyets placering gav mening, da vi så et skilt der viste vej til en militær lufthavn i nærheden. Flyet var et vartegn. Ligesom de har ved flyvestation Karup, Midtjylland.\nDet postale væsen i Danmark, og sikkert også i mange andre lande, lider økonomisk under it-teknologiens stadige fremmarch.\nDanskere skriver ikke mange breve, og nok slet ingen postkort. Stort set alle er linked op på sociale medier på internettet, hvor man med selfies og hyppige opdateringer med billeder fortæller alt der er værd at vide.\nHvor man er, hvad man spiser, hvad man ser, hvem man er sammen med og hvad man netop har oplevet for et øjeblik siden. Sådanne uploads er måden man sender "postkort" nu om dage.\nDer er absolut ingen gode grunde til at sende et kort, som med stor sandsynlighed tidligst kommer frem til modtageren en uge eller længere efter, man selv er kommet tilbage fra ferien!\nUnder frokosten i en mindre by, diskuterede vi næste sektion. Transalpina i går. Transfaragassan denne dag. I øvrigt ikke at forglemme med herlige små veje efterfølgende. Nu trængte vi til at slappe lidt af, samtidig med vi fik tilbagelagt nogle kilometer. Hvad er så mere nærliggende end at søge ud på de større veje? En motorvej for eksempel? Give noget gas, følge trafikken og bare nyde "vinden i håret", landskaberne der suser forbi og lade tankerne dvæle ved de mange indtryk der havde passeret øjne, ører og øvrige sanser?\nApropos sanser! I denne RR er det endnu ikke lykkedes mig at give et indtryk af lugte og dufte! Nu må pladsen bruges til at vende et par detaljer, omkring de indtryk der kommer gennem næsen! Tro mig, det er ikke småting næsen har kunnet fortælle undervejs.\nLad mig starte med at minde om de mange billeder jeg har vist af heste, køer og æsler. Klovbærende dyr på og ved vejene giver helt naturligt (?) efterladenskaber der lugter af hest-, ko og æsellort! Tror mig, den duft fik vi ofte besøg af i hjelmene. Ikke kun når vi kørte forbi eller igennem "pærer og klatter, kugler og andre slibrige mængder" dyrene efterlader på vejene. Vi fik også fornøjelsen på anden vis.\nNemlig når vi kørte gennem landsbyerne og de små samfund ude i bjergene. Den umiskendelige lugt (nogle vil mene stank) af møg fra dyrehold, var et vidnesbyrd om, hvordan beboerne kunne opretholde livet i de barske egne, med meget langt til nærmeste købmand. Hvis ikke alle, så i hvert fald mange af de små samfund er nødt til at være selvforsynende med kød, mælk, æg og hvad husdyr ellers kan aflevere, mod at dyrene til gengæld får noget mad, i form af korn, græs og hø, med det deraf følgende resultat, at de med jævne mellemrum har trang til – og bestemt ikke holder sig tilbage med - at "skide. Og de gør det lige der hvor de nu engang er", uden smålige hensyn til hvad mennesker måtte mene om dette!\nDuften af nyslået græs, som steger i solen, for at blive til hø, var en anden hyppig duft vore næser var udsatte for. Netop den duft sætter jeg meget pris på. Jeg kender og husker duften, som et indslag i de ting, der fortalte at året var i overgangsfasen mellem foråret og sommer. Herligt. Eftersom vi bevægede os meget ad de mindre veje, fik vi ofte duften af nyslået græs i næsen.\nAndre steder fik vi lov at nyde lugten af våd skovbund. Og nyligt fældede graner. Duften af skov lige efter en regnbyge, er en af de goder jeg er heldig at opleve tit, fordi jeg bor klods op ad et større område, som er dækket af skove.\nVi oplevede duften af lakrids (ved ikke hvor den kom fra, en plante måske) jordbær, kirsebær, og i den anden ende af skalaen, kemi (især når vi kørte gennem erhvervsområder), kattepis og nylagt asfalt.\nInde i byerne bemærkede vi ofte hvor pizza- og andre bagere boede. Duften af fremmed krydret mad, dukkede tit op når vi passerede restauranter og fortovscaféer.\nIkke alt der kildede i næseborene, var lige behageligt. Men netop dufte er et emne som mange motorcyklister nævner, når man diskuterer hvorfor man elsker at køre motorcykel. Man får uendelig mange forskellige indtryk, bl.a. lugte/dufte, som man ikke får i en bil, og slet ikke hvis bilen har aircondition indbygget.\nFin asfalt, jævn fart, ingen trafik. Livet og tilværelsens ulidelige lethed indbyder til en sjæler med motorcyklen.\nJesper nyder sin 1200 kubikker, når den – som her – fører ham videre, med vinden i ansigtet, udsigten over uendelige marker og tid til at opleve. Jesper vågner af sin dvale da jeg når op på siden af ham, og giver sit bud på fremtiden, sejrs tegnet..........\nGrænsen til Ungarn krydsede vi ved Urziceni. En lille og i disse EU tider, ubevogtet overgang, hvor der var lukket totalt ned for bemanding. Altså passerede vi endnu en grænse uden at skulle vise pas og grønne beviser! Samtidig var vi definitivt ude af det område der hedder Balkan. Vores tur var ikke forbi, for vi var jo ikke hjemme endnu. Men i og med vi forlod det "sidste rigtige Balkan land" på denne tur, var det jo lidt vemodigt.\nAftenen forløb som de fleste andre aftner på turen. Vi fandt et hotel hvor vi kunne leje et værelse. Smed vores tasker og poser på et værelse. Tog et varmt bad og gik til restauranten for at spise og drikke en øl.\nVentetid til maden kom, bruge jeg til at notere nogle kommentarer til dagen i min lille sorte bog. Jesper fik opdateret familie om position og oplyst om vores almene – under hele turen gode - tilstand. Efter et par øl, noget snak, evt. diskussion om næste dags etape, krøb vi under hver vores dyne.\nInden vi krøb i sengene, snørede vi opbevaringsposerne til telte, liggeunderlag og soveposer ekstra godt til, så vi ikke kunne høre de billige kommentarer fra udstyret, der lå tilfældigt henslængt på gulvet, om "stueplanter", "civilister", "super egoister", "tøffelhelte" og "madras narkomaner".!\nTilbage på vejen efter en god nattesøvn, kunne vi se andre også havde været tidligt oppe. En bonde med et kæmpe læs hø på sin spinkle gummivogn, bumlede sindigt af sted.\nRen, tør, jævn og uden huller lå vejen mod nordvest for vore dæk. Lidt op ad dagen fik solen igen godt fat, og den varmede lidt mere end behagelig. Den eneste metode vi kendte til at få varmen slået lidt ned, var at udnytte chill effekten. Altså dreje en smule mere på gasrullen, således dækkene sang lidt højere, og vinden havde lidt mere fart, når den med en kølende effekt, ramte kroppen gennem jakkens åbninger, for igen at forsvinde bag ud gennem andre huller i jakken.\nDen lidt højere hastighed gjorde det samtidig noget sjovere at køre de mange sving, vejen præsenterede for os. Dækkene havde ingen problemer i at holde en go køretemperatur, og motorcyklerne kunne lægges pænt langt ned i svingene.\nSelvfølgelig sænkede vi hastigheden når vi kom til et byskilt. Vi havde ikke travlt. Vi skulle jo bare hjem *s* - og med den lavere hastighed, kunne vi nyde synet af de tilsyneladende lidt bedre huse, de havde i Ungarn. Eller også passede de deres haver bedre og renoverede deres huse mere, og i hvert fald inden forfaldtet blev helt tydeligt?\nSå vidt jeg umiddelbart kunne dømme, alene ud fra den gennemkørsel vi foretog, så det ud som om Ungarn er lidt længere fremme m.h.t. velstand end Rumænien - og andre lande på Balkan. Som jeg har set så ofte længere syd på, var husene i Ungarn også malede, gerne i stærke farver.\nEn lille gruppe høstarbejdere, standsede deres arbejde og kiggede nysgerrigt, da vi kom forbi. De samlede hø. Hø dufter fantastisk for én som er født og opvokset på landet. D.v.s. mig. Jeg holder rigtig meget af duften, og forbinder selve duften med skønne billeder fra min barndom, hvor jeg tilbragte mange timer med at bygge i huler i hø og halm, på lofter, hvor køer og grise gumlede på foderet neden under i stalden.\nMed dette "forårs billede" stopper jeg dette kapitel. Men fortvivl ikke, der kommer et mere. Gå ikke glip af sidste afsnit, som fortæller hvordan vores helt igennem eventyrlige tur, får en uventetvmeget anerleds afslutning, end vi havde forestillet os.\nTil toppen / menu Til afsnit 10


Vestager: Europa skal være frontløber for digital skat - Computerworld\n8. april 2019 kl. 15.30\nDer er stadig stor uenighed blandt EU-landene om, hvorvidt det er en god idé at indføre en digital skat, der skal sikre, at verdens største it-virksomheder kommer til at betale mere i skat.\nDen danske regering med finansminister Kristian Jensen (V) i spidsen har været imod ordningen, da regeringen frygter en amerikansk hævnbeskatning af store danske virksomheder som eksempelvis Novo Nordisk.\nAlligevel meddeler EU's danske konkurrencekommissær, Margrethe Vestager (R), nu, at de europæiske lande bør gå forrest, når det kommer til indførelsen af en digital skat, der også går under navnet 'GAFA-tax,' opkaldt efter teknologigiganterne Google, Apple, Facebook og Amazon.\n"Det bedste vil være at finde en global løsning. Men hvis vi vil opnå resultater inden for en overskuelig fremtid, må Europa agere som frontløber," siger danskeren.\nFrankrig har været en af de store fortalerer i EU for indførelsen af en digital skat.\nUnderhuset i det franske parlament har netop påbegyndt udarbejdelsen til et EU-lovforslag, der foreslår en beskatning på tre procent af en række omsætningsparametre for it-giganter med en årlig omsætning på over 750 millioner euro - svarende til 5,6 milliarder kroner.


af Vibeke Holm Andersen d. 9. februar 2009\nAmir er bogens hovedperson og fortæller. Vi følger hans liv fra den tidlige barndom, til han er ca. 40 år. Amir vokser op i Afghanistan, hans mor døde i barselsseng, hans far er en succesrig forretningsmand, og samtidig en meget populær mand med stor status – han hjælper gerne og ofte andre mennesker, og det er noget der huskes. I baghaven til det store hus, hvor Amir og hans far bor, bor Hassan og hans forkrøblede far – de er tjenere i Amirs hus. Hassan er Amirs bedste ven – de har haft samme amme, hvilket gør dem til “brødre” – men ligemænd bliver de aldrig. Hassan er den mest trofaste ven, nogen dreng kan ønske sig – han er parat til at yde store ofre for Amir, og han svigter ham aldrig. “For Dem, tusinde gange og mere”.\nAmir længes i hele sin barndom efter sin far uforbeholdne kærlighed – og er villig til at ofre sin bedste ven for at vinde far’ens beundring, for at gøre noget, der kan imponere Baba – og under en drageturnering, da drengene er 12 år, sker der noget, der får store konsekvenser for drengenes venskab.\nDa krigen bryder ud i Afghanistan flygter Amir og hans far til USA – til et helt andet liv, et liv med hårdt arbejde og tab af status. Mange år senere får Amir en opringning fra Afghanistan – han tager tilbage og får nu en chance for at gøre det godt igen, der i mange år har naget hans samvittighed. “Det er muligt at gøre en uret god igen”.\nEn god bog kan ikke omtales for tit. Og det er en fantastisk bog. Den rummer det hele – glæde, venskab, sorg, spænding, dramatik, lykke og ulykke. Jeg kan kun anbefale at læse bogen.


Kvinders genital sundhed | Salli\nForsideSund siddestillingErgonomiSalli og sundhedKvinders genital sundhed\nVi sidder normalt 12-16 timer i døgnet. I dagtimerne vil en gennemsnitlig kvinde enten sidde ned eller gå til næste sæde. Små pauser kommer fra aktiviteter udført stående og den tid der bruges på fysisk træning. Den vigtigste undtagelse er mødre med små børn.\nAt sidde normalt i traditionelle stole skaber en større genital sundhedstrussel for kvinder. Problemet synes i og uden for bækkenområdet. Siddende pres blokerer trykfølsomme mikro- og makrocirkulation i blodet og lymfekar og også i lymfeknuder. Cirkulation er den grundlæggende faktor for metabolisme og sundhed. Der er omkring 7.000 km blodkar i 1 kg blødt væv såsom muskler, hud og fedt. Cirkulation genereres ved bevægelse og små forskelle i pres.\nAt sidde ned påvirker de følgende, vigtigste, interne bækken organer: æggestokke, livmoder, vagina, rektum, urinrør og blære. De er alle kun et par centimeter under huden, i bækkenbunden. Siddende pres har også en meget negativ effekt på de forskellige væv i de ydre kønsområder.\nFølgende helbredsproblemer er forbundet med at sidde ned\nCirkulationsforstyrrelser inde i bækkenområdet (åreknuder etc.). Stolens polstring skaber et pres inde i bækkenområdet ved at skubbe til det bløde væv (hud, fedt, muskler og bindevæv) inde i området mellem siddeknoglerne. Presset spredes indvendig og påvirker alle de indre bækkenorganer.\nKræft. Hos 24 % af alle kvinder og 49 % af alle mænd, forekommer kræft i bækkenområdet, inden for et rumkapacitet som er lidt over en liter. Dårlig cirkulation og pres forstyrrer stofskiftet og gør vævet surt, hvilket er kendt for at være en kræftrisiko.\nBetændelser i vagina, blære og urinrør. Stolpolstring øger temperaturen og luftfugtigheden i det ydre kønsdelsområde, hvilket hjælper patogenerne med at vokse. Dårlig cirkulation sinker adgangen af de hvide celler (og andre forsvarere) til området for at ødelægge patogenerne, der er smuttet ind gennem huden. På den måde får betændelse et forspring før immunforsvaret kan stoppe det. Antibiotika anvendes ofte efter denne diagnose.\nProblemer med bækkenbundsmusklerne og endetarmen. Når man sidder på traditionelle stole, sidder man i en dårlig arbejdsstilling det meste af tiden. Vægten af overkroppen øger presset i bughulen, hvilket til gengæld er den største risiko for gynækologisk nedsynkning, hvor alle de interne bækkenorganer glider permanent nedad. Siddende pres mod stolens polstring forstyrrer den normale funktion af endetarmen, fordi alt bækkenbundsvæv, herunder anus, bliver skubbet op og endetarmen forbliver i det pressede område.\nPudendusnerve og blodkars dysfunktioner. Disse problemer er mest almindelige blandt kvinder, der sidder meget på cykel, til hest eller på en udelt sadel stol. Situationen er endnu værre, når arbejdet kræver at man læner sig frem, ligesom i tandplejen og i laboratorier. Under sådanne betingelser kan ændringer i kredsløbssystemet forventes og det er kendt, at følsomheden af nerverne bliver svækket.\nDet er sandsynligt, at også endometriose drager fordel af de betingelser der findes, når man sidder i en længere periode. Alle lokale forsvarsmekanismer er svækkede på grund af den forstyrrede cirkulation i området.\nHvordan undgås siddende lidelser i bækkenområdet\nDet vigtigste er, så vidt som muligt, at sikre en god cirkulation. Det er også vigtigt at genoprette god ventilation og metabolisk aktivitet, så godt som muligt.\nFølgende foranstaltninger er nyttige og hjælpsomme:\nAnvendelse af en delt svingende sadelstol. Med denne form for stol kan følgende fordele opnås: Åbningen i sædet eliminerer pres fra bækkenbunden og de ydre kønsdele og også det meste af presset inde fra bækkenområdet. Åbningen i sig selv genskaber bedre ventilation til området, hvilket betyder en lavere temperatur og tørre hud. Sædets svingmekanisme øger automatisk fysisk aktivitet af bækkenet og lænden, hvilket igen aktiverer cirkulationen. At sidde på en sadelstol (med den vigtige åbning, hvor skambenet kan være) hjælper til at få en god kropsholdning. Dette reducerer presset i bughulen og dermed også presset på bækkenorganerne fra ovenfor. God kropsholdning og åbning hjælper også endetarmen til at fungere normalt, mindske dens diameter og således formindske presset af endetarmen mod livmoder og vagina.\nLøst og køligt tøj der ikke forårsager pres i bækkenområdet. Løst tøj hjælper til at cirkulationen kan fungere normalt og ikke er for stramt på balderne, skridtet og kønsorganerne, ligesom meget moderigtigt tøj gør. Det er meningsfuldt i forhold til cirkulationen af de nedre ekstremiteter og nedre del af maven. Strømpebukser og undertøj, der efterlader røde mærker på huden er ikke gode. Trykkende bælter eller stramme linninger er også meget skadelige. Bukser med en midterste søm, som graver dybt ind i skamlæberne er dårligt for cirkulationen. Når du vælger tøj til at sidde ned i, test dem i siddende stilling. Vær opmærksom og pas på, at de ikke trykker overhovedet i din typiske siddestilling.\nFysisk aktivitet. Det er meget smart at have pauser mens du sidder ned; for eksempel, når du taler i telefon, kan du gå rundt (med bluetooth headset) eller helst gå op og ned ad trapper. En eller rettere den smarte arbejdsgiver bør også have noget reelt træningsudstyr (gymsticks, flexi barer, håndvægte, kettlebells, udstrækningstæpper, stepboards eller lign.) tilgængelig på arbejdspladsen. Under opkald eller uformelle møder, kan du lave en såkaldt “langsom træning”. Efter et par minutter er din cirkulation forøget i lang tid, men du vil ikke blive svedig eller forpustet. Dette eliminerer “nedlukning” af din krop (og hjerne) forårsaget af nedsat cirkulation.\nDetaljerede justeringer af din arbejdsplads. Det er ergonomisk gavnligt at justere din stol, bord og skærme, brug albuebind, juster afstanden af skærmene og størrelsen af tekstfonten til at være så optimalt som muligt og justér bordet efter om du skriver eller læser. En sådan avanceret bevidsthed og aktivitet i ergonomi bringer sikkert afslapning til hele overkroppen, der også afspejles positivt på bækkenområdet. Der er masser af risici, men også mange måder at undgå dem. Ved at forbedre dit bækkens sundhedsmiljø, forbedrer du også hele din siddende sundhed. Det kræver kun noget bevidsthed og aktivitet for at sætte forebyggelses foranstaltninger i gang.


Reklamebanner kan skaffe nye kunder til firmaet - shopkunder\nVæsentlige funktioner i et godt designet køkkenlayout\nHvad gør man når familieferien ødelægges af druk og alkoholmisbrug?\nNew Balance 550 – En gennemgang af New Balance løbesko til mænd\nSkal du give dine medarbejdere påskegaver i år?\nSådan holder du på kunderne\nSådan får du flere shopkunder\nLuksus sengetøj alle har råd til\nReklamebanner kan skaffe nye kunder til firmaet\nDet er vigtigt at skabe opmærksomhed omkring firmaet, så det kan tiltrække flere kunder til forretningen. Der findes efterhånden mange forskellige måder at gøre kunderne opmærksomme på virksomheden. Der er mange muligheder online, men det kan også være en god idé at skaffe potentielle kunder med fysiske bannere. Med fysiske bannere er det muligt at reklamere for firmaet i bybilledet eller på messer.\nI denne artikel kan du læse mere om reklamebannere.\nValg af materiale til reklamebanner\nNår du skal have lavet et flot reklamebanner for firmaet, skal du først og fremmest vide, hvor det skal bruges. Valget af materiale til banneret afhænger nemlig af, om det skal bruges til indendørs- eller udendørsbrug.\nHvis du ønsker et banner til udendørsbrug, kan du enten vælge et materiale som PVC eller mesh. PVC er et solidt materiale, som kan bruges til store bannere. Mesh er et stykke stof med huller, hvor vinden nemt kan strømme igennem. Mesh er blandt andet godkendt til brug på stilladser. Når bannerne hænger i bybilledet, kan det være med til at påvirke potentielle kunder. Det kan være, at det lige netop er firmaet på banneret, som kunderne husker.\nHvis du skal bruge et banner til indendørsbrug, er det ideelt at bruge stof til banneret. Det kan for eksempel være, at der skal bruges et banner på en messe. Banneret er med til at danne et overblik, så kunderne ved, hvem de snakker med.\nFå vejledning af producenten\nProducenten kan lave bannere med forskellige materiale og i mange forskellige størrelser. Det kan derfor være en god idé at få vejledning af producenten. Her kan firmaet komme med ønsker til banneret. Det kan for eksempel være, at firmaet drømmer om et reklamebanner i en helt bestemt størrelse. Det kan også være, at der er et helt bestemt sted, hvor banneret skal hænge.\nNår firmaet har listet ønskerne op til banneret, kan producenten hjælpe med at guide og vejlede til den bedst mulige løsning. Det kan være, at der er et bestemt materiale, som passer særligt godt til det sted, hvor banneret skal hænge. Producenten kan også lave et banner i lige den størrelse, som firmaet ønsker. På den måde kan banneret blive tilpasset, så det passer til ønskerne.\nSkaber opmærksomhed omkring firmaet\nMåske tænker du, at det er unødvendigt med et reklamebanner. Hvis du ønsker flere kunder til firmaet, kan det dog være en god idé at investere i et banner. Det kan være med til at skabe mere opmærksomhed omkring firmaet. Det kan altså være, at kunderne kontakter dit firma næste gang de har brug for hjælp, fordi de husker navnet fra banneret. Jo flere gange de potentielle kunder kører forbi firmaets navn, jo bedre vil de huske navnet.\nDet er også muligt at få lavet et banner til messer. Her vil der være kunder, som rent faktisk er interesserede i firmaets produkter. Banneret viser tydeligt hvilket firma, kunden er kommet til på messen. Det kan være med til at skabe overblik og opmærksomhed.


EU Challenger Series har kickoff i morgen - Gamerguru\nEU Challenger Series har kickoff i morgen\nChallenger Series, LOL\nI morgen spilles semifinalerne i EU Challenger Spring Playoffs, hvor de fire hold, Ninjas in Pyjamas, Reason Gaming, Cloud 9 HyperX Eclipse og Denial.EU skal kæmpe om finalepladserne.\nI den første kamp møder vi Cloud 9 mod Denial.eu. CLoud 9 har længe været en af favoritterne til at komme i promotionkampene og derved få muligheden for at kvalificere sig til LCS EU. Cloud 9 har dog haft problemer med deres jungler Tri ‘k0u’ Lam, hvilket kan have svækket deres potentiale.\nDerudovar har Cloud 9 også den tidligere Gambit Gaming spiller, Erih ‘Voidle‘ Sommermann på holdkortet. Denial derimod er netop blevet samlet op af organisationen og vil derfor give den ekstra gas for at vise deres værd. Holdet er polsk, og hvis det kommer med i EU LCS vil der derfor komme endnu et rent polsk hold.\nI den anden kamp tager Ninjas in Pyjamas imod det danske hold Reason Gaming. Begge hold er præget af dansk blod – Omend NiP kun har en spiller i form af Morten ‘Zorozero’ Rosenquist. NiP tæller tre tidligere VM-deltagere, hvilket gør dem til favoritter over Reason.\nNyt managerspil på vej\nCLG er færdige med træningslejren\nDe 16 hold i OGN er blevet fundet


På godt og ondt er kryptokurrencyrummet ved at blive voksen. Siden Bitcoins stigning til mainstream-fremtrædende plads i 2015 har der været stigende anerkendelse af digitale aktiver fra regeringsorganer rundt omkring i verden. Til gengæld pålægges nye regler for at kontrollere den måde, hvorpå kryptokurrencyvirksomheder opererer og driver forretning globalt.\nFor nylig udstedte Financial Action Task Force nye retningslinjer for, hvordan digitale aktiver skal reguleres. For at øge bevidstheden omkring disse krav var blockchain-sikkerhedsselskabet CipherTrace vært for en konference og hackathon i denne uge i San Francisco dedikeret udelukkende til diskussioner om FATF-retningslinjerne, også kendt som “rejsestyret.”\nRejsereglen kræver, at tilsynsmyndigheder og virtuelle aktivtjenesteudbydere, såsom udvekslinger fra forskellige lande overalt i verden, indsamler og deler personlige data under transaktioner. I lighed med de retningslinjer, der følges af traditionelle banker i henhold til United States Bank Secrecy Act, følger rejsebestemmelsen for kryptofirmaer de samme krav, som pengesendere gør for at registrere identificerende oplysninger om alle parter i pengeoverførsler foretaget mellem finansielle institutioner.\nMen i modsætning til traditionelle finansielle virksomheder fanger mange kryptokursudvekslinger ikke personligt identificerbare oplysninger som standard. Overholdelse af rejsereglen vil derfor kræve betydelige skift for virksomheder, der opererer i kryptorummet.\n“De nye regler, der kommer fra FATF, vil i sidste ende ændre den måde, kryptoselskaber fungerer på, og kræver, at de ikke kun sporer deres egne kunders transaktioner, men også hvor deres kunder sender penge til,” sagde Dave Jevans, administrerende direktør for CipherTrace, til Cointelegraph..\nEt af hovedmålene med CipherTrace-konferencen var at samle regulatorer, banker, kryptoselskaber og programmører for at give mening om de nye retningslinjer og derefter opbygge en løsning, der gør det muligt for organisationer let at overholde FATF-reglerne.\n“Der er brede implikationer omkring privatlivets fred, identifikation af kunder, hvordan data fungerer på tværs af forskellige blokkæder og privatlivsmønter,” sagde Jevans. “Vi er nødt til at komme med løsninger for at sikre, at virksomheder nemt kan overholde disse regler, hvilket er det, vi sigter mod at opnå her.”\n1 Virksomheder skal handle nu\n2 Reglerne er klare – hvad nu?\n3 Alle ingredienserne til en overholdelsesopskrift\nVirksomheder skal handle nu\nInden man arbejdede på en compliance-løsning på hackathon, fremhævede en række paneler temaerne og de største udfordringer omkring FATF-reglerne. Mens disse regler endnu ikke er juridisk bindende – som FATF sagde i en offentlig erklæring i juni, at lande har indtil juni 2020 til at vedtage retningslinjerne – et bredt tema på CipherTrace-konferencen var, at der straks skal træffes handling. G-20 erklærede, at den allerede bruger anbefalingerne til bekæmpelse af hvidvaskning af penge af kryptokurver, så kryptovirksomheder, der ikke overholder de nye regler, sandsynligvis vil blive straffet.\n“Konsekvenserne for manglende overholdelse kan variere fra et slag i håndleddet til at gå i fængsel, hvis et firma overtræder bankhemmeligholdelsesloven,” advarede Carol Van Cleef, administrerende direktør for blockchain-konsulentfirmaet Luminous Group, på scenen under panelet med juridiske krav . “Uanset hvor stor eller lille en virksomhed er, har hver forpligtelse til at opfylde i henhold til loven.”\nSelvom dette kan være tilfældet, påpegede John Jefferies, CipherTraces økonomianalytiker, at mange virksomheder, der opererer inden for kryptovaluta, endnu ikke har overholdt de nye regler.\n“Mange amerikanske børser er muligvis endnu ikke kompatible, men de burde være på dette tidspunkt,” sagde Jefferies. ”Når vi går fremad, når Binance eller Coinbase f.eks. Gennemfører en transaktion, skal de sende afsenderens modtagerdata samtidig med den transaktion. Ellers overholder de ikke. ”\nMens de fleste kryptovirksomheder endnu ikke overholder FATF-reglerne, understregede Jevans, administrerende direktør for CipherTrace, vigtigheden af at få alle på samme side.\n”Uddannelse er den største udfordring, vi skal tackle først,” sagde han. “Vi er nødt til at vide, hvad FATF-lovene er, hvorfor vi skal være interesserede, og hvad der kan ske, hvis virksomheder ikke overholder dem.”\nDet amerikanske finansministeriums nye teknologipolitiske netværk for håndhævelse af økonomiske forbrydelser, Carole House, forklarede FATF-retningslinjerne under sin hovedtale. Hun fremhævede, at retningslinjerne er designet til at begrænse brugen af kryptokurver til finansielle forbrydelser ved at gøre kryptotransaktioner mere sporbare, hvilket giver tilsynsmyndigheder øget synlighed i både grænseoverskridende og indenlandsk valutaoverførsler..\n“Kryptofirmaer skal overholde anbefalingerne om virtuel valuta inden udgangen af juni 2020. Vi har allerede været involveret med et antal mennesker fra Digital Commerce Association for at give kommentarer om dette,” sagde House.\nReglerne er klare – hvad nu?\nDa FATF-reglerne blev bragt i lyset, fulgte en række udfordringer omkring at sikre overholdelse.\nFor eksempel var spørgsmålet om, hvordan FATF-retningslinjerne vedrører privatlivsmønter, et presserende spørgsmål. Et af de angivne mål for privatlivsmønter som Monero og Zcash er at sikre, at brugerne har anonymiserede transaktioner, så det er tvivlsomt, hvordan disse kan være i overensstemmelse med de nye regler.\nUnder privatlivsmønterpanelet spurgte Jack Gavigan, leder af produkt- og reguleringsanliggender hos Zcash, “Er overholdelse mulig i forbindelse med privatlivsmønter?”\nSom svar på sit eget spørgsmål erklærede Gavigan sin overbevisning om, at overholdelse faktisk er mulig, da et antal privatlivsmønter allerede er opført på amerikanske børser reguleret af Financial Crimes Enforcement Network.\nSelvom dette kan være tilfældet, er det fortsat en udfordring at forstå, hvordan man overholder FATF-reglerne på en måde, der fokuserer på privatlivets fred, samtidig med at den decentraliserede etos af kryptokurrency og blockchain opretholdes..\nJake Tarnow, en sikkerhedssoftwareudvikler hos CipherTrace, havde til formål at løse dette problem under hackathon. Hans team kom med en imponerende løsning, der sigter mod at holde data anonyme, når oplysninger udveksles mellem Virtual Asset Service Providers.\n“Hvis VASP A forsøger at sende data til VASP B, er vi nødt til at vide, hvordan dette kan gøres på en måde, som ingen af oplysningerne er i det klare,” sagde Tarnow til Cointelegraph.\nHans løsning medførte at bruge en zk-SNARK – en forkortelse for et “nul-viden kortfattet ikke-interaktivt argument af viden” – en form for kryptografi, der gør det muligt for en part at afsløre, at den besidder et stykke information uden faktisk at udsætte selve informationen..\n“Ved at bruge zk-SNARKs kan VASPs sende disse oplysninger på en skudsikker måde, hvor ingen andre kan hente det og trække deres proprietære information ud,” forklarede Tarnow.\nUnder hackathon arbejdede udviklere også tæt med sikkerhedssoftwareguruer for at integrere Travel Rule Information Sharing Architecture i deres systemer. CipherTrace annoncerede frigivelsen af TRISA i september som et open-source, peer-to-peer-design for kryptokurrencyvirksomheder og blockchain-projekter for at overholde FATF-reglerne.\nTRISA er beregnet til at levere sikker, pålidelig levering af personligt identificerbare oplysninger eller PII til den korrekte VASP, hvilket eliminerer en enorm risiko for udveksling. Deling af PII er imidlertid tilbøjelig til spamming, et problem som udviklere på CipherTrace hackathon havde til formål at løse.\n“Forskellige backend-systemer, der administrerer PII, er sårbare over for spamming, da spammere kan komme ind i disse systemer og begynde at bede folk om at sende PII,” forklarede Jefferies.\nUafhængig konsulent Kenneth Kron og hans team vandt førstepladsen i hackathon for at komme med en løsning, der introducerer PII-tokens for at forhindre spamming i TRISA.\n“Vi ønsker at løse problemet med PII-spamming i TRISA ved at introducere PII-tokens og KYC-udbydere, der kan generere forbedrede KYC-tokens. Hvis spammere forsøger at fange personlige oplysninger og få et hit, er alt, hvad de får tilbage, et symbol i dette tilfælde, ”sagde Kron til Cointelegraph.\nAlle ingredienserne til en overholdelsesopskrift\nSamlet set samlet CipherTrace-konferencen og hackathon en unik blanding af enkeltpersoner for at diskutere fremtiden for kryptokurrencyregler. Diskussionerne under hele begivenheden viste, at der skal tages skridt nu for at sikre, at kryptovirksomheder overholder FATF-reglerne inden juni 2020.\n”Vi samlede mange stammer, der ikke typisk interagerer, hvilket gør det muligt for eksperter fra regeringen, udvekslinger og privatlivsgrupper at forstå hinandens forskellige perspektiver,” fortalte Jefferies Cointelegraph efter konferencen. “Samtalerne indpodede en følelse af haster i samfundet og TRISA, samtidig med at de skabte en open source-vej til at overholde disse stramme lovgivningsfrister og forsvare privatlivets fred på samme tid.”\nCrypto strammer sit spil mod hvidvask af penge, mens banker stadig er bundet til manglende overholdelse\nI 2018 gik knap en måned uden en embedsmand hos en finansiel institution eller\nSammenligning af hvidvaskning af penge med kryptovalutaer og Fiat\nDer er ingen tvivl om, at digitale valutaer giver fordele for en person, en\nHvordan compliance-software opdager svindel og hvidvaskning af penge, der involverer krypto\nKryptoindustrien er steget kraftigt i løbet af de sidste 12 måneder. Mens 2019 begyndte\nHvordan banker integrerer crypto AML-software til overholdelse\nMed eksponeringen af traditionelle banker og finansielle institutioner for kryptoaktiver og alle de involverede\nRapporten opfordrer den amerikanske regering til at fokusere på blockchain, crypto og en ‘digital dollar’\nEfterhånden som COVID-19-pandemien udfolder sig, er Biden-Harris-administrationen begyndt implementerer nye strategier til at genoprette den amerikanske\nCipherTrace fordert Crypto-Unternehmen nachdrücklich auf, sich auf die Einhaltung der Vorschriften zur Bekämpfung der Geldwäsche vorzubereiten\nZum Guten oder zum Schlechten wird der Kryptowährungsraum erwachsen. Seit dem Aufstieg von Bitcoin


Advokaten 3 Kommissionen, statsstøttereglerne og den finansielle krise\nDen finansielle krise er netop afblæst i Danmark. Krisen satte EU's statsstøtteregler og Kommissionen under et hidtil uset pres. Danmark har undervejs udviklet en effektiv afviklingsmodel, der både har dannet forbillede andre steder og måske kan genbruges, hvis eller når den næste finansielle krise rammer.\nDe krav og betingelser, der blev stillet til banker, der skulle omstruktureres – for eksempel til nøgletal, frasalg af forretningsområder, forbud mod prislederskab – blev til tider præsenteret som ultimatum, fordi de var “en del af Kommissionens faste praksis", som man dog ikke kunne finde offentliggjort nogen steder.\nFor bankerne og deres juridiske rådgivere har Kommissionens brede skøn formentlig kunnet give det indtryk, at Kommissionen på ad hoc og muligvis endda vilkårlig basis bestemte sig for, hvilke krav og betingelser der skulle fastsættes i den konkrete sag.\nAf advokat Peter Hedegaard Madsen og advokat Rass Holdgaard, Kammeradvokaten\nI andet kvartal af 2014 vil Danske Bank indfri det hybridlån på 24 milliarder kroner, som banken optog i foråret 2009 hos den danske stat, og Finanstilsynet har konstateret, at nedskrivningsniveauet i den danske banksektor nu ligger under gennemsnittet for de sidste 25 år. Den finansielle krise er afblæst.\nTilbagebetalingen af den statslige kapital og faldet i nedskrivninger på tværs af sektoren markerer et vendepunkt, hvor den statslige støtte til den finansielle sektor gradvis udfases, og hvor banker og realkreditinstitutter kan se tilbage på en verdensomspændende finansiel krise, der for alvor tog fart, da Lehmann Brothers kollapsede i september 2008.\nDe hyppigst brugte værktøjer til at håndtere krisen og dens effekt på realøkonomien var rentesænkninger, statslige indskudsgarantier, statslige lån og kapitalindskud samt diverse former for finansiel regulering. Også i Danmark blev regeringen nødsaget til at anvende statsmidler til at støtte den finansielle sektor for at opretholde den finansielle stabilitet.\nEU's statsstøtteregler (EUF-traktatens artikel 107-109), der stort set har været uændrede siden Rom-Traktaten, kræver, at en sådan statsstøtte notificeres til og godkendes af Kommissionen. Rammerne for, hvordan Kommissionen skulle godkende den notificerede statsstøtte, var imidlertid slet ikke gearet til den nye virkelighed.\nDa Lehmann Brothers kollapsede, var Kommissionens statsstøtteretlige ramme begrænset til en bestemmelse i EUF-Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), der fastslog, at støtte, der “skulle afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi," kunne betragtes som forenelig med det indre marked, samt nogle rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Og der var kun meget sparsom erfaring med brug af disse regler på banker. Det skabte betydelige udfordringer for både givere og modtagere af statsstøtte, da bunker af nationale støtteforanstaltninger blev notificeret til Kommissionen fra sommeren/efteråret 2008.\nFra oktober 2008 udviklede Kommissionen imidlertid sin praksis og sine retningslinjer og regler i et heftigt tempo, der til tider gjorde det svært for både banker og medlemsstater at forudsige gældende ret. I perioden fra 1. oktober 2008 til 1. oktober 2013 traf Kommissionen mere end 400 afgørelser vedrørende statsstøtte til den finansielle sektor. Den samlede volumen af støtten i perioden 2008-2012 udgjorde 592 milliarder euro og ca. 4,6 procent af det samlede EU 2012 BNP. Støtten toppede i 2009, hvor den samlede statsstøtte udgjorde 906 milliarder euro og 7,7 procent af EU 2012 BNP. Både kvantitativt og kvalitativt fyldte støtteforanstaltningerne til den finansielle sektor således meget.\nSamtidig med fastsættelsen af regler og principper for håndteringen af generelle og individuelle støtteforanstaltninger skulle Kommissionen – ofte med meget kort varsel – tage stilling til redningen eller afviklingen af både små og store finansielle virksomheder, der kunne have overordentlig stor betydning for den finansielle stabilitet i de berørte medlemsstater.\nI hele perioden har der i Kommissionen været en udpræget forståelse for alvoren af situationen. Det var også helt afgørende, fordi medlemsstaternes mulighed for at sikre den finansielle stabilitet var reelt underlagt en eksklusiv kommissionskompetence; endda en kompetence, som var sparsomt reguleret, at den gav Kommissionen et usædvanligt stort spillerum.\nI Danmark bestod støtteforanstaltningerne hovedsagelig af de i alt fem bankpakker. Derudover skulle redningen af større banker (med en balance på over tre milliarder euro) notificeres individuelt til Kommissionen. Det skete med Roskilde Bank, Fionia Bank, Eik Bank og Amagerbanken. Statens intervention i Vestjysk Bank og FIH måtte også notificeres, og omstruktureringen af disse banker er i skrivende stund fortsat ikke helt afsluttet. I hvert enkelt tilfælde har Kommissionen været inddraget med henblik på blandt andet at sikre, at den danske statsstøtte ikke i unødig grad påvirkede konkurrencen mellem medlemsstaterne negativt.\nDen første støtteordning – den såkaldte ‘Bankpakke I’ der blev vedtaget 5. oktober 2008 – indebar blandt andet en ubegrænset statsgaranti til sikring af alle indskydere og andre simple kreditorers krav i pengeinstitutter samt oprettelse af afviklingsselskabet Finansiel Stabilitet A/S. Bankpakke I havde som sit overordnede formål at skabe ro på de finansielle markeder, og den statslige garanti omfattede en svimlende sum på i alt ca. 3.000 milliarder kroner.\nVed udgangen af 2008 stod det klart, at krisen kunne udløse en egentlig kreditklemme, idet bankerne udviste tilbageholdenhed i forhold til udlån til private og virksomheder. Til at imødegå denne kreditklemme indførtes Kreditpakken – også kaldet Bankpakke II – der gav mulighed for at gennemføre statslige kapitalindskud i form af hybrid kernekapital samt udstedelse af individuelle statsgarantier.\nDer blev indskudt hybrid kernekapital for i alt 46 milliarder kroner, hvoraf Danske Bank altså stod for de 24 milliarder (inklusiv Realkredit Danmark), mens Finansiel Stabilitet indgik rammeaftalerne om individuelle statsgarantier for i alt 338 milliarder kroner, hvor de faktiske udstedelser kom til at udgøre 193 milliarder kroner. Vilkårene for både kapitalindskud og individuelle statsgarantier blev forhandlet på plads med Kommissionen over ganske kort tid og indeholdt vilkår, der kunne genfindes i lignende ordninger over resten af Europa.\nIfølge Kommissionens beregninger betød de danske støtteforanstaltninger, at Danmark samlet set ydede en statsstøtte til den finansielle sektor på over 60 procent af bruttonationalproduktet i 2009, hvor støtten nåede sit højeste niveau (i absolutte tal udgjorde støtten samlet 148 milliarder euro i 2009).\nDe efterfølgende bankpakker – III, IV og V – bidrog til at skabe den fornødne finansielle stabilitet samtidig med at anvise en vej ud af krisen – en vej, der skulle føre til, at staten på sigt ikke skulle støtte den finansielle sektor i form af generelle foranstaltninger. Den nuværende danske afviklingsordning, der muliggør afviklinger med bistand fra sektoren selv, og som lader afviklingsselskabet Finansiel Stabilitet A/S spille en central rolle, er kopieret i andre medlemsstater, og centrale elementer genfindes også i den anbefalede europæiske model for afvikling af banker.\nKommissionens håndtering af individuel støtte\nI forhold til håndteringen af de enkelte pengeinstitutter, der modtog redningsstøtte og skulle omstruktureres, havde Kommissionen en næsten almægtig rolle og udøvede et bredt skøn på et retsgrundlag bestående af få og meget generelle principper om byrdefordeling, begrænsning af den skadelige påvirkning af konkurrencen samt anvendelsen af foranstaltninger, der skulle modvirke den adfærd, der nødvendiggjorde redningsstøtten.\nProcessen med Kommissionen er ofte foregået i intense og korte forløb, hvor der skulle nås løsninger, der var både pragmatiske og lovlige. De krav og betingelser, der blev stillet til banker, der skulle omstruktureres – for eksempel til nøgletal, frasalg af forretningsområder, forbud mod prislederskab – blev til tider præsenteret som ultimatum, fordi de var “en del af Kommissionens faste praksis", som man dog ikke kunne finde offentliggjort nogen steder. Til tider er både banker og danske myndigheder blevet mødt med krav, der har været deciderede nyskabelser, men som alligevel syntes at ligge inden for rammerne af Kommissionens brede skøn i forbindelse med godkendelse af statsstøtteforanstaltninger.\nFor bankerne og deres juridiske rådgivere har Kommissionens brede skøn formentlig kunnet give det indtryk, at Kommissionen på ad hoc og muligvis endda vilkårlig basis bestemte sig for, hvilke krav og betingelser der skulle fastsættes i den konkrete sag. Det er også klart, at der har været tilfælde, hvor Kommissionen klart har overskredet almindelige principper for god forvaltning – for eksempel i den meget omtalte ING-sag.\nEt tilbagekig på Kommissionens nu offentliggjorte praksis på området for redningsstøtte og omstruktureringer viser imidlertid, at krav og betingelser generelt har været koordineret tæt internt i Kommissionen, så linjen blev den samme på tværs af redningsforanstaltninger fra Portugal til Danmark. De undertiden strenge krav til for eksempel byrdefordeling og forbud mod aggressiv markedsføring har været de samme for omstrukturerede banker overalt i Europa. Men man kan dog spørge, om det i alle tilfælde var hensigtsmæssigt at give den samme medicin til de meget forskellige strukturelle problemer i medlemsstaternes finanssektorer.\nEt tilbagekig på krisen og Kommissionens rolle\nSelvom Kommissionen for nogle givetvis har spillet rollen som modspiller, er det bredt anerkendt, at Kommissionens hurtige og effektive stillingtagen til både generelle og individuelle støtteforanstaltninger har været tvingende nødvendig for at sikre den finansielle stabilitet samtidig med, at konkurrencen ikke blev sat helt ud af kraft. Kommissionen har, når den var bedst, vurderet og godkendt støtte til for eksempel nødlidende pengeinstitutter i løbet af 48 timer.\nFinanstilsynet har netop afblæst finanskrisen. Efterveerne påvirker dog stadig den finansielle sektor, og konsolideringen af branchen har ført til betydeligt færre banker, end tilfældet var i efteråret 2008.\nI Danmark er vi blevet mange statsstøtteerfaringer rigere og har undervejs udviklet en effektiv afviklingsmodel, der både har dannet forbillede andre steder og kan genbruges, hvis eller når den næste finansielle krise rammer. I Bruxelles er der heller ikke tvivl om, at Kommissionens statsstøttefolk vil være meget bedre forberedt, når den næste bølge af krisenotifikationer ruller ind.\nAdvokat (L), LL.M, juniorpartner i advokatfirmaet Poul Schmith, Kammeradvokaten. Rådgiver statslige myndigheder om statsstøtte og offentligretlige forhold, herunder finansiel regulering og EU-rettens påvirkning af dansk forvaltningsret.\nI forbindelse med den finansielle krise har forfatterne rådgivet Finansiel Stabilitet, Erhvervs- og Vækstministeriet samt Finanstilsynet om bl.a. statsstøtte.


Onsdag d. 10. januar fremsatte erhvervsminister Brian Mikkelsen lovforslag om forretningshemmeligheder (L 125) for Folketinget.\nFormålet med lovforslaget er at styrke beskyttelsen af forretningshemmeligheder og skabe ensartede rammevilkår for erhvervslivet på tværs af EU. Samtidig skal implementeringen i en ny og selvstændig lov, der i vidt omfang samler den danske regulering på området, gøre det lettere for danske virksomheder at få overblik over reglerne for beskyttelsen af forretningshemmeligheder. I den forbindelse indeholder lovforslaget nye og konkrete værktøjer til indehaverne af forretningshemmeligheder.\nLovforslaget regulerer bl.a. i hvilke tilfælde erhvervelse, brug eller videregivelse af forretningshemmeligheder udgør en lovlig henholdsvis en ulovlig handling, og som noget nyt indeholder forslaget en definition af selve begrebet forretningshemmeligheder, hvilket ikke var tilfældet i de gamle bestemmelser om erhvervshemmeligheder i markedsføringsloven.\nSamtidig indeholder forslaget en række bestemmelser om retsmidler, som kan benyttes, såfremt ulovlige handlinger finder sted. Det drejer sig om sikrende retsmidler, dvs. påbud, forbud mv. med henblik på at forhindre uberettiget anvendelse af forretningshemmeligheder, både før og efter at domstolene har truffet en realitetsafgørelse om sagen. Forslaget indeholder også bestemmelser om adgangen til erstatning for krænkelser, om offentliggørelse af domme for den krænkende parts regning, samt en bestemmelse om straf, der erstatter markedsføringslovens bestemmelse. Ligeledes omfatter forslaget bestemmelser om beskyttelsen af forretningshemmeligheder i forbindelse med retssager.\nLovforslaget er udarbejdet gennem et tværministerielt samarbejde mellem Erhvervsministeriet i form af Patent- og Varemærkestyrelsen og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Justitsministeriet og Beskæftigelsesministeriet, og gennemfører Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2016/943/EU af 8. juni 2016 om beskyttelse af om beskyttelse af fortrolig knowhow og fortrolige forretningsoplysninger (forretningshemmeligheder) mod ulovlig erhvervelse, brug og videregivelse.\nDet forventes, at lovforslaget førstebehandles 23. januar.\nLoven om forretningshemmeligheder skal træde i kraft d. 9. juni 2018.\nLoven og fremsættelsestalen her\nPatent eller hemmeligholdelse?


Muv-Luv franchise trailere - AnimeGuiden\nMuv-Luv franchise trailere\nDen officielle YouTube-kanal for Muv-Luv franchisen streamer videoer i høj kvalitet til Muv-Luv Alternative in Animation og “Project Immortal” (midlertidig titel) og “Project Mikhail” (midlertidig titel) smartphone-spillet.\n1 Muv-Luv Alternative in Animation\n2 “Project Mikhail”\n3 “Project Immortal”\nVideoen viser Takemikazuchi TSF-robotten i kamp mod BETA-aliens.\nDet tidligere annoncerede “Project Mikhail” -telefonspil var tidligere planlagt til at udkomme i slutningen af 2020, men vil nu udkomme i 2021. Hitoshi Kumano instruerer spillet, og Yoshiki Kashitani fungerer som teknisk instruktør.\nAction-spillet er planlagt til udgivelse til smartphones og pc på japansk, engelsk og kinesisk.\nSpillet vil lade spillerne styre Tactical Surface Fighters, og tilpasning af maskiner og evner vil være mulig. Personalet bemærkede, at spillet vil bruge et abonnement eller en kamppasmodel snarere end en “pay to win” -model.\nâge planlægger at udgivet “Project Immortal” -telefonspillet i 2021. âge annoncerede action RPGet den 19. december 2019. Spillet indeholder populære figurer og Tactical Surface Fighters fra franchisen, og spillerne bliver nødt til at kæmpe imod horder af fjendtlige BETA. Spillet kan også spilles offline, så selv efter det er afsluttet service, kan spillere stadig spille spillet.\nI dette indlæg:anime, mobil, spil, trailer, video


Herzog Anton Ulrich-Museum i Braunschweig\nHerzog Anton Ulrich-museet er kunstmuseet i delstaten Niedersachsen. Det er et af de ældste museer i Europa (åbning: 1754)\nHerzog Anton Ulrich-Museum er delstaten Niedersachsens kunstmuseum. Det er ikke blot et af de ældste museer i Europa (åbnet 1754), men på grund af sine fine kunstsamling er det også et af de mest betydningsfulde museer for gammel kunst. Malerier af Cranach, Rubens, Rembrandt eller Vermeer, den største samling italiensk fajance nord for Alperne, en stor samling østasiatiske kunstværker og de mere end 100.000 grafiske reproduktioner og 10.000 tegninger i kobberstikkabinettet gør huset til en vigtig bestanddel i det internationale museumslandskab. Museet blev efter syv års renovering og modernisering genåbnet i oktober 2016.\nKunstmuseet er opkaldt efter welfer-hertugen Anton Ulrich af Braunschweig-Lüneburg (1633-1714), en kulørt og mangesidig regent fra den barokke periode, og han lagde grundstenen til den usædvanlige kunstsamling. De mest værdifulde og vigtige værker i samlingen, som for eksempel »Familiebillede« af Rembrandt, »Judith med Holofernes´ hoved« af Rubens eller »Pigen med vinglasset« af Jan Vermeer fandt takket være hertugens lidenskab for at samle kunst deres vej til Niedersachsen. Også Hollywood har udnyttet potentialet i Braunschweigs kunstskatte: i biograffilmen »Pige med perleørering« om, hvordan det berømte maleri af Jan Vermeer er opstået, spiller Braunschweigs Vermeer-maleri »Pigen med vinglasset« en fremtrædende rolle.\nI alt omfatter samlingen ca. 190.000 kunstværker fra en periode på 3000 år, helt tilbage fra antikken og frem til nu: Malerier, grafiske værker, skulpturer, pragtmøbler, brugskunst (porcelæn, fajance, maleremaljer), østasiatisk kunst og andre kostbare kunstgenstande.\nI Dankwarderode-borgen, museets andet udstillingssted, er der udstillet nationale kulturmindesmærker fra middelaldersamlingen f.eks. den originale borgløve fra Braunschweig, kejser Otto IV. kappe og dele af welferskatten, som f.eks. armrelikvieet fra den hellige Blasius.\nTelefon: +49 (0) 0531 / 12250\nPlanlæg her din rejse til »Herzog Anton Ulrich-Museum i Braunschweig« med Google Maps.


La Demeure du Parc Fontainebleau, hotel Frankrig. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage La Demeure du Parc\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for La Demeure du Parc: Check ind :\nLa Demeure du Parc - Beskrivelse\nLa Demeure duLæs resten\nParc har alle de faciliteter, man kan forvente sig af et trestjernet hotel i Fontainebleau: Restaurant, Roomservice, Bar, Forretningscenter. Hotellet hører ind under kategorien budget.Beliggende på 6 Rue D'avon i nordøst Fontainebleau i en afstand af 6 minutter til fods fra bykernen.For de der flyver, befinder lufthavnen Orly sig 44 kilometer fra hotellet, hvilket svarer til omtrent 88 minutter i bil.Hotellet har hurtig internetadgang.Ekstra plus: tæt på golfbane .Slap af i hotellets udendørs swimmingpool.Praktisk information :Hotellet har betalende parkering.\nLa Demeure du Parc kombinerer traditionel komfort med moderne faciliteter, herunder gratis adgang til trådløst internet. Mang...\nLa Demeure du Parc type(r):\nLa Demeure du Parc faciliteter og service\nBetalende parkering(Find andre hoteller med Parkering i Fontainebleau)\nCheck priser og tilgængelighed for La Demeure du Parc: Check ind :


Indbinding | Køb indbinding i mange farver og størrelser\nKategorier i Indbinding\nDiverse indbinding (44)\nPlastforsider PVC Office Depot A4 200 mic Klar 100stk\nKartonomslag Office Depot 250g Læderlook Sort 100stk\nFor-/bagside 250g Karton A4 Sort 100stk\nSpiralrygge Fellowes A4 6mm 2-20 sider Sort 100stk\nSpiralrygge Fellowes A4 8mm 21-40 sider Sort 100stk\nWire Fellowes 3:1 A4 8mm 36-50 ark Sølv 100stk\nSpiralrygge Fellowes A4 16mm 101-120 sider Hvid 100stk\nSpiralrygge Fellowes A4 8mm 21-40 sider Hvid 100stk\nSpiralrygge Fellowes A4 6mm 2-20 sider Hvid 100stk\nSpiralrygge Fellowes A4 12mm 56-80 sider Sort 100stk\nSpiralrygge Fellowes A4 10mm 41-55 sider Hvid 100stk\nSpiralrygge Fellowes A4 10mm 411-55 sider Sort 100stk\nKlemryg 4mm t/40 ark A5 Hvid\nKartonomslag Fellowes 250g A4 Blå 100stk\nWire Fellowes 3:1 A4 6mm 2-35 ark Hvid 100stk\nSpiralrygge Fellowes A4 25mm 181-200 sider Hvid 50stk\nPlastforside Fellowes 200mic A4 Gul/Transparent PVC 100stk\nSkinneomslag Leitz 10-35 Sider Lærredspræg A4 Sort\nSpiralrygge Fellowes A4 22mm 151-180 sider Hvid 50stk\nSpiralrygge Fellowes Oval 38mm 280-340 sider Hvid 50stk\nWireindbindingsmaskine GBC C210 450 ark\nWire GBC A4 14mm 130 ark 21 ringe Sølv\nDu har set 40 ud af 183 produkter\nIndbindingsmuligheder til dig\nUanset om du er studerende, arbejdende eller blot mangler indbinding til privat forbrug, står vi klar med alt tænkeligt materiale indenfor indbinding. I menuen til venstre kan du navigere rundt mellem et hav af produkter, der alle kan bidrage til at beskytte dine projekter. Klik på dine foretrukne kategorier, mærker og farver for at filtrere vores produkter efter dine specifikke ønsker og behov. Vi er stolte af at tilbyde et af landets største sortimenter inden for indbinding – og vi tør godt garantere dig, at vi har, hvad du søger. God fornøjelse med indbindingen.\nHvis du er skoleelev eller universitetsstuderende forstår du helt sikkert vigtigheden af at binde sine lærebøger ordentligt ind. Uanset om du agter at sælge dine bøger videre eller at beholde dem til fremtidig brug, er du nødt til at passe ordentlig på dem, hvis de skal kunne bruges i årevis uden at blive slidte. Bøger, der ikke er bundet forsvarligt ind, kommer med tiden til at se nussede og slidte ud. I nogle tilfælde bliver forsiden både afbleget og får grimme mærker, hvilket naturligvis ikke er ønskværdigt. At indbinde bøger kan virke udfordrende, men med det rette udstyr og tilbehør bliver det en smal sag. Prøv for eksempel vores for- og bagsider til indbinding i klar eller farvet plast, så din bog kan tage sig godt ud fra begge sider.\nGør din præsentation ekstra lækker\nOgså i erhvervslivet kan det være smart at have adgang til forskellige indbindingsmuligheder. Et lækkert visuelt udtryk sætter prikken over i’et på din præsentation eller arbejdsrapport. Afhængigt af hvad og hvor ofte du skal binde ind, kan du vælge mellem vores maskiner til limindbinding, spiralindbinding eller wireindbinding. Vores sortiment inkluderer desuden klemrygge, limomslag, spiraler og skinneomslag, der opfylder hvert deres formål. Glæd dig til at gå på opdagelse i et væld af muligheder for at beskytte vigtige hæfter, mapper, ringbind, bøger, projekter, rapporter og præsentationer. Vi har både maskinerne og det rette tilbehør til at beskytte dine bøger eller gøre din store præsentation på arbejdet ekstra gennemslagskraftig.


60% Aurea Kampagnekode · værdikode - maj 2022\nHjem Alle Butikker Aurea Rabatkode\nAurea Kampagnekoder og Kampagnekode maj 2022\nAurea Besøg Aurea\n3.9 / 162 stemmer\nAurea rabatter og kampagnestatistikker\nNogle oplysninger om Aurea\nHvorfor bruge Aurea rabatkuponer til at købe i butikker?\nBrug af kuponer til at købe i onlinebutikker er en vidunderlig oplevelse, fordi du kan spare en masse penge og tid. Vores team søger på internettet efter de nyeste Aurea rabatkuponer hver dag, så du kan få det seneste tilbud på kun få sekunder.\nOmfattende forståelse af Aurea rabatkoder og tilbud\nFørst skal du vælge det Aurea produkt, du vil købe, og føje det til indkøbskurven. Derefter vil du kunne indtaste Aurea kuponkoden i feltet "Rabatkupon" på "Bekræft ordre". Indtast koden, og klik på "Brug kupon". Rabatten anvendes automatisk på det samlede købsbeløb.\nNøglepunkter: Aurea kuponer kan kun bruges under købsprocessen; Aurea rabatkuponer kan have en minimumsprispris; Aurea kampagnekoder kan have en udløbsdato.\nPå rabat-kode.org kan du finde en liste over tilgængelige rabatkoder fra Aurea, glem ikke hvordan du bruger dem til at spare penge, før transaktionen gennemføres.\nDe bedste Aurea rabatkoder og kampagner\n45% Med En Aurea Kampagnekoder\nSpar 25% På Din Bestilling Med Aurea Kampagnekoder\nAurea Giver Dig Muligheden For At Spare 20%\nAlle gyldige Aurea rabatter og kampagnekode - op til 60% rabat i maj 2022\nDer er en enorm mængde ekstra Aurea Kampagnekode og Aurea Rabat til rådighed for at købe nogle varer fra Aurea.\n45% Rabat For Studerende Hos Aurea\nAurea: 60% Rabat På Alt I En Begrænset Periode\nAbonner og få det seneste Aurea tilbud!


Siesta Key - Sæson 3, Af. 7 - What's really going on with you and Alex? - Helt afsnit | MTV\nSæson3 A 7 • 17.03.2020\nAlex flipper ud, da han møder Robbi ansigt til ansigt. Jake og Kelsey står over for en svær forhindring. Chloe kræver, at hele gruppen hjælpes om at løse dramaet mellem Juliette og Alex.\nJuliette hører, at Alex vil finde sammen igen. Rygtet får Alex til at eksplodere. Amanda frustrerer Juliette og Chloe, da hun lader til at støtte Alex.\nJuliette og Chloe er bekymrede for, at Amanda er gået over til team Alex. Alyssa bliver mistænksom over hvad der foregik mellem Juliette og Alex i Nashville. Madisson mødees med Ish, og Juliette afslører en hemmelighed.


Børnehjem | Maniketan\nVil du være med til at sikre indiske børn et trygt hjem og en lys fremtid?\nPå børnehjemmet Maniketan i Mumbai bor 150 børn. Ved at blive sponsor kan du være med til at støtte deres dagligdag og deres fremtidige uddannelse.\nVi er kommet på børnehjemmet siden 1978 og vi er fortsat taknemmelige over at gøre en forskel for børnene. Hos os går mindst 95% af bidragene direkte til børnene. 5% går til relevante foreningsudgifter og alt arbejde er frivilligt baseret. Det er ikke os du støtter, men indiske børnehjemsbørn!\nHos Maniketan tilbyder vi to sponsorater\nHer støtter du med DKK 2400,00 om året som går til en navngiven pige eller ung mands videregående uddannelse, som vil gøre det muligt for hende eller ham at forsørge sig selv.\nDet er primært piger, der støttes, da det ofte er pigerne, der i Indien gifter sig i en meget ung alder og derefter er afhængige af deres mands indtægt.\nVed at støtte pigernes uddannelser sikrer man både, at de ikke får børn i en meget ung alder og dermed aldrig bliver uddannet, og dels giver man dem mulighed for at kunne forsørge sig og/eller deres familie, hvis manden skulle miste sit arbejde eller i tilfælde af skilsmisse. Dermed sikres det, at den næste generation får en chance i livet uanset om deres forældre er skilt eller ej, eller om deres far mister sin indtægt.\nDu får hvert år en opdatering på hvordan det går med pigens uddannelse.\nOmkostningerne til videregående uddannelse afhænger af hvilken uddannelse den unge ønsker at tage. At uddanne sig til f.eks. sygeplejerske koster ca. kr. 12.000,- pr. år. Og afhængig af den valgte uddannelse dækker dit bidrag dermed enten hele eller dele af det unge menneskes uddannelse.\nHer støtter du med DKK 600,00 om året, og støtter Maniketans generelle arbejde for primært de små forældreløse børn, som er mellem 0 og 17 år. De undervises på børnehjemmet eller på en skole i nærheden, og børnehjemmet sikrer dem tag over hovedet, kost og logi, samt trygge rammer. Du får hvert år en opdatering af året, der er gået på børnehjemmet, hvor mange børn, der bor der, hvordan de klarer sig generelt og hvilke nye tiltag børnehjemmet har i gang.\nBørnehjemmet anslår, at det koster ca. DKK 5.000,- om året at dække alle omkostninger for et barns husly, forplejning og skolegang. Dit bidrag indgår derfor i en pulje, hvor du sammen med andre støtter arbejdet med de små børn.\nGenerelt om Maniketan og hvad foreningen støtter\nSom sponsor sikrer du tag over hovedet, daglige måltider, undervisning og lektiehjælp til et indisk barn, eller videreuddannelse for et barn, der har haft sin opvækst på Maniketan. På Maniketan bliver børnene også klædt på til at klare sig selv. De lærer om personlig hygiejne, tøjvask og hjælper til med at lave maden til de mindre børn.\nPengene Maniketan modtager går 100% til børnene, da alle voksne på hjemmet arbejder ulønnet og kun får kost og logi. I Danmark, hvor vi administrerer indsamlingen af midler, er der også tale om frivilligt ulønnet arbejde.\nSom Uddannelses sponsor får du en årlig opdatering om hvordan dit sponsorbarn udvikler sig, så du kan se hvad dine penge bruges til. Som Opvækst sponsor støtter du børnenes opvækst fra 0 – 17 år og Maniketans generelle arbejde, og du får også en årlig opdatering om hvad der sker på børnehjemmet.\nFølg også med på vores Facebook-side for løbende opdateringer om dagligdagen på Maniketan.\nDu tilmelder dig som sponsor ved at udfylde nedenstående formular.\nFra rejseguide til velgørende forening\nHistorien bag Maniketan\nSom rejseguide i 1970’erne rejste Else (nummer to fra venstre) Indien tyndt. Fra det eksotiske Goa til de hektiske millionbyer. Her oplevede og videreformidlede hun Indiens smukke kultur, landets farverige univers, dets fantastiske ceremonier – og de imponerende monumenter. Samtidig lagde hun ikke skjul på, at den overvældende skønhed og den imødekommende befolkning også har mørke bagsider, hvor mange børn – og især piger er uønskede og derfor ofte ender i udsigtsløse liv på gaden. Else valgte derfor i 1978, at hun ville gøre en forskel. Hun ville støtte et af de velfungerende børnehjem hun havde stiftet bekendtskab med. Et sted med hjertevarme og med perspektiver – et sted hvor børnene og deres fremtid var i centrum. Valget faldt på Maniketan i udkanten af Mumbai.\nManiketan: Mors hus på Hindi\nDet Maniketan Else mødte, var et velfungerende børnehjem drevet af engagerede katolske søstre. Else rejste derfor hjem til Danmark med bagagen fuld af ideer til hvordan hun ville støtte Maniketan sammen med to andre veninder, der siden 1978 har indsamlet penge til børnehjemmet. De startede med at sælge indiske tekstiler på markeder i Danmark og donere egne sparepenge, og begyndte senere at indsamle midler fra sponsorer.\nSiden 1978 har Else hvert eneste år besøgt børnehjemmet for at sikre, at pengene går til børnene og at stedet forsat tilbyder den hjertevarme og tryghed, der skal til for at børnene får en god start på livet. Efter frafald af nogle af de andre oprindelige initiativtagere kom Maja (bagerst til venstre i billedet) til i 1998.\nNye hænder overtager\nElse og Maja brænder for Maniketan og for alle de skønne børn, de har hjulpet i over 40 år. Men fra 2019 tager Majas nevø Niels og hans kone Charlotte over. Således skal de føre Elses visioner videre og sikre en lys fremtid for børnene på Maniketan. Niels og Charlotte overtager pengeindsamlingen og kontakten til sponsorerne, men i samme ånd som Else og Maja. Deres vision er identisk: de vil gøre en forskel for børnene ved at sikre dem en tryg barndom og en perspektivrig fremtid.\nI 2019 stifter Niels og Charlotte derfor Foreningen Maniketan for at formalisere arbejdet, og samtidig sikre transparens så alle sponsorer kan følge regnskaber og se hvordan pengene anvendes.\nHar du spørgsmål, så udfyld formularen eller send os en mail: adm@maniketan.dk\nElse Jagd Poulsen\nMaja Kjær Petersen


september | 2016 | Motionsblog og friluftsliv\nLøb: Skønt vi har 10. september blev dagens Fanø Marathon et sommerløb der gav solforbrænding efter små fire timer løb i op til omkring 27 graders varme. Det var ikke lige det, jeg forventede da jeg for tre uger siden tilmeldte mig.\nRuten til Fanø Marathon 2016\nFanø Marathon er off-road. Jovist, der er nogle stræk på betonvej fra anden verdenskrig og der er strækninger på asfalt (både vej og cykelsti), men meget store dele af dette maraton foregår i sandklitter – heldigvis med lidt græs på mange steder – og på strand, singletrack m.m.\nDer var ingen som helst markering af, hvor langt vi havde løbet fra start og indtil der manglede 300 meter til mål og med én lang rundstrækning var det en ny udfordring.\nSkønt Fanø er en flad ø, så går det en hel del op og ned og ofte i løs sand. Der er kun én enkelt alvorlig stigning. Selve højdepunktet er vist ikke 20 meter; men stigningen op er meget skarp og afsluttes med en trappe med uens trin.\nSom jeg startede med at nævne var det en varm sommerdag i september til denne anden udgave af Fanø Marathon; men da jeg hurtigt bemærkede det drak jeg to eller tre krus vand ved samtlig depoter med undtagelse af et selvbetjeningsdepot (50 liter vanddunk og krus til selvbetjening), hvor jeg kun drak ét krus vand. At jeg kun drak ét krus vand dér var for at komme væk fra en gammel mand, som har så dårlig løbestil, at hans fødder skrabede på jorden og da han samtidig igen og igen spyttede forsøgte jeg, at sætte lidt fart på for, at komme væk fra ham.\nJeg tænkte, at hvis han valgte at følge mig, ville han blive ristet senere i løbet, og han var dog så dum, at han valgte at øge farten tilsvarende (nok 15-20 sekunder pr. km.) så han kom op til mig igen. Da jeg blev vanvittig af hans larm valgte jeg en tissepause før det var påkrævet…. bare for, at få ham væk fra mig. Ganske som ventet kunne han ikke holde hjem, og jeg overhalede ham ved 32 km. og jeg så ikke mere til ham… og vigtigst af alt, jeg hørte ham ikke.\nDer var dog mange, som enten mangler rutine i maratonløb, mangler kendskab til egne evner eller kraftigt undervurderede varmen. Jeg overhalede i hvert fald 10 mellem kilometer 31 og 36. Derfra løb jeg uden andre i syne – hverken foran eller bagud – til mål.\nMin tid ved 14 km var cirka 1 time og 18 minutter. Halvmaraton på 1 time og 57 minutter og med en måltid på 3 t. 54 har jeg løbet i et ensartet tempo. – Især rute og underlag taget i betragtning.\nSlemt var det for fire løbere fra BIC Løb & Powerwalk, som også overhalede mig ved min tissepause; men som i mål var tre kvarter efter mig.\nDer blev snydt meget\nSåvel de fire løbere fra BIC Løb & Powerwalk og folk fra Kolding Motion havde en eller flere hjælpere på mountainbike til at følge dem rundt på ruten og give ekstra vand uden for depoterne. Okay, jeg har ikke direkte set det stå skrevet, at det er forbudt, at modtage hjælp fra andre; men pacing og så høj grad af anden hjælp er i mange stævner grund til diskvalifikation\nEfter jeg krydsede målportalen var der et “depot”, hvor jeg fik lidt vand, cola og måske en skumfidus. Derefter tog jeg en kakaomælk, hentede min taske og gik i bad (der var kun to andre i bad… den ene dagens vinder) og efter badet tømte jeg min kakaomælk imens jeg tog tøj på.\nHerefter var det op på første sal, hvor der var salat, kold kartoffelsalat, grillede pølser – i to tykkelser, spareribs samt noget kylling. Dejlig, dejlig. Desværre kom jeg til, at hente af tre gange. Sidste gang undskyldte jeg mig med, at jeg havde glemt at tage min øl/sodavand, så jeg skulle jeg have noget at spise imens jeg drak.\nDesværre fik jeg ingen kage. Der var (chokolade)kage ved flere af depoterne; men det var så varmt, at jeg ikke havde løst til kage imens jeg løb, men i stedet spiste en skumfidus i de fleste depoter.\nLøbet er dyrt; men der er rigelig mad efter løbet, bad samt inkluderet færgebillet ud og hjem (gå ombord, bil koster ekstra).\nSelve start og mål er vel en kilometer fra færgelejet, så selv med maratontrætte ben er det overkommeligt.\nKirkebyløbet maraton 2016\nLøb: Jeg deltog i Kirkebyløbet 2016 på maratondistancen.\nRuten har nogle stykker med asfalt; men meget af ruten foregår på hårde, brede stiger med jordunderlag samt mindre passager på græs.\n2016 Kirkebyløbet maraton\nDet er et dejligt løb for dem, som keder røven i laser ved 42,195 km på flad asfalt.\nRuten til halvmaraton og 10 km er så godt som den samme.\nEfter løbet bliver det tydeligt, hvorfor løbet er dyrere end de mange cannonballløb for der er god og rigelig forplejning i mål. Der var vist mere end 5 slags kage, indbagte pølser, juicebrik, vand på flaske, cola, kaffe, æble og banan.\nNår ja, og så er tidtagningen elektronisk, hvilket er dyrt.\nPosted in Motion | Tagged løb, maraton | Leave a comment


Osteopati - FysioDanmark Holbæk - Osteopat Marianne Bigom\n(Denne artikel er printet fra https://fysiodanmark-holbaek.dk/osteopati/)\nFysioDanmark Holbæk tilbyder Osteopati ved Marianne Bigom, Osteopat D.O.\nOsteopati,- der også kaldes manuel medicin, er en virkningsfuld undersøgelses,- og behandlingsform, der som den øvrige fysioterapeutiske behandling bygger på almen lægevidenskab.\nOsteopati tager sigte på at finde og fjerne årsagen til dine symptomer. Ofte behandles andre steder på kroppen end dér hvor den oplevede smerte er.\nDer behandles udelukkende manuelt og behandlingen kan omfatte kroppens muskler, sener, led, hinder og det kranio-sacrale system.\nOsteopaten arbejder med kroppen som en helhed. Er muligheden for bevægelse nedsat ét sted, må andre strukturer kompensere for dette ved at øge bevægeligheden tilsvarende. Dette kan i nogle tilfælde være uhensigtsmæssigt og afstedkomme smerter/ symptomer.\nKroppen er ofte i stand til at helbrede sig selv, såfremt den har de rette forudsætninger for det. Er dette ikke tilfældet kan osteopaten arbejde med dette og via manuel terapi optimere forholdene.\nEfter skader, operationer, traumer, infektioner m.m kan kroppen i nogle tilfælde danne arvæv.\nArvæv forsvinder ikke spontant, men bliver med tiden ofte mere stramme. Arvæv bevirker ofte at bevægeligheden omkring indre organer, nerver, kar og muskler nedsættes og smidigheden, eftergiveligheden, blodtilførsel m.m forringes. Osteopaten kan arbejde med dette og kan genskabe bevægeligheden omkring organer og disses ophæng og muskler.\nDet er vigtigt at understrege at sygdomme i indre organer ikke kan afhjælpes via osteopati og at undersøgelse hos læge derfor er påkrævet.\nDet kranio-sacrale system består af de knogler og hinder der beskytter centralnervesystemet i dets forløb fra kraniet til korsbenet.\nVed kranio- sacral behandling arbejdes der med hinder og led med meget blide tryk og stræk. Lokale nerver, hinder og cirkulation påvirkes og der opnås afspænding.\nKranio- sacral terapi kan med fordel anvendes til voksne med hovedpine, stress, kronisk trætheds syndrom, piskesmæld, kæbeleds problemer samt til følger efter slag og tryk mod hovedet.\nYderligere er det anvendeligt til børn der har pådraget sig skævheder i kraniet under fødsel, kolik/ mavesmerter, sutte/synke problemer, gentagne mellemørebetændelser, nedsat immunforsvar, indlæringsproblemer og hyperaktivitet.\nHos FysioDanmark Holbæk varetages Osteopatisk behandling af fysioterapeut og osteopat D.O. Marianne Bigom, der har færdiggjort osteopatuddannelsen i 2011. Hun har således mange års erfaring inden for osteopatisk behandling.\nOsteopatisk behandling er ikke en del af offentlige overenskomst. Der er således ikke sygesikringstilskud til behandlingen. Sygeforsikring danmark yder tilskud som til alm. fysioterapi. Se priser her.\nFor bestilling af første konsultation kontaktes klinikken på tlf. 59439304 eller ved at møde op på klinikken. Efterfølgende kan tider bookes online.\nBook tid hos Marianne Bigom


OK for arbejdsgivere at bortvise ikke-testede medarbejdere - HK\nOK for arbejdsgivere at bortvise ikke-testede medarbejdere\nEn virksomhed har for nyligt fået medhold i, at det var helt lovligt at bortvise en medarbejder, der ikke ville lade sig teste for coronavirus. Bortvisningen var berettiget, fordi medarbejderens opførsel blev set som lydighedsnægtelse.\nArbejdsgivere har grønt lys til at bortvise medarbejdere, som ikke ønsker at lade sig teste for coronavirus, når de bliver bedt om det.\nDet viser en ny afgørelse fra Afskedigelsesnævnet.\nHelt konkret drejer sagen sig om en privat virksomhed inden for ejendomsadministration, der i forbindelse med coronapandemiens udvikling forlangte, at alle medarbejdere, der mødte fysisk op på arbejdspladsen lod sig teste minimum en gang om ugen for coronavirus.\nÉn medarbejder ville dog ikke lade sig teste, da han simpelthen ikke troede på, at PCR-testen kunne afsløre coronavirus. Medarbejderen mente desuden, at det var i strid med menneskerettighederne, at arbejdsgiveren stillede krav om testning.\nDet resulterede til sidst i, at virksomheden valgte at bortvise medarbejderen. Arbejdsgiveren havde også tidligere advaret medarbejderen om, at det kunne ende med ansættelsesretslige konsekvenser, hvis vedkommende ikke kunne fremvise testresultater til den nærmeste leder.\nAf afgørelsen fremgår det, at medarbejderen ikke mente, at bortvisningen var berettiget, at virksomheden i stedet burde have omlagt hans arbejdsopgaver, så han ikke behøvede at møde fysisk op på arbejdet og mødes med andre mennesker.\nAfskedigelsesnævnet lægger i deres afgørelse vægt på, at arbejdsgiveren inden bortvisningen havde advaret medarbejderen om konsekvenserne ved ikke at lade sig teste. Derfor vurderer nævnet også, at medarbejderens opførsel havde klar karakter af lydighedsnægtelse.\nDet er altså ifølge nævnet helt lovligt af arbejdsgiverne, at bortvise eller afskedige medarbejdere, der går imod krav om testning. Dog skal medarbejderne informeres klart og tydeligt om, hvilke konsekvenser det kan have for deres ansættelse, hvis de nægter at imødekomme arbejdspladsens krav.\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2021/12/01/ok-for-arbejdsgivere-at-bortvise-ikke-testede-medarbejdere)


Klimaambassaden - Astra\nForside › Projekter › Klimaambassaden\nKlimaambassaden er tænketanken CONCITOs kontaktflade med børn og unge. Visionen er at udvikle en faglig grøn rygrad, der vil bidrage til at uddanne fremtidens grønne generationer. I Klimaambassaden sættes tænketankens viden og anbefalinger i spil på skoler og gymnasier gennem undervisningsmateriale samt oplæg og workshops fra frivillige klimaambassadører.\nKlimaambassadørerne er studerende, som efter at have modtaget klimafaglig og formidlingsmæssig uddannelse tilrettelagt af CONCITO arbejder som klimaformidlere i danske folkeskoler, efterskoler, erhvervsskoler og gymnasier. Hovedformålet er at fremme fascinationen af de naturvidenskabelige fag gennem gratis faglige oplæg og workshops, hvor fagligt niveau og formidlingsmetoder er tilpasset målgruppen.\nKlimaambassaden på CONSITO\nSynnøve Kjærland, sek@concito.dk\nNaturvidenskabelige fænomeners allestedsnærværelse og deres brydningsflader med teknologi, ingeniørskab og matematik.\nMatematikken som metode til at forstå naturbevarelse\nUndervisningsforløb, der kombinerer naturbevarelse med matematik.


Forsker: Supermarkeder bør stoppe salg af smertestillende medicin | Ude og Hjemme\nForsker: Supermarkeder bør stoppe salg af smertestillende medicin\nPotentiel farlig medicin sælges uden recept og ordentlig information om bivirkninger, advarer professor i et nyt studie.\nTorsdag, 3. marts 2022 - 7:00 - Tekst og foto: Anne Ringgaard, Videnskab.dk\nPanodiler, Kodimagnyler og Ipren er smertestillende lægemidler, der kan købes uden recept i danske supermarkeder og kiosker.\nDe smertestillende midler kan være farlige og give forgiftninger, hvis de bruges forkert. Men forbrugerne bliver ikke ordentligt informeret om det.\nDen eneste lovpligtige information – produkternes indlægssedler – er nærmest umulig at forstå, viser en analyse, der netop er udkommet i det videnskabelige tidsskrift Qualitative Health Communication, skriver Videnskab.dk.\nIndlægssedlerne er så svære at læse, at salget af de mest risikable smertestillende håndkøbsmidler bør rykkes væk fra supermarkeder og kiosker, konkluderer forskeren Karen Korning Zethsen, der er professor på Aarhus Universitets School of Communication and Culture.\nI stedet bør de kun kunne købes på apoteker, hvor personalet er uddannet til at rådgive kunderne, argumenterer hun overfor Videnskab.dk.\nAdvarslen om at stoppe salget af smertestillende midler i supermarkeder kommer efter, at Karen Korning Zethsen har analyseret sproget i indlægssedlerne, som er den eneste information, forbrugerne får om brug og bivirkninger, når de køber håndkøbsmedicin.\nProfessoren mener, at smertestillende håndkøbsprodukter såsom Kodimagnyl og Treo er for tvetydige eller har uforståelige formuleringer på indlægssedlerne.\nDet gælder for eksempel lægefaglige udtryk som “hjerteinsufficiens”, “symptomatisk behandling” og “åndedrætsdepression”.\n– Flere, end man tror, har problemer med at læse og forstå informationen i indlægssedlerne. På apoteket vil de ansatte ofte kunne vurdere, hvem der har brug for ekstra rådgivning, tilføjer hun.\nKim Dalhoff, der er klinisk professor på Bispebjerg Hospital, er helt enig med Karen Korning Zethsen i, at den danske politik på området er for lempelig.\n– Jeg har ment i mange år, at man bør begrænse salget af en række smertestillende håndkøbsprodukter til apoteker, hvor personalet kan rådgive om brugen, siger Kim Dalhoff.\nVil tage forskning i betragtning\nVidenskab.dk har forelagt Lægemiddelstyrelsen, der har ansvaret for at holde kontrol med, at indlægssedlerne lever op til reglerne, den nye analyse af indlægssedler i håndkøbsmedicin.\nEnhedschef Hanne Lomholt Larsen vil tage forskningen i betragtning, lyder det fra hende.\n– Det er bestemt vigtigt, at man kan forstå indlægssedlerne, uden at man har en sundhedsfaglig baggrund. Indlægssedler skal afspejle det faglige produktresume, som angiver, hvordan lægemidlet skal anvendes, og hvilke bivirkninger man kan forvente, siger Hanne Lomholt Larsen og fortsætter:\n– Derfor tager vi dette input med os i det videre arbejde, når vi kontrollerer lægemiddelvirksomhedernes indlægssedler, opsummerer hun.\nBeslutningen om, at visse smertestillende lægemidler ikke kun skal sælges på apoteker, men også i supermarkeder og kiosker, blev truffet af Folketinget i 2001 i forbindelse med en liberalisering af markedet for håndkøbsmedicin.


8 hemmelige ting din mand laver i sengen, når du er faldet i søvn\nSex og samliv 14.03.18 | 14:30\nFoto: Shuttertock / 14.03.18 / 14:13\nHan nyder alenetiden.\nHvad laver din udkårne i dobbeltsengen, når du snorksover?\nDet har måske aldrig strejfet dig, hvad din kæreste egentlig foretager sig, når du er kommet godt til drømmeland - men det er ikke så lidt endda.\nI hvert fald ikke ifølge kvindemagasinet Cosmopolitan.\nMænd har blandt andet travlt med at nyde alenetiden - og dit kønne ansigt - når du sover sødt. Se alle punkterne herunder.\n1. Han stjæler dynen tilbage\nNu hvor du endelig sover, ser han sit snit til at stjæle sin del af alt det bløde tilbage, som du har ligget pakket ind i som en egoistisk mumie den sidste time. En bonus er, at han kan lægge sig ind til dig og mærke din kropsvarme og bløde hud.\n2. Han taler til dig\nDet er slet ikke gået op for ham, at du checkede ud for en halv time siden, så han begynder at snakke til dig - selvfølgelig uden at få svar. Hvis du er typen, der falder unaturligt hurtigt i søvn, så er det ikke altid, han opdager, at du ikke er mentalt til stede længere.\n3. Han glor på underlige ting på mobilen\nNår det er gået op for ham, at du sover, og han ikke er træt endnu, er der en ret stor sandsynlighed for, at han ligger og scroller på mobilen og glor på underlige ting på nettet og håber, at du ikke vågner. Det behøver ikke være porno, det kan også bare være, at han havner i et mærkeligt hjørne af Youtube. Det er hans måde at slappe af på.\n4. Han stirrer på dig\nIkke på den ubehagelige eller uhyggelige måde. Han kigger bare lige lidt på dig, fordi du ser så fredsommelig og sød ud, at han kommer i tanke om, hvor heldig han egentlig er. Hvis han er i sit forelskede hjørne, er der også en god chance for, at han hvisker noget sukkersødt og giver dig et let kys et sted i ansigtet.\n5. Han snacker i sengen\nHan ved godt, at du hader krummer på lagnet, men hvad du ikke ved, har du ikke ondt af. Posen med chips bliver sneget frem, så snart du lukker øjnene.\n6. Han skider under dynen\nNår du endelig sover sødt, kan han omsider slippe den gigantiske vind, der har rumsteret i hans indre hele aftenen. Dette gælder selvfølgelig kun i de forhold, hvor han stadig har det underligt med at prutte foran dig - det går snart over...\n7. Han onanerer og skifter kanal\nHan ser sit snit til at onanere efter at have været liderlig hele dagen. Du var for træt til sex og snorksover, så nu tager han sagen i egen hånd. Bogstavelig talt. Bagefter udnytter han muligheden og skifter kanal. Nu kan han endelig få lov at se bold i fred.\n8. Han tjekker din alarm\nSom den søde og betænksomme kæreste han er, tjekker han lige, at din alarm er sat korrekt for at sikre, at du ikke sover for længe og kommer for sent. Han er værd at samle på!\nLæs flere artikler om under bæltestedet i vores guide her.


Smal sejr over AGF Håndbold\nBjerringbro FH spillede sæsonens første hjemmekamp i damernes 1. division. Modstanderen var AGF Håndbold. Lad os sige det med det samme. Det blev en gyserafslutning for anden weekend i træk. Denne gang red Bjerringbro-pigerne stormen af og vandt med mindst mulig margin 24-23 efter 12-12. ved pausen.\nHjemmeholdet fik ellers en rigtig god start og førte hurtigt med 4-2. Dette tvang AGFerne ud i en Team Timeout, hvor efter holdet fik udlignet til 5-5. Hjemmeholdet lod sig dog ikke ryste af den grund og fik øget føringen til 9-5. Det så ellers ud til at de blåblusede havde styr på modstanderen, der dog ville det anderledes. AGF fik reduceret til 12-10 og lige før pausen også udlignet til 12-12. De blåblusede havde ellers spillet en god første halvleg og havde nok fortjent at føre med et par mål ved pausen.\nStarten på 2. halvleg var ganske lige og med skiftende føringer. Hjemmeholdet fik en god periode og bragte sig foran 19-16. Sløsede afleveringer ind til stregen og dårlige afslutninger resulterede i at AGFerne igen kom ind i kampen. Det kunne have gået rigtig galt i en periode hvor hjemmeholdet tabte med 2-7 på 11 minutter. Stillingen blev pludselig ændret til en AGF føring på 23-21 med små 7-8 minutter tilbage af kampen.\nAlt tydede på en udesejr og havde det ikke været for 2 hurtige contramål af Emilie Bangshøi, som fik udlignet til 23-23 havde det ikke set lyst ud for hjemmeholdet. AGFerne tog Team Timeout. Det efterfølgende angreb gav ikke bonus,og de blåblusede kom i angreb og fik tiltvunget sig et frikast med en udvisning til udeholdet. Dette overtal udnyttede Line Gyldenløve til at scored til 24-23. Det viste sig at være sejrsmålet, selvom begge hold havde boldet inden for det sidste minut.\nRikke Tornbjerg spillede en god kamp, med flotte mål fra distancen og Marlene Dahlmann lyste godt op på højre fløj i den vigtige sejr. Måske var sejren lidt heldig i den nervepirrende afslutning, taget i betragting af at hjemmeholdet var bagud med 2 mål ganske få minutter før slutfløjt.\nNu har Bjerringbro FH hentet 3 point i de 2 første kampe ikke så ringe endda.


- De konservative flytter rundt\nDe konservative flytter rundt\nIndlægsdato 10. september 2008\n7 kommentarer til De konservative flytter rundt\nDet blev så en lidt større rokade hos K, end de fleste af os kloge-åger lige havde regnet med. Det viser sig, at den hidtidige transportminister Carina Christensen '“ blandt MEGET onde tunger også kaldet for Miss Piggy '“ overraskende bliver kulturminister efter Brian Mikkelsen. Lars Barfoed bliver ny transportminister.\nDet bliver så Carina Christensens tredje ministerium på mindre end to år. Ingen har kunnet forklare, hvorfor at hun er blevet minister andet end, at Bendt Bendtsen så et stort lys i den fynske kvinde, for ikke ret mange andre har ellers kunnet følge den tidligere K-formand i det indlysende i Christensens ministerpotentiale. For nylig fik hun en bundplacering af befolkningen i en rundspørge Jyllandsposten foretog. Man skulle derfor tro, at hun kunne ofres nu, hvor Bendtsen skal til at bruge mere tid hjemme i jagtstuen på Østergaard og bagpå motorcyklen i selskab med fru Kirsten.\nChristensens ministerkarriere har ikke ligefrem været overbevisende. For nylig fik en svineeksportør en erstatning på 8, 2 millioner kr. fordi Carina Christensen som fødevareminister i sin tid i en nyhedsudsendelse fik lukket to samlestalde. Prisen for den fadæse kan koste op til 20 millioner kr. før det hele er slut, mener socialdemokraterne. For nylig chokerede Christensen dog alle, da hun fik lukket en aftale med tyskerne om en fast forbindelse over Femern-bælt endda med bred politisk opbakning. Det er da politisk håndværk, der vil noget, så hun er da ikke helt uduelig. Jeg kender ikke Carina Christensens kulturpolitiske visioner, hvis hun da har nogen, men det bliver vel noget med at sidde hårdt på pengekassen til TV2 og DR.\nSkal man rose de konservative for noget, så er det at gøre Barfoed til transportminister. Det er oplagt mere hans felt end kulturen. Det kan være, at han skal starte med at gennemgå Femern-Bælt-aftalen med tyskerne for ubehagelige ting, som Christensen har overset.\n← Endelig et konservativt lederskifte → Fra nordjysk blondine til skrap moster\n7 kommentarer til “De konservative flytter rundt”\n10. september 2008 kl. 09:11\n“For nylig chokerede Christensen dog alle, da hun fik lukket en aftale med tyskerne om en fast forbindelse over Femern-bælt endda med bred politisk opbakning. Det er da politisk håndværk, der vil noget, så hun er da ikke helt uduelig.”\nEr det i virkeligheden ikke Flemming Hansens fortjeneste?\nKan en af bevæggrundene for at beholde/forfremme Carina “Få tre børn nu!” Christensen være, at de konservative efter Bendtsens afgang har nul og niks i Fyns storkreds?\n10. september 2008 kl. 09:24\nJeg tager mine ord om, at det var Flemming Hansens fortjeneste, i mig igen efter at læst dette vidnesbyrd fra Socialdemokraternes trafikordfører:\n10. september 2008 kl. 10:34\nPeter Løhmann skrev:\n“Kan en af bevæggrundene for at beholde/forfremme Carina 'œFå tre børn nu!' Christensen være, at de konservative efter Bendtsens afgang har nul og niks i Fyns storkreds?”\nVed sidste valg skiftede CC til Vejle (det skal man for at være transportminister ;o) )\nLiiige nu tror jeg mange konservative har svært ved at se det fornuftige idet, med mindre man kan få Odenses borgmester til at stille op næste gang…\nPS: Morskaben begynder i øvrigt allerede når Bendtsens afløser kommer ind til næste sommer. Jørgen Lundsgaard var en kort periode afløser for bendtsen da danmark havde formandsskabet i EU. Dengang udmærkede han sig ved at stille §20-spørgsmål til en konservative minister – og i øvrigt ved at angribe Bendtsen i Information…\n10. september 2008 kl. 10:43\nDet er i hvert fald helt sikkert, at CC har meget at læse op på i hendes nye resort: http://www.radionyt.com/artikel/default.asp?id=12110\n10. september 2008 kl. 11:38\nHusk at dertil har Lars Barfoed været formand for Rådet for større trafiksikkerhed. Så kan man vist tale om en blød trafikprofil.\nJeg læser ikke Magnus Heunickes kommentar som en tilskrivelse af Femern til CC – det er bare hende der har lukket aftalen, som jeg ser det.\nKonservativ rokade på plads med en overraskelse | Dansk Politiksiger:\n10. september 2008 kl. 12:17\n[…] lægge vores objektive briller fra os, jeg tillader mig derfor at være helt enig med den liberale Jarl Corduas udlægning af Carina Christensens kvaliteter eller mangel på samme: “Ingen har kunnet forklare, hvorfor at hun er blevet minister andet […]\n10. september 2008 kl. 13:23\n“For nylig fik hun en bundplacering af befolkningen i en rundspørge Jyllandsposten foretog. Man skulle derfor tro, at hun kunne ofres nu,…”\nEnig. Hun har mildt sagt ikke været nogen succes, og dette var vel et oplagt tidspunkt med lidt udskiftning. Det bliver da bare så meget desto mere pinligt såfremt hun så smides på porten ved den næste ministerrokade, efter endnu et ministerium uden succes.\nMen hvem har de Konservative som erstatning, udover Mads Lebech såfremt han skulle have lyst til en ministerpost.\nFolketingsgruppen er vel ikke ligefrem overfyldt med kandidater, Henriette Kjær tilkendegav at hun gerne vil vente med en ministerpost, enkelte andre har nået en alder hvor der intet fremtidsperspektiv er f.eks. Helge Adam.\nOg de fleste af de sidste er vel blot uegnede som ministre f.eks. Per Ørum og Dyremose.\nHvem er de mest oplagte konservative afløsere for Carina C. ?