En million EU-borgere kræver en udvidet gen-mærkning af kød, mælk og æg selv om der ikke er et eneste modiceret gen i varerne. Så hvorfor dog det? Eller hvorfor ikke?\nEt lidt mere relevant spørgsmål er derfor om de gener vi får ind med maden er teknisk forandrede, eller modificerede, gener. Og hvis de er, har det så nogen betydning?\nEt helt aktuelt spørgsmål er hvilken betydning det har hvis maden er lavet af dyr som selv har fået genmodificeret mad.\nEn million navne\nRisici og fordele ved GMO (genetisk modificerede organismer) har været politisk sprængstof i mange år.\nI februar i år overrakte Greenpeace og en række andre organisationer en opfordring til EUës sundhedskommissær Markos Kyprianou om udvidet mærkning af GMO-produkter.\nOpfordringen var bakket op af én million indsamlede underskrifter – så mange underskrifter fra borgere i EU som ifølge den foreslåede EU-forfatning skal kunne udløse en politisk reaktion fra Kommissionens side.\nKravet fra organisationerne og de kritiske borgere er at alle levnedsmidler, som er blevet fremstillet ved hjælp af GMO, skal mærkes, også dem hvor der ikke er nogle modificerede gener i selve produktet.\nIkke i produktet\nDe gældende EU-regler fra 2003 siger at varer som for eksempel madolie, cornflakes, og ketchup, lavet af henholdsvis genmodificeret raps, majs og tomater, skal mærkes hvis der er mere end 0,9 procent GMO i selve produkterne.\nDe regler er der forholdsvis stor opslutning bag, om end GMO-kritikere vil have en lavere tærskel end 0,9 procent.\nDe nye krav fra Greenpeace og andre går på mærkning af animalske produkter – kød, mælk og æg – hvor dyrene har fået GMO-foder, men hvor dette ikke kan spores i kødet, mælken og æggene.\n»Værktøj for Greenpeace«\nSimon Barber, direktør for sammenslutningen af bioteknikvirksomheder EuropaBio, afviser mærkningskravene som ubegrundede:\n»Det giver ingen mening at mærke varer som er helt identiske. Der er ingen forskel på kød fra dyr som har spist GMO-soja og dyr som har fået andet foder. Krav på mærkning af animalske produkter er kun et værktøj for Greenpeace som er modstander af selve genteknologien.«\nDen påstand er Dan Belusa, kampagnemedarbejder hos Greenpeace i København, i og for sig enig i.\n»99 procent af al GMO som bliver solgt i Europa er dyrefoder, men det bliver skjult for forbrugerne. Når jeg er GMO-modstander, så har jeg min miljøhat på. Andre kan være modstandere af religiøse grunde, på grund af patentsystemet, eller på en ren mavefornemmelse. Men folk skal kunne vælge fra,« siger han.\nArgumenterne for at mærke kød, mælk og æg fra dyr som har fået GMO-foder er altså ikke at det handler om sundhedsfarlige varer.\nSåledes skriver Greenpeace om sundhedsrisici ved GMO:\n»Vi er hidtil blevet forskånet for sikre tegn på at gensplejsede fødevarer er direkte farlige at indtage. Men gensplejsede afgrøder, og dermed gensplejset mad, kan indeholde gensekvenser, der producerer uforudsete nye proteiner, hvilket kan medføre allergiske reaktioner«.\n»Men det omhandler GMO-majs, ikke mælk fra dyr som har spist GMO-foder,« siger Dan Belusa.\nOg så er det at Simon Barber, EuropaBio, konkluderer:\n»Der er ingen begrundelse for at mærke varer forskelligt hvis varerne ikke afviger fra hinanden.«\nTil gengæld er der rigtigt mange andre argumenter for og imod GMO hvor industrien og dens kritikere er godt og grundigt uenige. Det fremgår af gennemgangen på disse sider.\nDa EuropaBio ikke mener at GMO-kritikerne har argumenterne i orden, spørger NOTAT om ikke der kunne være en pointe med en mærkning af animalske produkter alligevel, sådan at folk kunne vælge positivt at støtte den gode teknologi:\n»Sådan kunne man godt argumentere, men det ville på den anden side skabe nye bureaukratiske vanskeligheder i hele detailhandelskæden, siger Simon Barber.«\nGMO (Genetisk Modificerede Organismer) er planter, dyr eller mikroorganismer hvor en eller flere gener er forandret ved et teknisk indgreb, til forskel fra de spontane forandringer i organismen, eller forandring fremelsket ved traditionelt avlsarbejde.\nGenmodificering er også blevet kaldt for genmanipulering og gensplejsning.\nHvorfor laver man GMO'er?\nFor at give organismere egenskaber som de ellers ikke har. Genteknologien gør det muligt at overskride grænserne mellem arter i naturen. For eksempel er der brugt gener fra ishavsfisk i forsøg på at lave planter som tåler frost.\nVed såkaldt indesluttet brug bliver GMOëer brugt til at producere medicin eller enzymer, men selve organismerne, oftest bakterier eller gear, forlader ikke den indelukkede fabrik – med mindre der sker et utilsigtet uheld.\nDet er den bevidste udsættelse af GMOëer i naturen som er kontroversiel.\nHvilken slags GMO'er bliver sat ud?\nTypisk planter som soja, majs, bomuld og raps. Genmodificering bruges mest til at skabe modstandskraft mod bestemte sprøjtemidler – den modificerede plante overlever sprøjtning men alt andet dør. Andre ønskede egenskaber er modstandskraft mod skadedyr, modstadskraft mod svampe eller øgede muligheder for at modstå tørke.\nIfølge industrien er der ingen problemer. GMOëer er resultat af en teknologisk udvikling som ikke kun gavner industrien, men også landbruget, forbrugerne, miljøet og samfundet i det hele taget.\nIfølge kritikerne er der betydelig usikkerhed med hensyn til sundhed, miljø og i sidste ende magten over maden.\nEr det sundhedsfarligt?\nIndustrien: Nej. Der findes et eksempel på modificeret soja som kunne forårsage allergi, men den blev standset før den kom på markedet. Der er ingen sundhedsforskel på mad med og uden GMO.\nKritikerne: Ja, eller muligvis. Nye analyser af en godkendt genmodiceret majs fra Monsanto har vist tegn på skader på lever og nyrer hos rotter. Greenpeace, som har fået lavet den nye analyse, kræver at majsen øjeblikkelig trækkes tilbage.\nDer er ikke rejst mistanke om at dyr, som får GMO-foder, skulle producere genmodiceret mælk, æg eller kød.\nDer er også enighed om at GMO-dyrkning kan øge problemerne med antibiotikaresistens, om end der er forskellige vurderinger af hvor alvorligt det er.\nHvad har antibiotika med sagen at gøre?\nGenet for modstandskraft mod antibiotika bliver i en tidlig fase af gensplejsning brugt som »markør-gen« for at teste om den ønskede forandring har fundet sted. Hvis planten eller organismen kan vokse i næringsløsning med antibiotika, så har den sandsynligvis også fået overført den ønskede egenskab og er værd at dyrke videre på.\nDe fleste GMOëer er derfor resistente overfor antibiotika, med en risiko for at antibiotikaresistens bliver spredt til tarmbakterier i mennesker og dyr. Hovedkilden til den farlige antibiotikaresistens er ikke GMOëer, men et alt for stort brug af antibiotika til sygdomsbekæmpelse på mennesker og på sygdomsforebyggelse på dyr.\nEr der ingen andre metoder?\nJo, der findes andre markør-gener, som genet for et enzym som hjælper planter med at få næring fra et bestemt sukker. Men i mange år var antibiotikaresistens den eneste tilgængelige teknologi.\nHvorfor skal man mærke GMO-varer hvis der ikke er nogle direkte risici ved selve varen?\nFordi forbrugerne får en mulighed for at vælge til eller fra. Dyrene kan ikke selv vælge hvilket foder de skal æde, og landmændene kan føle sig tvunget til at bruge f.eks. GMO-soja af økonomiske årsager.\nHvad er argumenterne for at vælge fra?\nMiljø: De tilførte gener i for eksempel raps kan spredes til planter udenfor de dyrkede arealer, påpeger kritikerne. Det er omdiskuteret hvor alvorlig faren for »gen-forurening« er, men det er dokumenteret at tilførte gener bliver spredt i naturen. Der er også risiko for at der opstår naturlig resistens også i andre arter mod de sprøjtegifte som GMO-planter kan tåle. Det kan på sigt føre til øget brug af sprøjtemidler.\nLandbrugspolitik og i den sidste ende magten over maden: De firmaer som udvikler GMOëer markedsfører ofte frø og planter sammen med sprøjtemidler som de er designede til at tåle. Teknologien kan på den måde give et lille antal kapitalstærke GMO-producenter monopol som leverandører til landbruget, ikke mindst da de modificerede planter kan beskyttes af patent.\nHvad er argumenterne for at vælge til?\nMiljø: Industrien hævder at modificerede planter mindsker den nødvendige mængde af traditionelle sprøjtemidler, og at landbruget på sigt kan producere med mindre kemi.\nLandbrugspolitik og magten over maden: Industrien hævder at GMO-modstanden i Europa forhindrer bønder i at bruge den bedst tilgængelige teknologi, forbrugeren i at få gode og billige varer og lande udenfor EU forhindres i at eksportere levnedsmidler til Europa, enten fordi man bruger GMO, eller fordi man ikke kan garantere at en vare er helt GMO-fri.\nLæs mere for og imod:\nwww.greenpeace.org og www.foeeurope.org (Friends of the Earth, i Danmark repræsenteret af NOAH (www.noah.dk) www.europabio.org


De andre bandmedlemmer har i lang tid været en smule irriterede på Niall. Nu tænker man selvfølgelig.. Hvorfor? De er som brødre, de accepterer hinanden.\nMen nu er det sådan, at Niall valgte at sige ja til at tage til et interview som de andre drenge ikke var inviterede til. Faktisk, så går hele programmet faktisk kun op i hvordan Niall er den bedste i gruppen, hvordan det hele ville være bedre hvis de andre drenge ikke var med, og at Niall var solo.\nSå ja, nu sidder du her i stuen med Harry, Zayn, Louis og Liam, og har selv taget plads i sofaen ved siden af Louis.\n”Syntes i, han kan være det bekendt?”\nHarry hæver stemmen, da introen til interviewet dukker frem på det store fladskærms-tv som hænger på væggen.\nNiall er din kæreste. Selvfølgelig støtter du ham i det her, men du har ærligtalt ikke fattet hvorfor.. ja hvorfor han skal deltage i det her, hvor de nærmest nedgøre de andre.\n”Jeg forstår ikke hvorfor han sagde ja. Han må ikke have vidst, hvad det er han sagde ja til.”\nDu har ikke helt styr på dine egne ord, men du prøver så inderligt at bilde dig selv ind at Niall ved hvad han gør.\n”Hej og velkommen!”\nVærtens stemme lyder, og derefter en langvarig klapsalve.\n”I dag har vi besøg af Niall Horan fra selveste ONE DIRECTION, UHA!”\nVærten trækker ’uha’ ud, så der ingen tvivl er, om at han laver grin med bandet.\nDu rynker brynene, og kan se at Liam allerede næsten har fået nok, da han udbryder:\n”Hvad bilder han sig ind?”\n”Liam, bare tag det roligt..” beroliger Louis ham, selvom man også kan se på ham, at han ikke ved hvad der er gået af Niall.\nLyset på scenen bliver skarpere, da en musik begynder. Ind af døren kommer din kæreste. Smilende, og dansende. Du prøver at holde hovedet koldt.\nDer bliver klappet igen. Højt, og kraftigt. Det er jo også selveste Niall Horan som er trådt ind på scenen. Haha..\n”Hvordan kan han smile på den måde?”\nNu er det Zayn. Han er ret sur på Niall over det her.\n”Så, Niall. Jeg har hørt, at det var dit største ønske at komme herind. Alene.”\nVærten er virkelig over-irriterende. Hvad sker der for det her? Det er sindssygt.\n”Ja. Det var det. For der er noget jeg gerne vil fortælle nogle mennesker.”\nDu hæver brynene, da han puffer lidt til værten. Ikke sådan skubber, men puffer. Det plejer man da heller ikke at gøre.\n”Mine fire brødre; Harry, Louis, Liam og Zayn, betyder alt for mig. Jeg kom ikke herind fordi jeg ønsker at gå solo. Jeg skal aldrig gå solo, for det kan jeg ikke. Vi høre sammen alle fem, og jeg nyder hvert minut med dem ligemeget hvor det er. I studiet, hvis vi er på tour, i bussen, derhjemme, udenfor. Alle steder.”\nVærten er helt paf. Du kommer til at grine over hans ansigtsudtryk. Harry griner også, og lidt efter de andre drenge.\n”Men.. hvorfor kom du så herind?”\nDu kniber øjnene lidt sammen, og ser at Niall knipser med fingrene, før noget stille smukt musik går i gang. Han må have aftalt det her før showet.\nFørst går han lidt rundt. Bare rundt på scenen, inden han pludselig stopper, og falder ned på knæ.\n”Jo, ser i..”\nHan har tydeligvis fanget kameraets opmærksomhed.\n”Der er denne her pige..”\nDu mærker at dit hjerte begynder at slå hurtigere. Pige?\n”Jeg har kendt hende i så lang tid nu. Hun er hele min verden. Hendes kys, hendes smil. Hendes øjne holder mig fast med sin skinnen. Jeg har aldrig følt noget for nogen pige før.”\nVærten er gået lidt amok i baggrunden, men alle kameraer hviler på Niall. Du begynder at få tårer i øjnene, og smiler, da du kan se at drengene kigger på dig.\n”Hvad.. Se, hvad han gør!”\nHarry griner stort, og peger på fjernsynet, da Niall tager en æske op ad lommen, og åbner den.\n”D/N. Vil du gifte dig med mig? Du er den dejligste pige i verden.”\nDu lader tårerne trille ud ad øjenkrogene, før du rejser dig op og hopper, mens du er så glad at du næsten ikke kan trække vejret. Niall rejser sig også, putter æsken i lommen, og løber ud, da et par vagter styrter efter ham for at få fat på ham.


LIVSVÆRDIER af Geoffrey Hodson. Esoterisk artikel. Intet menneske kan beherske sit liv, før det behersker sig selv. Dette herredømme er uopnåeligt uden både viden om og uddybende oplevelse af årsagen til tanker, følelser og handlinger. (Side 4 af 4)\nLIVSVÆRDIER (4 af 4)\no Evnen til at sprede de formørkende skyer er langt mindre værdifuldt end at sprede skyerne i sin egen mental-emotionelle natur og gøre de kræfter, som de var et uheldigt udtryk for, til en konstruktiv og målrettet kraft.\no Evnen til at flytte faste genstande ved hjælp af vilje-tanke har mindre værdi end at omsætte og sublimere den skabende energi, så seksualdriften bliver forvandlet til intellektuel og kulturel kraft.\no Evnen til at kontrollere resultater − f.eks. en ternings fald − har mindre værdi end gennem kærlige handlinger at modificere den modgang og de begrænsninger, der er resultatet af tidligere tiders disharmoniske handlinger – ikke som følge af tilfældighedernes spil, men i overensstemmelse med loven.\no Evnen til at overtale et andet menneske til at opfylde sine ønsker har mindre værdi end at lede de impulser, kræfter og drifter, som stort set udgør det dødelige personlige menneske, ind i konstruktive baner. Selvkontrol er meget mere værdifuld end evnen til at kontrollere andre mennesker.\no Udviklingen af psykiske evner som clairvoyance, forudviden eller tankelæsning har langt mindre værdi end den intuitive opfattelse, som åbenbarer sandheden om livets love, mennesker og alt, som er skabt. Alt dette vender det oplyste tankesind mod højere idealer.\nDet er de virkelige værdier, og der er et presserende behov for, at de kommer til udtryk midt i den kaotiske forvirring, som nutidens vestlige psykologi har skabt gennem falske værdier, planløs søgen, teorier og uforståeligt fagsprog.\nIntet menneske kan beherske sit liv, før det behersker sig selv − dvs. sine tanker, følelser og kroppens kræfter og tendenser. Dette herredømme er uopnåeligt uden både viden om og uddybende oplevelse af årsagen til tanker, følelser og handlinger − dvs. menneskets åndelige essens, udødelige individualitet og virkelige selv.\nDette faktum har dyb betydning for mennesket, hvis det vil opnå personlig lykke, harmoni og ligevægt og forvandle de modsætninger og konflikter, der opstår på grund af uvidenhed og tåbelighed. Det er muligt at forvandle dem uden denne viden, men resultaterne vil altid være midlertidige og den fred, der opnås, vil være ustabil.


Hjerteskærende: Gravid 17-årig har blot måneder tilbage at leve i – Ekstra Bladet\n23. dec. 2017 kl. 13:06\n- Jeg håber på et mirakel, fortæller Dana Scatton, der er diagnoseret med en hjernetumor\n17-årige Dana håber på et mirakel. (Foto: Privat/GoFoundMe).\nEngelske Dana Scatton er gravid med sit første barn og er sat til at nedkomme til februar.\nDe lykkelige omstændigheder overskygges dog af den tragiske melding, som Dana modtog, da hun for nylig fik en diagnose. Lægerne fandt en hjernetumor og giver hende blot to til tre måneder at leve i:\n- I slutningen af november lagde jeg mærke til, at jeg havde problemer med at synke. Jeg begyndte at få problemer når jeg gik og det blev sværere for mig at tale, fortæller Dana Scatton til Daily Mail.\nHelbreds problemerne blev forværret i starten af december. Danas ben begyndte at blive følelsesløse og hun fik for alvor problemer med at gå:\n- Jeg troede i første omgang, at det var babyen der trykkede på nogle nerver, forklarer den 17-årige vordende mor, der fortalte om problemerne, da hun skulle til en rutine undersøgelse hos sin læge. Han sørgede for, at hun øjeblikkeligt blev undersøgt og scannet. Kort efter fik Dana en knusende dom. Lægerne havde fundet en stor tumor i hendes hjerne:\n- Det første der gik gennem hovedet på mig var om min baby ville være ok.\nDana med kæresten Tyler. Foto: Privat\nLægerne vurderer umiddelbart, at Dana har to til tre måneder tilbage at leve i. Med strålebehandling kan hendes liv forlænges med omkring ni måneder, men det er en risikabel affære for det ufødte barn i hendes mave. Planen er nu at vente endnu tre uger og derefter tage barnet med kejsersnit - herefter kan hun begynde behandlingen.\n- Jeg håber stadig på et mirakel. Jeg tror på, at jeg kan bevise at lægerne har taget fejl, da de gav mig en dødsdom, lyder det ukueligt fra Dana Scatton.\n- Jeg vil bare så utrolig gerne blive en fantastisk mor.\nDana Scattons mor fortæller til Daily Mail, at hun tror på at et mirakel kan redde hendes datter. Da hun var gravid med tvillinger aborterede hun. Lægerne havde fortalt hende, at det samme vil ske igen, da hun blev gravid med Dana. Dengang trodsede hun lægernes råd og Dana blev født trods de forsvindende få odds for at graviditeten ville lykkedes.\nNu håber familien at Dana endnu engang kan levere et mirakel. Familien har oprettet en GoFoundMe side, hvor folk kan bidrage til den 17-årige piges behandling - SE DEN HER.


Portræt af kandidaten: Lise Nielson, Socialdemokratiet | AVISEN\nPortræt af kandidaten: Lise Nielson, Socialdemokratiet\n21:59 - 15. november 2017\nTil kommunalvalget i Fredericia er der 87 kandidater. I en lille portrætserie sætter vi fokus på et par af kandidaterne. Denne gang bringer vi et portræt af nr. 10 for Socialdemokratiet, Lise Nielson\nLise Nielson er 49 år gammel og født i Fredericia. Dog har hun ikke boet hele sit liv i fæstningsbyen, hun havde en del af sin barndom på Sjælland, inden hun vendte tilbage til Fredericia.\nLise er selvstændig konsulent, der har speciale i innovation og projektudvikling. Hun laver en række forskellige projekter, men nogle projekter er hun mere stolt af:\n“Jeg er mest stolt af et værkstedskursus jeg har udviklet sammen med langtidsledige håndværkere, som på 6 uger udvikler og fremstiller en funktionsdygtig 1:1 model af en ny teknologi til en lokal produktionsvirksomhed”\nLise Nielson er født ind i politik – næsten da. Hendes bedsteforældre mødte hinanden på en DSU sommerlejr tilbage i 1930’erne, og hendes forældre mødtes til en fest hos Frit Forum (Socialdemokratisk studenterforening, red.). Lises far er ikke en Hr-hvem-som-helst. Han er tidligere minister for Socialdemokratiet og EU-kommisær med ansvar for udvikling og humanitær bistand.\nLise er glad for Fredericia – noget der skinner igennem i hendes motivation:\n“Jeg er vild med Fredericia, og med mine naboer og folk jeg kender rundt om i kommunen. Der er en dejlig uhøjtidelig stemning, og plads til at prøve nye ting. Jeg synes ikke folk brokker sig, jeg synes folk er konstruktive med både kritik og forbedringer”\nLise mener, at faglighed er vigtigt – og at hun er har gode kompetencer at byde ind med:\n“Jeg har fagligheden med mig, og joberfaring indenfor de emner jeg gerne vil arbejde med. Selv om jeg gerne arbejder med fremtidsvisioner, så er jeg også god til at finde konkrete løsninger her og nu, og spille dem ind i det fælles arbejde”\nSocialdemokratiet med Jacob Bjerregaard i spidsen er synlige i valgkampen Foto: Matthias Niels Runge Madsen, Fredericia Avisen\nPolitikerne i Fredericia har en god tone overfor hinanden og borgerne. Det er i hvertfald den oplevelse man får, når man taler med politikerne – herunder også Lise Nielson: “Der er en god stemning og en dejlig respektfuld tone mellem de kandidater der søger genvalg, som sætter en positiv dagsorden for valgmøderne. Det gør det muligt at bruge snakken med vælgerne til at fokusere på det man gerne vil vælges på”. Vælgerne tager godt imod Lise og partifællerne når hun er ude. Lise udtrykker en særlig glæde, for den nysgerrighed borgerne har til de lokale politikere.\nAlle kandidaterne i denne portrætserie fik til opgave at udvælge deres mærkesager. Lise Nielson fra Socialdemokratiet har udvalgt følgende:\n“Fredericia har så mange styrkepositioner og spændende potentialer. Det skal omsættes i nye arbejdspladser og i øget bosætning.\nTransport, logistik, turisme, teater, nye uddannelser, en morsom by at bo i, og nogle dejlige landsbyer tæt på. Vi skal vælge bevidst efter de miljøvenlige løsninger, fordi det er den vej samfundet må udvikle sig her i klimaforandringernes århundrede.\nJeg vil arbejde for at genoprette tilliden til Jobcentret. Folk på integrationsydelse eller kontanthjælp repræsenterer en ressource, der skal aktiveres positivt i samarbejde med Jobcentret, arbejdspladserne og fagforeningerne. Vi kan gøre det så meget bedre end i dag, og det skal vi også. Der kan jeg gøre en forskel”\n“Nej, vi har et godt niveau og det skal holdes”\n“Ja, men også for at udvikle virksomheder der allerede er her”


Kodedualitet | Jesper Hoffmeyer’s Website\nDr. phil., Cand. scient\nBoegergade 42 5. tv,\njhoffmeyer @ me.com\nUdsigt fra altanen:\nBorgergade 42, 5. tv\nTel: +45 2421 7967\nIdeen bag begrebet kodedualitet er, at alle levende systemer dynamisk set grundliggende beror på vekselvirkningen mellem to slags kodede budskaber, de der er kodet digitalt (i DNA og/eller RNA) og som har med selv-reference at gøre, og de der er kodet analogt (i proteiner, membraner, morfologiske strukturer, adfærdsmønstre etc.) og som er handlingsorienteret, dvs rettet mod det levende væsen i dets interaktion med miljøet, altså et fremmed-referenrede system. Samspillet mellem disse to slags koder varetages på celleplan via såkaldt signal transduktion.\nI bogen “Biosemiotik. En afhandling om livets tegn og tegnenes liv” (Forlaget Ries, København 2005), brugte jeg kapitel 4 (40+ sider) til en udførlig analyse af dette centrale begreb. Nednefor et citat fra dette kapitel, herunder et uddrag af den artikel, hvori Claus Emmeche og jeg første gang introducerede begrebet internationalt.\nUDDRAG AF KAPITEL 4 i BIOSEMIOTIK (2005):\nClaus Emmeche og jeg foreslog i 1991, at liv som sit mest grundlæggende træk var karakteriseret ved kodedualitet, dvs ved den kontinuerte udveksling af budskaber frem og tilbage mellem analoge og digitale kodningsoverflader (Hoffmeyer and Emmeche 1991). Som analoge koder genkender og vekselvirker organismerne med hinanden i det økologiske rum, mens de som digitale koder passivt bliver båret frem gennem tiden fra generation til generation (eventuelt efter rekombination via meiose og befrugtning hos arter med seksuel forplantning). Set i dette perspektiv er arv at forstå som 'semiotisk overlevelse' - overlevelse via kodedualitet.\nIdeen om kodedualitet var i høj grad inspireret af Gregory Batesons storstilede forsøg i bogen "Ånd og natur" (Bateson 1979) på at trække en forbindelse mellem tænkning og evolution som beslægtede processer. Men samtidig var den inspireret af en tese fremsat af den amerikanske biofysiker Howard Pattee, hvorefter levende systemer i sig nødvendigvis rummer to komplementære principper, dels en tidsuafhængig og symbolsk eller "lingvistisk funktionsmåde" og dels en tidsafhængig dynamisk funktionsmåde (Pattee 1972; Pattee 1997). Vi skal se nærmere på Pattee's "epistemiske snit" (epistemic cut) nedenfor, men her vil jeg gerne først gengive vores oprindelige præsentation af ideen om kodedualitet.\nIdeen blev introduceret i forbindelse med en diskussion af, hvilken status, vi skal tildele liv. Eksisterer levende systemer i sig selv, eller eksisterer de kun for os, altså som en kategori i vores sprog og tænkning? I besvarelsen af det spørgsmål tog vi afsæt i en Batesonsk forståelse af liv som besiddende evnen til at håndtere information i betydningen "forskelle, der gør en forskel":\nLad os sætte, at et levende system opstod i ursuppen, eller hvor det nu var. Så måtte vi spørge: Hvem var det subjekt, for hvem de forskelle, dette system opererede på, ville gøre en forskel? Hvis man overhovedet medgiver, at levende systemer er informationsbehandlende enheder, er det eneste mulige svar på dette spørgsmål: Systemet er selv subjektet. Derfor må et levende system "eksistere" for sig selv, og i den forstand er systemet mere end en blot opfindelse, vi gør os i vort eget forestillingsliv: For at et system kan være levende, må det skabe sig selv, dvs. det må indeholde sådanne distinktioner, som er nødvendige for dets egen bestemmelse som et system. Selv-reference er det fundament, livet udvikler sig på, den mest basale fordring (det samme gælder ikke døde systemer: den hydrologske cyklus har ingen grund til at kende sig selv. Floderne løber nedad pga. tyngdekraften, vandet fordamper over havene på grund af solens varme, intetsteds afhænger systemets funktion af en selv-genkendelse).\nEn anden måde at udtrykke dette på er at sige, at forskelle ikke er forståelige i fraværet af formål'. Hvis intet betyder noget, er stof alt, hvad der er. ("If nothing matters, matter is everything")\nMen hvad bygger denne selv-reference og altså livet på? Vi foreslår, at det centrale træk ved levende systemer, som tillader selv-reference, og dermed evnen til at udvælge og reagere på forskelle i omgivelserne, er kodedualitet, dvs. et systems evne til at repræsentere sig selv på to forskellige koder, en digital og en analog. Symbolsk kan denne kodedualitet repræsenteres ved relationen mellem æg og høne.\nSelv-reference er tydeligvis betinget af en eller anden slags gen-beskrivelse. Systemet må være i stand til at konstruere en beskrivelse af sig selv (Pattee 1972, 1977). Denne beskrivelse må yderligere forblive inaktiv - eller i det mindste beskyttet fra - systemets livsprocesser, for ellers vil beskrivelsen forandres - og i den sidste ende dø sammen med systemet. Beskrivelsens funktion er med andre ord at sikre systemets identitet gennem tid: Systemets hukommelse. I alle kendte levende systemer er denne beskrivelse lavet i DNAets (eller RNAets) digitale kode (se nedenfor) og besidder potentialet for at blive videregivet til kønscellerne.\nVi formoder, at det på ingen måde er tilfældigt, at erindringskoden er digital. Hvad den nedarvede beskrivelse skal specificere er ikke de materielle detaljer i systemet men kun de strukturelle relationer i tid og rum. Hvis den slags abstrakte specifikationer skulle udtrykkes på analog kode ville kun meget simple systemer være mulige, og sådanne systemer ville formentlig ikke kunne overleve (hvis til sammenligning den menneskelige kommunikation og hukommelse kun betjente sig af analoge koder, f. eks. mime, hvis med andre ord vi ikke disponerede over sprogets digitale kode, så ville vores kulturelle hukommelse være lige så kort som chimpansens - og den sociale struktur tilsvarende enkel).\nHvis systemet skal være operativt, må de nedarvede beskrivelser i den digitale kode oversættes til det levende systems fysiske "virkelighed". Denne oversættelse (ontogenesen) kan kun foregå, hvis det befrugtede æg, eller en tilsvarende celle, besidder evnen til et dechifrere DNA-koden samt til at udføre dens instruktioner på en bestemt måde. DNA-koden udgør altså ikke i sig selv en udtømmende beskrivelse.\nRealiseringen i tid og rum af de strukturelle relationer, der foreligger specificeret på digital kode bestemmer, hvilken slags forskelle i omgivelserne systemet konkret vil selektere og reagere på. Med denne realiseringsproces indledes en ny fase, det aktive livs fase. Man kunne sige, at i denne fase, den "analoge fase", udtrykkes hukommelsens budskab.\nUndertiden vil systemet overleve længe nok til at levere sin egen udgave af den digtaliserede erindring (eller dele af den) videre til en "ny generation". Dette svarer da til en tilbage-oversættelse af budskabet til digital form. Den egentlige betydning af denne proces kan imidlertid først rigtig vurderes på populationsniveauet. Det er populatitionen (snarere end den enkelte organisme) der leverer en besked om de aktuelle livsbetingelser videre til den kollektive hukommels (genpuljen) ... Kæden af begivenheder. der adskiller liv fra ikke-liv, den uendelige kæde af reaktioner på udvalgte forskelle, betjener sig således af mindst to koder: en kode for handling (adfærd) og en kode for hukommelse - den første af disse koder må nødvendigvis være analog, og den anden må højst sandsynligt være digital (Hoffmeyer and Emmeche 1991).\nDette begreb om kodedualitet har desværre virket forvirrende på en del læsere. Der er her nok i hovedsagen tale om to kilder til forvirring. Den ene ligger i brugen af ordet kode, et begreb som har forskellige implikationer inden for forskellige paradigmatiske sammenhænge. Den anden kilde til forvirring er måske mere principiel, og handler om opfattelsen af levende væsner som koder. En sådan opfattelse tænder let et alarmskilt, hvor der står 'pansemiosis'. Er alt i verden blot tegn? Hævder vi, at der ingen realitet er ud over tegnenes?\nJeg skal straks svare nej til disse sidste retoriske spørgsmål. En påstand om at der her i verden ikke er andet end tegn er lige så reduktionistisk og ufrugtbar, som påstanden om at alt i verden kan reduceres til stof eller energi. Hvad Peirce kaldte "brute force", andetheden, (jvf. kap 3) er et aspekt af vores verden, som ikke meningsfuldt kan borttænkes, lige så lidt som tilfældighed eller førstehed kan borttænkes. John Deely har indført begrebet physiosemiosis som betegnelse for semiotiske processer, der udspiller sig i den fysiske natur (Deely 1990). Se også (Christiansen 2002; Taborsky 2002). Fortidens meteorstorme kan f. eks. stadig beses som kratere på vores måne, og udgør derved en slags spor eller erindringer om hine tider. Kun et intelligent væsen er selvfølgelig i stand til at dechifrere denne sammenhæng, altså fortolke fordybningerne i månens overflade som kratere. Men denne fortolkningsmulighed var dog latent tilstede alene givet som et spor, et spor som blot ingen interesserede sig for, før menneskene begyndte at grunde over universets gåder. Naturens 'vanedannelse', eller altså dens tendens til at erhverve nye regelmæssigheder har været virksom til alle tider. Semiosis opstod ikke med livet, men erhvervede blot gennem livsformernes spil en ny og uhørt frihed forstået som evne til anticipatorisk udnyttelse - iscenesættelse - af andethedens tvang, "brute force". Man må altså skelne mellem semiotiske processer i fysiske, biologiske og psykiske systemer, idet den semiotiske frihed er langt større i de sidste end i de første. Derfor kan man meget langt hen ad vejen slippe godt fra at borttænke den semiotiske dimension, når man beskæftiger sig med livløs natur, mens dette meget hurtigt bliver absurd, når man beskæftiger sig med menneskets natur.\nOrdet pansemiosis bærer selvfølgelig mindelser til den tyske naturfilosof Schellings forståelse af verden som panpsykisk. Uanset hvad Schelling egentlig mente dermed, hvorom vi i vor ukyndighed ikke skal udtale os, så forekommer det uhensigtsmæssigt at rode den specifikt menneskelige psykologi ind i naturprocesserne. Og det kan vel ikke undgås, at den i og for sig legitime afvisning af en sådan antropomorfisme, smitter af på opfattelsen af begrebet pansemiotik, selvom dette begreb jo netop ikke udbreder det specifikt menneskelige til universet i sin helhed, men snarere ser det menneskelige som blot en blandt utallige instantieringer af en universel semiosis..\nBegrebet kode-dualitet indebærer altså hverken reduktiv pansemiosis (alt er tegn) eller antropomorfisme. Lad os da nu konfrontere spørgsmålet om, hvad der menes med kode i dette udtryk.\nI sin dagligdags betydning henviser ordet kode til en sædvanemæssig brug af bestemte effekter i kommunikativt ærinde, som når man taler om en dress-kode eller om, at forskellige miljøer har forskellige adfærdskoder. I semiotisk sammenhæng har begrebet kode haft to temmelig forskellige betydninger: På den ene side har det under indflydelse af informationsteori i 1960erne og 1970erne været brugt i betydningen "et sæt af fælles regler for fortolkning" (Thibault 1998). Koden ses her som et kontekstfrit regelsæt for kodning, transmission og dekodning af information. Som vi har set i afsnittet om det centrale dogme, er DNAkoden blevet opfattet som en kode i denne forstand. Men komplikationerne tårner sig hastigt op i disse år. Ikke engang i det simple tilfælde, hvor man indskrænker sig til at betragte informationsoverførslen ved den proces, hvorved proteinet dannes ud fra DNAkoden via en mRNA kode, er der tale om et ubrydeligt regelsæt, som sikrer den rette informationsoverførsel i alle tilfælde. Som vi skal se i kapitel 5 rammer konteksten uforudsigeligt ind i denne proces på flere forskellige niveauer, dels som såkaldt RNA-editering, og dels som en tvetydighed i aflæsningen af de triplet-tegn, stop-kodoner (engelsk = stop codons), der fastlægger slutpunktet for tilføjelsen af aminosyrer til den voksende proteinkæde. Hvis den genetiske kode, som det ofte sker, bruges metaforisk til at sige, at generne koder for bestemte træk hos organismen, så er vi selvfølgelig endnu meget længere fra at tale om kode i den præcise informationsteoretiske betydning.\nDen informationsteoretiske brug af begrebet kode har været - og er fortsat - til stor nytte i analysen af informationsoverførsel i "intelligente maskiner" eller i telekommunikationssytemer. I moderne semiotik har man dog efterhånden forladt denne opfattelse af koden som en simpel mekanisme for parring af begreb og referent. Snarere går interessen på koden som en vehikel for meningsskabende aktivitet. Hos Winfried Nöth indfanges kodebegrebet på følgende måde:\nSemiotikere udforsker koder som kulturelle tegnsystemer af den mest forskelligartede slags, fra traffikskilte til mode, fra morsekoden over heraldikkens kode til teatrets kode. Hyppigt menes der med kode ikke andet end tegnsystem (Nöth 2000, 216).\nUd fra dette synspunkt er en kode en semiotisk ressource, som gør det muligt at skabe visse former for mening, men ikke andre. Anskuet som et tegnsystem er kropssproget f. eks. særdeles velegnet til at udtrykke emotionelle budskaber såsom afsky, ubehag eller glæde, det kan også med lidt større kunstfærdighed bruges narrativt, som vi kender det fra mimekunst, men det kan kun med besvær udtrykke logiske sammenhænge som f. eks. en benægtelse (se neden for).\nUdtrykket digitale koder dækker over et helt sæt af koder, der alle er fælles om at bero dels på diskontinuitet mellem de indgående tegn, og dels på en arbitrær (konventionel, oftest historisk eller sædvanemæssig) relation mellem tegnet og det betegnede. Disse egenskaber giver digitale koder nogle særlige fordele, som er enestående for de to fænomener, vi kalder liv og kultur. Især tre egenskaber bør fremhæves (Hoffmeyer 2001a).\nDen første er, at de budskaber der udtrykkes i digitale koder er hævet over naturlovenes begrænsninger af mulighedsrummet. Digitale koder tillader mulige såvel som umulige budskaber. I en fortælling kan alt ske: Maryl Streep kan f.eks. spise frokost med Sokrates, en kæmpetorsk kan husere i Oslos gader, eller piloters koner kan begynde at føde bevingede børn. Det er derimod svært at se, hvordan noget af dette skulle kunne udtrykkes i en analog kode som f.eks. en mime (uden brug af konventionelle tegn, herunder tegnsprog). Digitale koder er selvfølgelig altid baseret på materielle processer, og som sådan kan de udmærket ødelægges, bøgerne kan brændes, computerne kan smadres, eller man kan begrænse ytringsfriheden. Men den slags tiltag ændrer ikke det kodede indhold, det ødelægger blot koden. Nøjagtig det samme gælder genernes digitale budskaber. Også de har friheden til at være umulige forstået på den måde, at den befrugtede ægcelle ved at udføre de kodede instrukser vil producere et individ, der ikke er levedygtigt. Den slags sker hele tiden bl.a. takket være de allerede omtalte overkrydsningsprocesser, hvorved arvematerialet bestandigt rekombineres på nye måder. Det er denne egenskab ved de digitale koder, som er årsagen til de levende systemers kreativit, den utrolige kombinatoriske kapacitet og deraf følgende bestandige afprøvning af mulighedernes grænser i stadig nye kombinationer.\nDen anden fordel ved digitale koder er deres tidsuafhængighed eller objektivitet. Digitale koder er erindringskoder. Kun fordi Platon skrev Sokrates' dialoger ned, kender vi dem idag. Havde dialogerne ikke været kodet i sprog men f.eks. i mimede episoder, ville de formentlig være afgået ved døden sammen med Sokrates eller ville i det højeste have overlevet nogle få generationer. Nøglen til dette er, at de digitale koder er objektive på den måde, at de beror på en fælles konvention. Den canadiske kommunikationsforsker Anthony Wilden har peget på den forskel mellem analoge og digitale koder (blandt mange andre), at "a digital code is 'outside' the sender and receiver and mediates their relationship; an analog code is the relationship which mediates them" (Wilden 1980, 173). I første omgang kunne dette synes at stemme dårligt overens med genomet som digitalkode, da genomet jo netop overføres ved celledelingen (mitose eller meiose), hvorved der etableres en kontinuitet i tid og rum mellem afsenderen (forældre-organismerne) og modtageren (zygoten =den befrugtede ægcelle). Men den topologiske detalje, at kromosmerne så at sige rejser fra generation til generation inde i en celle, bør ikke få os til at overse, at det netop er dette 'adskilthedsprincip', som er den dybere årsag til, at lamarckistisk nedarvning ikke finder sted. Ganske vist befínder genomet sig inde i cellerne, men som vi har set, deltager genomet netop ikke i cellens aktiviteter, genomet "gør ingenting" som Richard Lewontin har sagt (Lewontin 1992), men er tværtimod godt beskyttet mod livets omskiftelighed af et beskyttende lag af proteiner. I kraft af sin afsondrethed fra det metaboliske virvar, altså i kraft af selve sin grundlæggende passivitet, er den digitale DNAkode i stand til at bevare fortidens erfaringer om det projekt at overleve under givne økologiske vilkår. Og det er netop derfor, gener ikke duer til noget i sig selv men kun via indvirken fra en fortolkende instans.\nDen tredie fordel ved digitale koder er, at de er eminente redskaber for abstraktion, dvs for udformningen af meta-budskaber, budskaber hvis indhold drejer sig om, hvordan andre budskaber skal forstås. Gregory Bateson viste, at meta-budskaber sagtens kan kommunikeres i analog kodning, hvad der f.eks. kan iagttages, når abeunger leger. Her kan man se, hvordan abeungerne napper efter hinanden, idet de fingerer et egentligt slagsmål. Ifølge Bateson er nappet her et metabudskab, der lyder: "dette er ikke et bid" (Bateson 1972, 179). Det negative budskab, altså fraværet af et bid, kan ikke direkte kommunikeres analogt, men det kan annonceres gennem et positivt budskab, tilstedeværelsen af et nap. Nappet er en indikator for noget, som ikke er der. Men Bateson gør også opmærksom på, at dette formentligt er så langt, som analog kodet kommunikation kan gå i retning af den abstrakte kategori "ikke". Til virkelige abstraktioner kræves digitale koder.\nVi kender stadig ikke den fuldstændige syntaktiske struktur af genomets kodninger, men regulatoriske gener er i alt fald eksempler på metabudskaber, og forekomsten af atavismer, såsom den tre-tåede hest, synes at indikere, at udskillelsen af genetiske materiale ikke er den eneste måde at slippe af med forældede instrukser på. Negation er også en mulighed. Abstraktion giver således den evolutionsmæssige proces en plasticitet, uden hvilken den måske ikke ville have været så opfindsom, som den faktisk er.\n"If you say to a girl 'I love you', she is likely to pay more attention to the accompanying kinesics and paralinguistics than to the words themselves" skriver Gregory Bateson og fortsætter: "We humans become very uncomfortable when somebody starts to interpret our postures and gestures by translating them into words about relationship. We much prefer that our messages on this subject remain analogic, unconscious, and involuntary" (Bateson 1972, 374). Analoge kodninger i form af kropssprog er evolutionsmæssigt af meget ældre dato end det talte sprog og tillige stærkere forankret i menneskets emotionelle konstitution. Som Wilden skriver:\nThe analog is pregnant with meaning whereas the digital domain of signification is, relatively speaking, somewhat barren. It is almost impossible to translate the rich semantics of the analog into any digital form for communication to another organism'.\n...what the analog gains in semantics it loses in syntactics, and what the digital gains in syntactics it loses in semantics. Thus, it is that because the analog does not posses the syntax necessary to say "No" or to say something involving "not" one can refuse or reject in the analog, but one cannot deny or negate' (Wilden 1980, 163).\nDet må nok erkendes at klassificeringen i henholdsvid digitale og analoge koder henter meget af sin tiltrækningskraft fra den overdrevne vægt, der i alt fald tidligere blev lagt på de mere formale aspekter af menneskelig kommunikation. Det var i høj grad Batesons fortjeneste at afdække de paralingvistiske og paralogiske dimensioner af kommunikationen mellem mennesker såvel som mellem dyr. Derved opdagede han, hvilken enorm rolle analog kodning generelt spiller i naturlige systemer. Som semiotisk kategori er begrebet analog kodning næppe helt tilfredsstillende, og vi skal foreslå at begrebet mere opfattes som et modbegreb til de digitale koder, dvs. som en samlebetegnelse for rum-tids kontinuerte kodninger baseret på lighed eller på tilhørsforhold (f. eks. del-helhed), altså på en ikonisk eller indeksikal relation mellem tegn og objekt (hvor digitale koder sammenfatter sådanne tegnsystemer, hvor tegnenes relation til det betegnede beror på et konventionelt sædvanemæssigt opstået udgrænsningsprincip).\nI kapitel 7 skal vi se nærmere på de endosemiotiske analogkodninger i form af indeksikale og ikoniske tegnprocesser i organismens indre. På det exosemiotiske niveau var allerede Jakob von Uexküll meget opmærksom på betydningen af det, vi her kalder analog kodning. Uexküll kaldte det ofte "kontrapunktiske duetter", og nævnte talrige eksempler, så som relationen mellem fluer og edderkoppespind eller mellem fugle og sommerfugle, som er dekoreret med pletter, der ligner øjne: "By opening their wings they chase away the small birds that pursue them: These birds automatically fly away at the sight of the eyes of other small predators that may suddenly appear" (Uexküll 1982 , 59).\nKodedualitet indebærer altså en privilegering af den digitale kode, i den forstand at begrebet iscenesætter den digitale kode som enestående i forhold til de mangfoldige analog-kodninger, livsprocesserne i øvrigt er spundet sammen af. Denne ligestilling mellem digitalkoden og analogkoderne retfærdiggøres af de egenskaber, der ovenfor blev fremhævet som typiske for digitale koder. Det er netop spillet mellem disse to typer af kodninger, der gør evolutionen mulig. Analog og digital kodning er to lige nødvendige former for referentiel aktivitet, og de opstod som tvillinger i den individuationsproces som gav ophav til livets indre logik (sml. figur 2.5).\nUden den digitale kode ville der ikke have været nogen stabil forbindelse til den temporale verden, det retningsbestemte kontinuum af fortider og fremtider, og der havde derfor ikke kunnet forekomme nogen egentlig agens (handlekraft/initiativ) eller kommunikation. På den anden side, uden de analoge koder ville der ikke have været nogen vekselvirkning med verden, ingen fremmed-reference. At hævde at kun den digitale tvilling er semiotisk, mens den analoge tvilling efterlades i den klassiske dynamiks sfære, er at blokere den eneste mulighed for at overskride det "epistemiske snit" (jvf. diskussionen nedenfor af Pattees begreb "epistemisk snit"). Kode dualitet og semiosis åbner for en dimension af vores verden og dens evolution, som ef underbestemt af termodynamikken. Kontekst-space ekspanderer med en akcelererende hastighed relativt til forøgelsen af artens semiotiske raffinement. For at sige det enkelt: der er mange mange flere måder at være smart på, end der er at være dum på (kunne dette mon være årsagen til, at artsdannelseshastigheden er fem gange højere for pattedyrene end den er for lavere hvirveldyr) (Hoffmeyer 2001a).\nKodedualitetsbegrebet udpeger således den semiotiske kerne i den biologiske evolutions mekanisme og dermed også den konkrete semiotiske dynamik, som forårsager den levende naturs bevægelse mod stadig større semiotisk frihed (Hoffmeyer 1992).\nAnaloge og digitale koder er imidlertid ikke absolutte begreber, idet en kode, der i en sammenhæng er analog, i anden sammenhæng kan være digital og omvendt. Computerspil er f.eks. i et og alt baseret på en digital teknik, men skærmbilledet er dog en analog repræsentation. Den omvendte situation ser vi med hieroglyffer. der hver for sig (i alt fald i nogle tilfælde) kan opfattes som analogt kodede tegn, men som når de præsenteres som skrift antager karakter af digitale tegn. På samme måde med et maleri, der set i sig selv udgør en analog repræsentation for en indre realitet hos maleren, men som, hvis det hænges op sammen med andre billeder på en udstilling, bliver et blandt andre diskrete tegn, der indgår i udstillingens overordnede formalisme. I Gregory Batesons terminologi sker der her et skift i logisk type, dvs billedet i sig selv og billedet som en genstand på en udstilling tilhører ikke samme logiske type. Man kunne måske her endda sige, at det kun er i den højere logiske types kontekst, at billedet overhovedet er et maleri. I alt fald ville malerier være en hel anden slags ting, hvis der ikke fandtes udstillinger. Udstillingen digitaliserer kunstnerens arbejde og bevarer det samtidigt som et maleri. Gennem denne operation bliver maleriet på engang mere frit og mindre engagerende: Det kan nu rekombineres med andre genstande i samlinger, kunsthistoriske værker eller møblementer. Men denne forøgelse af friheden betales med et tab af individuel mening - hvilket måske er grunden til, at kunstnere ofte ikke bryder sig om at sælge deres billeder.\nEksempler på sådanne analog-digital skift er talrige i livsverdenen, og er formentlig altid involveret i emergente fænomener. Analoge kodninger antager f.eks. digital karakter ved at indgå i såkaldt quorum sensing. Ordet quorum er hentet fra juridisk sprog, hvor det bruges i forbindelse med møder eller generalforsamlinger, hvor der skal være et vist antal fremmødte for at mødet kan være beslutningsdygtigt. Når dette er tilfældet, siges der at være quorum. Quorum sensing er blevet betegnelsen for en bestemt type kommunikativ aktivitet blandt bakterier, der viser sig ved at bakterietætheden som såden udløser en eller anden proces. Fænomenet beror på, at alle bakterierne udskiller et særligt stof, som derfor vil have en koncentration i mediet såvel som i cellerne, der afspejler bakterietætheden, og når koncentrationen overstiger en vis værdi, vil stoffet kunne binde sig til regulatoriske proteiner og derved udløse en transkription af specifikke gener.\nEt pudsigt tilfælde af quorum sensing optræder hos en art blæksprutte (Euprymna scolopes), der om natten jager småfisk i koralrevene ud for Hawai's kyst. På grund af månens lys, kaster blæksprutten en skygge, der gør den til et nemt bytte for eventuelle rovfisk. E. scolopes har da udviklet den forsvarsstrategi selv at udsende lys. Dette sker via et samarbejde med flourecerende bakterier (Vibrio fischeri), som lever i blæksprutternes "mantel cavity", hvor de serviceres med den bedste føde. Her udsender bakterierne lys af samme intensitet og farve som månelyset, hvilket forhindrer rovfisk i at se blæksprutten nedefra (McFall-Ngai and Ruby 1998). En udførlig behandling af quorum sensing's biosemiotik er givet af Luis Bruni (Bruni 2002; 2003) . Om morgenen begraver blæksprutten sig i sandet og skiller sig af med 90 til 95% af bakterierne, hvorved tætheden kommer under den kritiske værdi. Ved aftenstide er bakteriepopulation vokset op igen, og tilsyneladende har blæksprutten fuld kontrol over bakterievæksten via regulering af ilttilførslen. (I princippet kunne quorum spørgsmålet i menneskelige forsamlinger afgøres på samme måde, hvis man tænkte sig, at hver mødedeltager trykkede på en summer, og man så havde en lyddetektor, der var indstillet til først at reagere ved den relevante lydstyrke).\nInteressant er det, at det samme stof (N-Acyl-homoserin lacton - hvor acylgruppen kan variere) synes at optræde som signalstoffet ved mange, indbyrdes vidt forskellige udgaver af quorum sensing. Hos V. fischeri udvirker dette stof i høje koncentrationer en induktion af det såkaldte lux gen og dermed en 100 - 1000foldig forøgelse af bioluminescensen. Koncentrationen af N-Acyl-homoserin lacton udgør åbenbart generelt et analogt kodet budskab om bakterietæthed, der kan digitaliseres så koden istedet bliver en slags kontakt, hvormed i dette tilfælde blæksprutten tænder og slukker for sit falske lys. "Counter-illumination" kalder man denne form for kamouflage.\nDen modsatte situation hvor naturlige digitale koder overgår til at være analoge koder, kendes f. eks. fra nervesystemet. Her udgør hver enkelt neuron en slags enten/ eller mekanisme, således at forstå - lidt forenklet sagt - at enten afgiver cellen en serie aktionspotentialer eller også gør den det ikke. I en typisk nerve er der imidlertid et stort antal parallelt løbende axoner, og det samlede signal vil derfor være et kontinuert varierende signal, der afspejler fraktionen af neuroner, som til enhver tid udsender aktionspotentialer.\n en umoden udgave af ideen om kodedualitet blev foreslået i (Hoffmeyer 1987).\n Når DNA-molekylet anskues som informationsbærende, ses det en sekvens af tripletter, dvs enheder af tre nucleotidbaser i rækkefølge, der hver især specifiserer en given aminosyre i det proteinmolekyle, genet koder for, og hvor relationen mellem tripletten og aminosyren antages at være arbitrær eller beroende på en historisk etableret "konvention".\n Hvis genet koder for et bestemt enzym, vil nedbrydningshastigheden af dette enzym f. eks afgøre hvor længe det vil være virksomt i en celle, hvilket kan være afgørende for koncentrationen af de metabolitter, der indgår i den katalytiske reaktion. Da metabolitkoncentrationerne ofte har regulerende virkning på andre cellulære processer, bestemmer genet altså derved indirekte de temporale relationer mellem diverse processer (Figur 5.5 illustrerer dette), men hvor præcis hvilke molekyler befinder sig i cellen kan generne af gode grunde ikke influere på. Det kan måske belyse denne problematik, at hvis et protein var på størrelse med en personbil så ville cellen typisk være på størrelse med København, blot kuglerund snarere end flad. Og proteinernes bevægelsesfrihed i cellen ville pga indre membraner næppe være større end bilens bevægelsesfrihed i Københavns gadenet, jvf kapitel 5.\n En undtagelse er den tradition der stadig arbejder på grundlag af Noam Chomsky's ideer om den 'generative grammatik' (Chomsky 1965).\n "Als Kodes erforschen Semioitiker kulturelle Zeichensysteme der verschiedensten Art, von der Verkehrszeichen bis zur Mode, vom Morsekode über der Kode der Heraldik bis zu den Kodes des Theaters. Häufig ist mit Kode nichts anderes als ein Zeichensystem gemeint"\n Det ovenfor nævnte eksempel med leg blandt abeunger illustrerer dette. Bateson skriver: "denotative communication as it occurs at the human level is only possible after the evolution of a complex set of metalinguistic (but not verbalized) rules which govern how words and sentences shall be related to objects and events. It is therefore appropriate to look for the evolution of such metalinguistic and/or metacommunicative rules at prehuman and preverbal level" (Bateson 1972, 180), og Bateson fremdrager her ud over legen også trusler, snyd og ritualisering. I en fodnote siger Bateson, at verbaliseringen af disse metalinguistiske regler er en meget senere præstation, som kun kan finde sted efter udviklingen af en ikke-verbaliseret meta-lingvistik.\n At 'context space' ekspanderer i vores biosfære er i god overensstemmelse med Stuart Kauffmans analyse i bogen Investigations, hvorefter den størrelse, Kauffman kalder "the adjacent possible", det vil sige mængden af tilstande som kunne blive realiseret i næste step, udviser en eksponentiel vækst: ”Our biosphere and any biosphere expands the dimensionality of its adjacent possible, on average, as rapidly as it can” (Kauffman 2000, 151).\n Kodedualitetsbegrebet kan også ses som den semiotiske kerne i en kulturel evolution\n(Hoffmeyer og Emmeche 1991).\n Analog-digital overgangen kan i nogle tilfælde iagttages i den enkelte hieroglyf, der kan fungere både som ideogram (billedtegn) og som fonogram (lydtegn). En hieroglyf, der ligner et øje, kan afhængigt af sammenhængen f. eks. betyde ’blind', 'vågen' eller 'græde', men den kan også betyde lyden "ir", idet øje hedder "irt" oplyser Den store danske Encyclopædi (bind 8, s. 438)\n Bateson refererer her til Bertrand Russels typeteori\n(Russel and Whitehead 1910-13).\n Stjernfelt har peget på, at det lingvistiske begreb "kategorial perception" eventuelt kan udstrækkes til at gælde overgange fra ikonisk til symbolsk repræsentation helt generelt, hvilket synes at harmonere med den betydning vi her tilskriver analog-digital skift (Stjernfelt 1992). Alarmoner, som omtales i forbindelse med endosemiotk (kapitel 7) er et andet tilfælde.\n Acylgruppen er her en 3-oxohexanoylgruppe\nOprettet 28. december 2013


Den terapeutiske kærlighedsbruser — Indput\nDen terapeutiske kærlighedsbruser\nTekst og illustration af Anna Louise Foghmar Hansen, stud.psych.\nJeg har svært ved at forstille mig selv i rollen som psykolog. Titlen konnoterer et kæmpe ansvar, autoritet og udefinerbare helende superkræfter. Hvad nu hvis flere af mine klienter ikke bryder sig om mig? Og hvad nu hvis jeg bliver en af de psykologer, der siger alt det forkerte, og gør det hele meget værre? Når jeg bliver spurgt om, hvad jeg er ved at uddanne mig til, er det ofte med en ambivalens, at jeg svarer psykolog. Jeg elsker mit studie, men jeg har svært ved at identificere mig med den titel, som min uddannelse ender ud i. Jeg har længe haft en trang til at lægge psykologititlen lidt i blød. Det var jeg så heldig at få hjælp til at begynde på her i sommers.\nI skal forstille jer en lun lørdag aften midt i juni. Jeg sidder på Christiania med min læsemakker. Vi er så godt som færdige med at skrive eksamen, så vi har taget flotte kjoler på og købt billige øl. Vi sidder foran Loppen, da en kvinde går forbi med et kæmpe smil. Hun har en skraldetang i hånden. Kvinden er hjemløs, på overførselsindkomst, 54 år gammel og fungerer som frivillig skraldesamler på Christiania. Vi spørger kvinden, om hun vil have en øl. Det vil hun ikke, men hun sætter sig alligevel på en træstub foran os. Hun vil gerne ryge smøger. Da hun hører, at vi læser psykologi, kan hun næsten ikke få smilet af ansigtet. Hun begynder pludselig, helt ufiltreret, at fortælle om sine erfaringer som terapeut. Hun har i flere år arbejdet som socialpædagog i psykiatrien, haft et frivilligt psykiatrisk samtalecenter og har tilmed arbejdet i et fængsel for mindreårige. Kvinden kigger os dybt i øjnene. Med alvor i stemmen forklarer hun, hvor vigtigt det er at kunne tømme sig selv og dermed blive neutral, når man skal rumme andre menneskers problematikker. Når man har tømt sig selv, vil man hverken dømme eller tage klienten i forsvar, og på den måde bliver det lettere at forstå klientens perspektiv. Hun understreger dog, at det på ingen måde er let at tømme sig selv. Det vil kræve, at man er klar over hvor fuldendt og underskønt et menneske, man er. Et menneske, som er elsket af universet. Imens hun siger alt dette, begynder tårerne lige så stille at trille ned af mine kinder. Vi smiler alle sammen til hinanden og jeg kan ikke rigtig finde ud af, om jeg griner eller græder. Det føles som en lettende udånding, der har siddet fast i lang tid, når hun med sine egne usaglige ord beskriver, hvordan jobbet som terapeut først og fremmest kræver, at man starter med at vende kærlige og gode tanker ind mod sig selv. Kvinden fortsætter og fortæller, at man som terapeut vil udstråle en kærlighed og en varme i terapilokalet, når man er klar over, at man er fuldendt, underskøn og elsket af universet. Denne udstråling sammenligner hun med en bruser fyldt med kærlighedsstråler. Kærligheden skal ikke forstås i et romantisk eller personligt henseende. Kærlighedsbruseren udgør rammerne for et terapeutisk rum fyldt med medfølelse, forståelse og plads til klientens bagage. Når klienterne mærker og mødes af dette brus, vil de opleve en følelse af tryghed og af at blive rummet. Klienterne vil føle, at de ikke på nogen måde skal holde igen, og dermed begynder de lige så småt at åbne op for alt det, som normalt er svært at snakke om, og som måske aldrig er blevet delt med nogen.\nDesværre har jeg det med at glemme mit oplysende møde med den kloge og skønne skraldesamler. Jeg glemmer de tre kodeord: at jeg er fuldendt, underskøn og elsket af universet. Hverdagens rutiner sætter automatisk ind, og selvom undervisningen og opgaveskrivningen er spændende, føles det ofte meget langt fra, hvad jeg skal lave, når jeg bliver færdig. Jeg får en følelse af, at jeg ikke på nogen måde, via min uddannelse, får tilegnet mig alle de terapeutiske værktøjer, som der vil blive krævet af mig ude på den anden side af universitetets mure. Og hvilke terapeutiske værktøjer har jeg egentligt reelt fået tilegnet mig efter tre bachelorår og en orlov?\nFor nylig var jeg heldig igen, da jeg mødte en canadisk kvinde på verdens mindste hostel i verdens mindste, eller nok nærmere bestemt Nordspaniens mindste, landsby. Den canadiske kvinde var pensionist, men hun havde arbejdet med psykisk sårbare mennesker hele sit liv. Vi faldt i snak, og da jeg ytrede min usikkerhed omkring omfanget af mine terapeutiske værktøjer og kompetencer, eller nok nærmere følelsen af manglen på samme, smilte hun kærligt til mig. Hun nærmest leede. Uden tøven fortalte hun, at mine vigtigste værktøjer uundgåeligt er mine ører, som jeg sågar er så heldig at være født med og har to af.\nEfter at have lagt psykologtitlen i blød med hjælp fra to erfarne kvinder, står jeg altså tilbage med en kærlighedsbruser og et sæt ører. Tanken om at skulle bruse med kærlighed hver dag på arbejdet lyder enormt krævende og umiddelbart som noget, der er umuligt at leve op til over en længere periode. Men pointen med kærlighedsbruseren er netop, at bruset vil opstå per automatik, når terapeuten formår at tømme sig selv for sin privatperson. Terapeuten tømmer sig for alt det, der blindt farver opfattelsen af klienten såsom fordomme, forudfattethed, intolerance samt det at forsvare, beskærme eller få decideret ondt af sin klient. Terapeuten er ikke en tom skal efter at have tømt sig men står derimod tilbage med kærlighedsbruset bestående af medfølelse, medmenneskelighed og empati. Det kommer let til at lyde som en lidt banal og unuanceret fremstilling af terapeuten som én, der bare skal være medfølende, medmenneskelig og empatisk. Sådan forholder det sig ikke. Der er i den grad brug for et hav af forskellige og specialiserede terapeuter, der arbejder inden for forskellige teoretiske retninger. Jeg er dog af den overbevisning, at kærlighedsbruseren med fordel kan være fællesnævner på tværs af terapiretninger, specialer og paradigmer.\nNår vi engang som færdiguddannede terapeuter skal formå at lægge vores privatperson på hylden, må mindstekravet være at vi på en eller anden måde hviler tilstrækkeligt i os selv. Vi bør derfor starte med at vende medfølelse og kærlige tanker indad. Det er lettere sagt end gjort, men det giver umiddelbart god mening, at medfølelse ikke kun findes i mødet med andre men også i mødet med os selv.\nJeg kan ikke lade være med at trække på smilebåndet, når jeg forestiller mig et lækkert luksusbrusehoved med to overproportionerede ører, hvor udfra der strømmer kærlige vibes i alle retninger. Sådan et brusehoved får forventningsglæden til mit kommende arbejdsliv til at vokse, i mens det skyller frygten væk, lidt efter lidt. Når jeg bliver ’stor’ og færdiguddannet, skal jeg altså være en fuldendt og underskøn terapeutisk kærlighedsbruser, der er elsket af universet med sine to lidt for store medfødte lyttende ører. Det kan jeg egentlig godt affinde mig med for nu.\nEksterne SkribenterEkstern skribent March 22, 2018 MainComment\nTema: Kønnet og UdyretNina Kjar March 22, 2018 Main\nTema: Kønnet og UdyretOliver Nørby Hundahl March 19, 2018 Main


Vibekes mad: oktober 2009\nJeg havde bare lyst til en stor oksesteak i dag,med noget nemt tilbehør, lavet i ovnen.\n1 stor steak blev krydret med masser af friskkværnet peber, og lagt til side.\nSmå øko kartofler blev halveret og\nnogle tykke skiver courgette blev dryppet med olie og krydret med\ntomater blev halveret og krydret med\nAlle grøntsager blev lagt på en rist i et ovnfast fad, og sat i ovnen på 180 gr. ca. 30-40 min.\nSteaken kom på panden, som havde fået en anelse olie og stegt 3 min. på hver side\n2 cl. Cognac blev hældt over steaken og sat ild til (Husk at slukke emhætten når du flamberer)\nSteaken blev lagt over i et fad, og der kom\n1 dl. oksefond på panden, væsken blev kogt ned til der var en ¼ dl. tilbage,\net par klatter koldt smør kom i panden, og jeg kørte med panden indtil at smørret ”samlede” saucen.\nSådan så tallerkenen ud, - steaken fik lige et drys sydesalt.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/31/2009 09:13:00 PM 4 kommentarer: Links til dette indlæg\nJeg fandt 4 stk. kyllingeunderlår i fryseren samt et stk. hvor der både var over og underlår,\nde kom i en gryde med\nog det hele blev dækket af vand og sat over at koge, der kom salt og peber i gryden efter, at suppen var blevet skummet af, samt en krydderurtebuket.\nDet kogte stille og roligt en lille times tid:\nDer blev kogt ris og saucen blev sat i gang med\nlidt olie og lidt mel blev bagt op, og der blev tilsat suppen fra lårene, det blev kogt meget ned, for at få en god smag frem,\nKrydderurter blev hakket, jeg brugte persille timian og basilikum, og det kom i saucen\nKyllingelårene blev fisket op af suppen og\ndybfrosne hele asparges blev lagt ned i suppen, uden at koge,\nimens blev lårene pillet og lagt på tallerkenen\nrisen blev lagt på tallerkenen\nsaucen blev hældt over kyllingekødet, og asparges kom på tallerkenen.\nDet smagte bare skønt.\nJeg har stadig noget suppe tilbage, det bliver kølet af siet og frosset, til en dag hvor jeg lige står og mangler noget fond.\nPS. Asparges har jeg købt frosne i Tyskland, jeg har ikke set dem herhjemme, men det betyder jo ikke at de ikke findes.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/30/2009 07:54:00 PM 6 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Grøntsager, Kylling, Saucer\nKarin spurgte i går i en kommentar, om man måtte have kød med over grænsen:\nJeg har nu undersøgt det, og her er hvad man må medtage.\nDer er næsten ingen restriktioner i hvad man må have med hjem til eget forbrug fra Tyskland.\nHver gang man kører over grænsen må man f.eks. indføre:\n20 liter hedvin\n800 cigaretter eller 400 stk. cerutter/cigarillos eller 200 stk. cigarer eller 1 kg. tobak.\nDu må frit indføre kød og alle andre former for fødevarer.\nI modsætning til den danske moms der lægger 25% på alle varer, har Tyskland 2 forskellige momssatser. Generelt lægges der kun 7% på alle fødevarer og lignende, mens der lægges 19% på alle øvrige varer.\nPå alle varer til privat brug, skal man kun betale den tyske moms.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/30/2009 12:52:00 PM 10 kommentarer: Links til dette indlæg\nIdag blev jeg inspireret af de indkøb jeg foretog i Tyskland igår.\nDer blev kogt noget ostefyldte pasta\n100 gr. oksefilet i strimler blev ristet og taget af panden.\n1 tyk skive bacon i tern\n5 champignon i kvarter\n2- 3 hakkede tomater\nAlt kom på panden i ovennævnte rækkefølge med ½ min. mellemrum\nKrydret med salt, peber, paprika og lidt citronsaft\nDer blev tilsat\n100 gr. frisk spinat og da det fald sammen, tilsatte jeg\nkogte igennem, lidt pastavand blev tilsat, så saucen ikke blev for tyk. Og derefter tilsatte jeg den kogte pasta, vendte det rundt, tilsatte de ristede oksefilet strimler og\nServer med noget reven parmesan.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/29/2009 07:38:00 PM 2 kommentarer: Links til dette indlæg\nI går var min datter, svigersøn og jeg i Tyskland, for at købe ind, og vi fandt som sædvanlig en del nye varer, blandt andet fandt vi fersk gåsebryst, så det skal gemmes til Mortensaften, vi fik også en stor argentinsk oksefilet, som vi som sædvanlig delte.\nJeg plejer normalt ikke at falde for færdigretter, men det gjorde jeg i går, jeg tog en pose store forårsruller med hjem, og det bedste af det hele, de skulle bare varmes i ovnen, de fik et ordentlig ”knald” i ovnen, jeg satte ovnen på 225gr. og fik de skønneste sprøde forårsruller, - nøj, hvor var det godt, jeg har altid elsket forårsruller, men kun fået dem på restaurant, eller lavet dem selv.\nMen idag blev det hjemme hos mig selv, med en ordentlig skude salat.\nDet bedste ved det hele var, at jeg ikke smagte nogen tilsætningstoffer, så jeg blev ikke dårlig.\nJeg brugte sød chilisauce og soja, til rullerne og dressingen i salaten bestod af olie,blommeedike, salt og peber.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/29/2009 10:30:00 AM 6 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Let at lave, Lidt af hvert, Lidt men godt, salat\nI dag stod menuen på dansk bøf med bløde løg, hvide kartofler og min grove tzatziki.\nDet kan alle lave, så der er ikke nogen opskrift.\nJeg fik fat i noget hakket oksekød 3-7% i Rema1000, og det var bare lækkert.\nDet er umuligt at læse hvad der står, men udfordringen går ud på, at den der modtar udfordringen, skal med ET ord beskrive afsenderen af udfordingen, og derefter sende den videre.\nJeg har fået en udfordring- fra Henriette hvor jeg skal beskrive giveren af udfordingen med ét ord.....\nOrdet bliver FANTASTISK! hvorfor? fordi, - at uanset hvor "dumme" dagene er, så har Henriette en evne til at se igennem og analysere tingene, hun skriver lige hvad hun tænker og det giver som regel altid mening, (og så nyder jeg, at læse og se billederne af hendes marsvin,) jeg syntes simpelthen at trods alle problemer, så klarer Henriette sit liv fantastisk.\nUdfordringen vil jeg give videre til Hanne, Hanne K´s Verden\nIndsendt af Vibeke kl. 10/27/2009 09:10:00 PM 10 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Hakket Oksekød, Lidt af hvert\nBåde min veninde og jeg er vilde med hvidløg, og vi skal ikke tage hensyn til nogen ”dagen derpå”, så i dag blev det et orgie i hvidløg,\n1 kylling parteret i 8 stykker, (hvor alt synligt fedt blev fjernet, dog ikke skindet,) blev lagt i et ovnfast fad, krydret med\n2 hele hvidløg blev delt i fed, og lagt ved kyllingestykkerne, nogle blev i skallen andre mistede skallen, da jeg delte hvidløget, men det var nogle store flotte fed.\n1 lime blev delt i både, og stukket ned i imellem kyllingestykkerne.\nTimian og persille blev fordelt over kyllingen\nen god portion meget små cherrytomater blev fordelt rundt i fadet,\nGastrik blev dryppet over (ikke nødvendig) og\n½ dl tør sherry hældt ved.\nFadet kom i ovnen på 140 gr. i to timer.\nHer er det færdig bagte resultat!\nJeg serverede en skøn frisk salat til, bestående af\nsom blev vendt i lidt græsk yoghurt, der blev krydret med\nDer blev serveret flute til.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/25/2009 06:46:00 PM 26 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Kylling, ovnretter, salat\nI dag, - var jeg ikke mange sure sild værd,\nså det blev til en hurtig gang pasta.\nPasta blev sat over!\n1 løg blev skåret i tern\n1 fed hvidløg blev skåret i skiver\nog blev ristet let på panden i lidt olie\n1 svinekotelet i tern blev tilsat\n1 kæmpe stor kødfuld tomat fik samme tur\nog der blev krydret med salt, peber, paprika og chili\n1 tsk tomatpure kom ned i panden.\nDet hele simrede 5 min. frisk timian samt oregano blev tilsat, sammen med 1 dl. fløde, kogt igennem og tilsat de kogte pasta vendt rundt, hældt op på tallerkenen, drysset med frisk krevet parmesan.\nog middagen var klar.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/24/2009 08:59:00 PM 12 kommentarer: Links til dette indlæg\nHvilling fileter lægges i et ovnfast fad på noget olie krydret med salt, med skindsiden nedad.\nKrydr fileterne med salt peber og paprika, og pres lidt limesaft over , lad fadet stå i køleskabet en ½ time,\nImens koger du kartofler og laver ratatouille.\n200 gr. Aubergine\n200 gr. rød peber\nLidt olie kommes i en sauterpande, alt undtaget tomater kommes i og sauteres, tilsæt tomattern, salt, peber Balsamico og lad det stå og simre med låg 20 -30 min. alt efter hvor ”udkogt” du vil have det, lige før slut, tilsættes en stor håndfuld basilikum\nSæt fiskefadet i en 180 gr. varm ovn i 5 - 10 min.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/23/2009 11:45:00 PM 4 kommentarer: Links til dette indlæg\nRester skal jo også spises, og da jeg lavede et oksefarsbrød i går, så er der naturligvis rester,\nSå i dag blev der skåret et par skiver af farsbrødet, og lagt et par skiver tomat over for at det ikke bliver tørt, samt et god skive Mozzarella drysset med oregano, resterne af grøntsagerne, samt kraften der havde dannet sig i fadet i går, kom i en skål, blandet med noget dybfrossen porre og sat i ovnen på 180 gr. sammen med kødfadet, og efter 20 min. er dagens middag er klar.\nFadet med restemaden.\nOg her er aftenens tallerken:\nOg det smagte fantastisk.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/22/2009 06:49:00 PM 8 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Hakket Oksekød, ovnretter, Restemad\nJeg plejer ikke at bruge mange ingredienser, for jeg syntes det er fjollet, at man skal rende rundt for at få købt ind, så man kan lave retterne, i dag ser det dog voldsomt ud, men hvis du læser det igennem, opdager du, at det faktisk er noget man som regel har!\n750 g magert hakket oksekød\n1½ dl oksefond eller vand\n5-6 finthakkede soltørrede tomater\nOvenstående æltes sammen og formes til et brød, som lægges i en bradepande\nlufttørret skinke i skiver, eller bacon lægges over farsbrødet.\nVed farsbrødet lægges\nTomater i både,\npebre i passende store stykker,\ncourgette i blokke\nhele hvidløgsfed efter smag\net par store kogte kartofler i både\ndryppes med lidt olie og balsamico\nKrydr grøntsagerne med oregano, salt og peber,\nFadet sættes i en 180 gr. varm ovn i ca. 1½ time.\nDertil lavede jeg en grov tzatziki!\nIndsendt af Vibeke kl. 10/21/2009 08:04:00 PM 10 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Grøntsager, Hakket Oksekød, ovnretter\nI dag skulle vi have noget så gammeldags som "Stegt flæsk med persillesauce",\nDet var et ønske fra min veninde, jeg tror, det var længe siden hun havde fået det.\nDet skivede brystflæsk blev krydret med Provencekrydderier, salt og peber og dryppet med olie, de blev lagt på en rist i et ovnfast fad, og sat i ovnen på 220 gr. Jeg vendte det en gang imellem, der er ingen tvivl om, hvornår det er færdigt, det er når det ser dejlig sprødt ud.\nPersillesaucen blev sat i gang med lidt olie i en gryde, deri kom et finthakket skalotteløg, og det blev sauteret til de var klare, mel tilsættes og der røres indtil, at alt mel er suget af olien, og kogt igennem, derefter kom der øko letmælk i gryden, og der blev kogt godt igennem, imens der blev pisket, jeg vil ikke have løget i saucen, så dem sier jeg fra, de har givet smag, krydr med salt og peber og kom hakket persille i.\nMan kan ikke spise så meget, da det er ret solidt, men det smager bare pragtfuldt.\nMan kan godt sige, at der manglede grøntsager, men fakta er, at vi spiste frugt, godt nok før middagen, men det fyldte jo også.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/20/2009 09:44:00 PM 18 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Saucer, Svinekød\nI dag hyggede, min veninde Birthe og jeg, os med upumpet hamburgerryg og ovnbagte rodfrugter.\nHamburgerryggen 1 kg. (så er der også til en gang biksemad og pålæg)blev kogt i 30 min. og trak i 30 min.\nRodfrugterne havde jeg købt i Rema 1000, de var dybfrosne og krydret med krydderurter, og skulle bare i ovnen i 25 min. på 225 gr. jeg krydrede dem yderligere, med salt, peber og paprika og dryppede med olie. Rodfrugterne blev vendt nogle gange mens de var i ovnen, og resultatet blev faktisk rigtig godt.\nDet var hurtigt, og rigtig lækkert, og så passede det fint til os, da ingen af os vil tage på, så man er nød til at tænke sig lidt om.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/19/2009 10:14:00 PM 14 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Grøntsager, Let at lave, Svinekød\nJeg er lidt fraværende i disse dage, min veninde er flyttet her til Als og der er mange ting der skal klares, selv om jeg laver mad til os begge, så har vi så meget at snakke om, at jeg glemmer at tage billeder.\nDet er skønt at vide, at hun er lige i nærheden!\nSådan en indflytning er faktisk noget af en omgang, da de mennesker der tidligere har boet i huset, som min veninde har lejet, har været lidt for "morsomme" i forbindelse med deres udflytning, der mangler et par døre, ledninger er klippet over, toiletbræt er taget med, osv. Men vi får styr på det, husejeren har bestilt de forskellige håndværkere, så tingene skal nok komme til at fungere.\nVi er begge glade for, at vi har fået hinanden lige i nærheden:-)\nIndsendt af Vibeke kl. 10/19/2009 09:39:00 AM 14 kommentarer: Links til dette indlæg\nI går stegte jeg en hel kylling, den blev fyldt med citronbåde og hvidløg, krydret med salt, peber og paprika.\nKyllingen blev stegt på 180 gr. i små 2 timer, og da kyllingen havde været i ovnen ½ time, kom der halverede kartofler, en rød peber der var delt i fire dele, og et rødløg, også delt i kvarter,1 stor tomat i tern, samt nogle fed hvidløg i fadet til kyllingen.\nI dag blev resten af kyllingen varmet på 160 gr. i en ½ time, og der blev skåret noget iceberg, tomat, agurk, peber,løg og en håndfuld oliven.\nDressingen blev lavet af olie, pæreeddike, sennep, salt og peber.\nDertil en grovflute.\nDer er stadig kød på skroget, det bliver pillet af og lagt i fryseren enten til en tærte eller en pastaret.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/17/2009 08:01:00 PM 4 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Grøntsager, Kylling, ovnretter, salat\nI dag havde jeg bare lyst til noget med pasta, og valget faldt på tomat/oste fyldte ravioli i fad, jeg havde en oksefilet som skulle skæres til bøffer, og på frost og til sidst stod jeg med en skive mørt\noksekød på ca. 125 gr. som jeg skar i små tern.\n1 løg blev skåret i halve ringe og\nDet hele blev ristet på en pande, og krydret med\n1½ dl. fløde blev tilsat,\nsamt 2 tomater i små tern og kogt ind\nen håndfuld basilikum, blev vendt i\nRaviolien blev kogt, vandet hældt fra og vendt i kød/fløde blandingen\nHele blandingen blev hældt op i et tærtefad\nLægges over blandingen\nReven parmesan fordeles over\n1 Mozzarella fordeles i små klatter rundt i fadet drys med\noregano og sæt fadet i ovnen på 210 gr. i 20 min.\nDer var noget blødt, noget sprødt og krydringen var perfekt.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/15/2009 08:19:00 PM 4 kommentarer: Links til dette indlæg\nKalveschnitzel med ovnbagte/glaserede rodfrugter.\n300-400 gr. blandede rodfrugter efter smag (jeg havde købt en pose dybfrost rodfrugter i Brugsen)\nhvidløg (jeg brugte 3 hvidløgsfed)\ntre halverede blommetomater\nDet kom i et fad dryppet med\nDet hele blev vendt grundigt og sat i en 200 gr. varm ovn i 40 min.\n1 kalveschnitzel blev banket let ud, krydret med\n1 skive lufttørret skinke og\nen - to skiver ost\nblev lagt på den ene side af schnitzelen og så foldede jeg den sammen (Gordon bleu), men jeg panerede den ikke, da det suger alt for meget fedtstof, når den steges.\nDen blev stegt 2-3 min. på hver side, indtil osten begynder at smelte.\nArranger og server.\nIndsendt af Vibeke kl. 10/14/2009 08:36:00 PM 14 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Grøntsager, Kalvekød\nIndsendt af Vibeke kl. 10/13/2009 10:08:00 PM 2 kommentarer: Links til dette indlæg\n2 store koteletter ( de steges begge to, men den ene gemmes til pålæg)\n5-6 store champignon som blev renset\n1 tomat blev halveret\n1 stort rødløg som blev skåret i tre tykke skiver\nNogle kogte kartofler blev halveret\net stykke courgette skåret i skiver\nOvnen blev tændt på 200 gr. og kartoflerne og courgetterne kom i et lille fad, med lidt olivenolie, salt, peber og paprika, fadet kom i ovnen\nKoteletterne blev krydret med salt peber, paprika og blev stegt tre min. på hver side, derefter kom champignon, tomater og de tykke løg skiver i stegepanden, hvor de stegte videre sammen med koteletterne\nOver løgskiverne dryppede jeg lidt blommesisup, og så lagde jeg en citronbåd ned i panden.\nDet hele stegte ved et stille blus, og alt blev vendt undervejs\nArranger det hele på en tallerken, og tag en sjat vand, kog panden af, og hæld det over koteletten!\nDen anden kotelet bliver dejlig til en sandwich i morgen, der er endda nok kød til to.\nDet smagte fantastisk!\nIndsendt af Vibeke kl. 10/12/2009 07:45:00 PM 10 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Grøntsager, Panderet, Svinekød\nI går d. 9. oktober havde jeg fødselsdag, derfor det fine vejr:), og min datter og svigersøn inviterede mig ud og spise på Tyrstrup kro, hvor vi fik en fire retters gourmet menu.\nTyrstrup kro ligger i den skønne natur omkring Christiansfeld.\nBordet var bestilt til kl. 19 og vi blev modtaget af et skønt personale, som viste os ned til bordet, hvor menu kortet var en rulle med bånd om.\nValget var nemt, 8 retter kunne vi ikke spise os igennem, så vi valgte 4 retter fra gourmetmenuen.\nDer kom først lidt pate ind sammen med brød, grøntsags flader og dyppelse,\ndet mindede mig om Malling & Schmidt i Århus\nForretten: Torsk – Kadaif - Bacon\nKadaif er, er en meget fin krymmel-lignende wienerbrøds dej.\nDet var en smuk og interessant ret, dejen omkring torsken var meget speciel, den lå som en pokkers masse tråde omkring fisken, retten smagte vidunderlig.\nAnden ret: Havtaske – Musling – Gulerødder\nDette var også en spændende ret, havtasken var pakket ind i en form for panade, som måske kunne have været krydret noget bedre, jeg syntes den var lidt tam, men saucen af gulerod hev alligevel retten op på et rimeligt niveau, og gulerodssalaten var perfekt.\nOg smukt det var det, de grønne "grene" er ærtespirer.\nHovedret: Okse – Jordskokker – Knoldselleri\nOksekødet var lidt sejt, både hos mig og min svigersøn, min datters kød var perfekt, resten spændende og meget interessant, med selleri i både frisk og tørret udgave, en kartoffel som var sat sammen af en masse skiver, og ristet på toppen, der var en skøn sauce til retten, som virkelig var lavet på kraftig fond.\nDessert: Pære – Mandler – Chokolade\nSkøn dessert tallerken, med pære sorbet, chokolade, mandel Krims krams, det er ikke ment negativt, derpå var der tørret og frisk pære.\nAlt i alt en dejlig oplevelse, og skal de have kokkehuer, så er det fire ud af fem.\nDet er da bare skønt, at blive inviteret ud på ens fødselsdag, det må da gerne blive en vane:)\nIndsendt af Vibeke kl. 10/10/2009 03:10:00 PM 30 kommentarer: Links til dette indlæg


Du er her: Institut for Økonomi Center for Registerforskning Registre Pensionsstatistikregister\nRegisterets formål Formålet med statistikken er at belyse antal modtagere af sociale pensioner opdelt på modtagere af folkepension, førtidspension og invaliditetsydelse samt den årlige udbetalte ydelse.\nKontaktpersoner Peter Elmer Lauritsen\ntelefon 39 17 32 23\nPopulation Pensionsstatistik omhandler alle, der i januar modtager en social pension, modtagere af folkepension i alderen 67 år og derover samt modtagere af førtidspension eller invaliditetsydelse i alderen 18-66 år.\nVariable Statistikken er opgjort på alder, køn, pensionsart, ægteskabelig stilling, beboere på plejehjem, amts- og kommunefordeling samt udbetalte beløb.\nKilde Kilden er kommunedatas register for sociale pensioner (Det fælleskommunale pensionssystem inkl. Københavns Kommune) samt Columbus IT for Farum Kommune.\nTidsmæssig dækning Pensionsstatistikken kan føres tilbage til 1970. Fra 1983 er statistikken baseret på Danmarks Statistiks pensionsstatistikregister.\nReferencer Nyt fra Danmarks Statistik, Sociale forhold, sundhed og retsvæsen (Statistiske Efterretninger), Socialstatistik (Statistikservice).\nÅrspublikationer: Statistisk Årbog, Statistisk Tiårsoversigt og Social Tryghed i de nordiske lande udgivet af NOSOSKO.\nStatistikbanken (www.statistikbanken.dk) hvor følgende matricer ligger:\nModtagere af social pension efter område, pensionsform, beløbsart, civilstand og køn (pr. 1984-2002)\nModtagere af social pension mv. efter område, pensionsform, plejehjemsophold, alder og køn (pr. 1984-2002)\nUdbetalt social pension i 1000 kr. efter område, pensionsform, beløbsart, civilstand og køn (pr. 1984-2002)\nI hver årsartikel til Statistiske Efterretninger i serien Sociale forhold, sundhed og retsvæsen findes redegørelser af lovgrundlaget herunder eventuelle ændringer i lovgrundlaget siden det foregående år.\n21845 / i28


Danty - Bryllupsklar.dk\nDanty last won the day on August 11 2013\nDanty had the most liked content!\nBryllupsskilte af træ\nDanty replied to Danty's topic in Do It Yourself debatten\nNu har jeg godt nok ikke brugt dem endnu, men hvad med at sætte dem i en krukke? Ingen søm så =) Jeg vedhæfter lige et billede, så i kan se hvordan det så ud da vi fik sat dem op i forsamlingshuset, alle gæsterne synes det var så fiiiint! (/tag jer ikke af vores forlover der står på billedet )\nKok på Sjælland (Storkøbenhavn/Roskilde)\nDanty replied to Violer's topic in Bryllupsforberedelser\nVi skal selv holde i forsamlingshus (i morgen ) og vi har valgt at bruge Alletiders Køkken - hun laver fantastisk mad og er en rigtig sød kvinde - vi har fået mad fra hende flere gange, og synes ikke hun er særlig dyr og så er hun meget fleksibel. Du kan se lige høre hvad hun laver til os, til en kuvertpris på 230,-: Forret, tallerkenanretning: Laks og torskesouffle i noritang, serveret med tigerrejer og blåmuslinger i chili og hvidløg, samt grillet kammusling i svøb af seranoskinke, dertil pesto af basilikum. Dertil friskbagt flutes. Buffet: Helstegt kalvefilet, serveret med ristede østershatte, kompot af rødløg og ferskner i safran og balsamico, kartoffelrösti og skysauce Langtidsbagte marinerede lammekøller, serveret med kartoffelflan og skysauce. Lammekøllerne forskæres ved bordet på et stort bræt. Salater: Stegte kartoffelbåde med røget paprika. Sommerkål, ananas, mango og appelsin i kokosmælk, pyntet med passionsfrugt, appelsin og frisk mynte. Coctailtomater, sugarsnaps, ruccola og forårsløg, dertil god feta og oliven, samt dressing af creme fraiche med krydderurter og hvidløg. Agurketzaciki.\nHa ha hvor sjovt, jeg nåede at lave dem inden du svarede - og det er præcis de samme skrifttyper jeg selv har valgt at bruge ! ;) Vi må have samme smag\nTusind tak ;) dejligt du synes om det ;)\nVivaldi til vores navne. Og Century gothic til salmer) ; god fornøjelse - håber du får det til at være som du ønsker!\nJeg/Min mor, har også kun programmet fordi hun er grafiker Uhh, jeg ville rigtige sige jeg havde tiden til at fikse det for dig - men tiden er presset, mest også fordi jeg starter nyt arbejde på tirsdag.\nNej, så skal jeg sende dig filen fra InDesign, men det kræver du har programmet? Hvor meget skulle ændres i det? (selvfølgelig udover navne, dato, kirke) - hvad med salmer?\nTusind Tak, JustMeC - vi er også super glade for det, og det er så fantastisk at man har lavet det hele selv Glæder mig til at skulle pynte lokalet og bordene i næste uge. Men først skal der lige samles bordhæfter og foldes sommerfugleservietter Skrifttypen vores navne er skrevet med hedder Vivaldi (er i Word, Photoshop, InDesign osv), og den anden skrifttype vi bruger hedder Century Gothic. Ej, hvor er verdenen lille. Jeg er nemlig opvokset i Ejby, og kommet meget i Skensved (da mine bedsteforældre boede på Krogårdsvej og senere Budager) - så selvom jeg er flyttet lidt væk (eller okay, bor i Ølsemagle/Ølby), så skulle jeg alligevel giftes i min barndomskirke. Hvilken kirke skal du giftes i?\nÅrh hvor er jeres kirkehæfte godt - må jeg ikke få skabelonen til den - evt. en kopi af din? Den minder meget om min egen - din er bare lidt mere simpel, så den ville kunne hjælpe mig på rette vej igen.. jannikrintel@gmail.com Jeg vil gerne sende vores kirkehæfte, men har det kun som en pdf? Det er nemlig lavet i InDesign?\nTænkte måske godt, det var lidt uforståeligt. Så jeg prøver igen Når I har printet skrifterne ud på papir, lægger i bagepapiret ovenpå og tegner skrifterne op med blyant på bagepapiret - bagefter ligger i bagepapiret (med blyantstregen ned mod træ-overfladen), og tegner hårdt ovenpå bagepapiret igen, for at få blyantsstregen til at smitte af på træet. Så skulle der meget gerne komme et tyndt omrids - det er derfor at skrifterne skal laves spejlvendt, for derfor at kunne få dem til at stå den rigtige vej når de kommer på træet Gav det bedre mening nu?\nTvivler på du er DIY dum ;) Jeg printede bogstaver omvendt ud, og aftegnede det bagefter på bagepapir, og så få det til at 'smitte' af på træet. Gav det mening?\nVerdi som velkomstdrink og dessert vin?\nDanty replied to Kaya's topic in Bryllupsforberedelser\nVi have Verdi raspberry til velkomst og den almindelige til dessert ;) mums\nmin tale til min H2B - Feedback? :-)\nDanty replied to Tonks's topic in Bryllupstaler og sange\nHvor er den bare god\nDanty replied to AnnieRevsbech's topic in Brudemakeup, hår og skønhed\nJeg har ekstrem sart hud, og efter voksning er jeg rød op til en uge efter. De første dage efter behandlingen brænder min hud også. Bare vær opmærksom på at ikke alle hår ryger af de første gange Du bliver vokset - de vokser i forskellige stadier. Så Bare gør det i god tid, så er det intet problem at prøve det :-)\nHvis du kigger under Diy - step by step, har jeg lagt en guide op omkring mine bryllupsskilte - god fornøjelse :-D


Sådan vedligeholder du dine dyner og puder. Få gode råd her\nDyner og puder holder længere med lidt pleje. Kvalitetspuder og -dyner kan holde i årevis, men dermed ikke være sagt at de ikke skal plejes. Bedst er det, hvis du om morgenen ryster dynen, og dét gerne fra forskellige sider hvorved fyldet fordeles.\nDu bør heller ikke lægge sengetæppe på før dynen har afgivet nattens fugt, for dynen har lige så meget gavn af udluftning som soveværelset har. Desuden elsker husstøvmider fugtige miljøer, og nok kan de små bæster ikke trænge ind i en NOMITE-certificeret dyne, men en fugtig madras er jo heller ikke at kimse ad.\nHæng din dyne ud


Danovas teknikere - DANOVA\nDanovas teknikere\tcasperwichmann\t2017-03-13T13:12:04+00:00\nHos Danova kommer teknikerne ud for lidt af hvert når de er på opgaver rundt omkring i Danmark, og i resten af Verden. Vi sætter aldrig sikkerheden over styr, og følger til enhver tid den gældende lovgivning, indenfor branchen.\nSamtlige teknikere ansat hos Danova, har gennemgået kurset “Vejen som arbejdsplads”, for at imødekomme de udfordringer, der kan opstå ved arbejde i trafikerede områder. Desuden er det også en hjælp til de kunder, der ikke selv har ledigt mandskab, eller tid til at hjælpe, ved svært tilgængelige, trafikerede steder.\nDet vil sige, at Danova er helt uafhængig af, at skulle gøre brug af eksternt mandskab til løsning af sådanne opgaver.\nDanova har mere end 26 års erfaring i flow- og niveaumåling. Teknikerstaben er højt specialiserede, erfarne teknikere, der er vant til, at løse selv de mest udfordrende opgaver både i felten og ved PC’en (data / D2W, tegninger mv). Teknikerne har indgående kendskab til produkterne og rådgiver gerne kunderne i deres søgen efter det helt rigtige udstyr.\nSamtlige servicevogne er udstyret med det sikkerhedsudstyr, der skal bruges f.eks til arbejde i brønde/rør. Her kan nævnes treben, faldseler, gasdetektorer, sikkerheds- beklædning og meget meget mere. Desuden er der også afspærringsmateriel til arbejde i trafikerede områder.\nFor industrivirksomheder, hvor teknikerne skal arbejde på f.eks siloer, skal kunden stille al sikkerhedsudstyr til rådighed (vi har dog faldseler, sikkerhedsbriller/sko og hjelme), efter lovens forskrifter.\nDanova går ikke på kompromis med teknikernes sikkerhed (eller lovgivningen), og der vil altid være 3 teknikere til stede i forbindelse med arbejde i brønde, rør o.lign., med mindre, det er aftalt at kunden selv stiller med en brøndvagt. Danovas teknikere er ligeledes vaccinerede efter gældende regler i forbindelse med arbejde med spildevand.\nDanova har teknikerafdelinger både på Sjælland og i Jylland.\nGrave- og smedearbejde samt elinstallationer\nDanova kan udføre gravearbejde ved installation af målere. Det eneste kunden skal sørge for, er de godkendelser der skal til, for at vi kan få lov til at grave. Udstyr, evt. trækrør og meget mere, leverer og monterer vi selv. Vi har også muligheden for at tilbyde ekstra service i forbindelse med opgaver, der kræver en anden ekspertise end den vi selv leverer. Vi har gode samarbejdspartnere til at foretage f.eks elarbejde, eller måske en helt speciel løsning i forbindelse med smedearbejde.\nDanova er Profibus certificeret.\n© 2017 DANOVA ApS | Webdesign JUMP reklame & web


FAQ | MelaMedic\nFAQ – Søvnbriller\nHvad skal jeg bruge søvnbriller til?\nSøvnbriller bruges til at justere kroppens døgnrytme ved f.eks. søvnproblemer, natarbejde, jetlag og vinterdepression. Det blå lys i lysspektret (446-477 nanometer) kommer typisk fra moderne indendørs belysning, TV, computer, tablets og mobiltelefoner. Det blå lys hæmmer produktionen af melatonin og gør det sværere af falde i søvn ved normal sengetid. Hjernen tror at det er dag når øjnene udsættes for blåt lys. Bærer man søvnbriller før sengetid, tror kroppen, at det er nat, og produktionen af melatonin går i gang. Det bliver derved lettere at falde i søvn ved sengetid, idet kroppens indhold af melatonin er stigende.\nHvornår i løbet af dagen skal jeg bruge søvnbriller?\nVed f.eks. søvnproblemer tager man søvnbrillerne på 1-3 timer før sengetid. Dette gælder også for natarbejdere. Søvnbrillerne må kun anvendes i forlængelse af søvn, ellers risikerer man forværring af døgnrytmen.\nVed jetlag skal man anvende MelaMedic’s Jetlag Guide, som anviser, hvornår man henholdsvis skal opsøge og ikke opsøge lys.\nHvad er tilvænningstiden ved brug af søvnbriller?\nDet varer normalt op til en uge at vænne sig til søvnbriller. Mange mærker allerede en effekt den første gang og i enkelte tilfælde kan det vare op til 30 dage. Man skal være tålmodig og bruge dem hver dag på samme tidspunkt.\nI hvor lang tid skal jeg bære søvnbrillerne?\nNogle brugere kan nøjes med at bære søvnbrillerne i 15 minutter og enkelte op til 2-3 timer. De fleste kan nøjes med 1-2 timer.\nVi anbefaler, at man starter med at bæres søvnbrillerne en time før sengetid. Hvis effekten er lille, eller udebliver efter en uges tid, øges varigheden med 15 minutter. Hvis effekten efter en uges tid igen er lille, eller udebliver, øges varighedes igen med 15 minutter. Sådan fortsætter man indtil effekten indtræffer. Hvis man derimod føler en stærk søvntrang for tidligt, så sænkes varigheden med 15 minutter og fremdeles.\nSkal jeg bære søvnbriller resten af livet?\nMan kan nøjes med at bruge søvnbriller i perioder med søvnproblemer.\nVi har mange brugere, som bruger søvnbriller hver aften og slet ikke kan undvære dem.\nEr der bivirkninger ved brug af søvnbriller?\nDer foreligger ingen dokumenterede bivirkninger ved brug af søvnbriller. Vi tilråder altid at benytte søvnbrillerne i henhold til indlægssedlen (vejledning).\nVores egne erfaringer viser, at der ved få brugere kan forekomme lidt svimmelhed de første dage, man benytter søvnbriller.\nSkulle man mod forventning opleve bivirkninger, skal man straks udføre en indberetning til MelaMedic eller sundhedsmyndighederne.\nHvis søvnbrillerne ikke virker på mig, kan jeg så få pengene tilbage?\nHvis du, uanset årsag, ønsker at returnere søvnbrillerne, så leverer du dem tilbage til din forhandler inden 30 dage.\nFAQ – Søvnproblemer\nKan jeg forvente en hurtig effekt ved søvnbriller?\nDet varer normalt 1-5 dage at justere døgnrytmen med søvnbriller. Nogle mærker en effekt allerede den første gang.\nDet er vigtig at være tålmodig.\nHvordan falder jeg lettere i søvn?\nMængden af søvnhormonet melatonin i hjernen vil stige ved brug af søvnbriller før sengetid. Derved falder man lettere i søvn, når man går i seng. Det er vigtigt at slukke lyset, før man lægger søvnbrillerne fra sig.\nDet er vigtigt at undgå at udsætte sine øjne for lys, i løbet af natten. Hvis man i løbet af natten f.eks. skal på toilet eller amme sit barn, skal man enten gøre dette i mørke eller med søvnbrillerne på.\nFAQ – Natarbejde\nHvordan skal jeg bruge søvnbriller ved natarbejde?\nSå snart man har fri fra natarbejdet, skal man bære søvnbriller, hvilket medfører en øget produktion af søvnhormonet melatonin. Det bliver efterfølgende lettere at falde i søvn.\nHvis man f.eks. har fri fra natarbejdet kl. 07:00 og gerne vil sove fra kl. 09:00 til kl. 17:00, bør man tage søvnbrillerne på, så snart man har fri.\nHvis effekten er lille, eller udebliver efter en uges tid, øges varigheden med 15 minutter. Hvis effekten efter en uges tid igen er lille, eller udebliver, øges varighedes igen med 15 minutter. Sådan fortsætter man indtil effekten indtræffer. Hvis man derimod føler en stærk søvntrang for tidligt, så sænkes varigheden med 15 minutter og fremdeles.\nFAQ – Jetlag\nHvordan bruger jeg søvnbriller ved jetlag?\nPå baggrund af specifikke informationer om rejseplan og individuelt sovemønster kan man ved brug af MelaMedic’s Jetlag Guide få instruktioner om, i hvilke tidsrum man henholdsvis skal opsøge og ikke opsøge lys i løbet af afrejsedagen og den efterfølgende dag.\nHvor hurtigt tilpasses min døgnrytme til en ny tidszone ?\nBruger man MelaMedic’s Jetlag Guide i kombination med søvnbriller og evt. lysvisir, kan man nemt tilpasse sig en ny tidszone inden for 1-2 dage i stedet for den normale uges tid eller mere.\nFAQ – Vinterdepression\nHvordan skal jeg bruge søvnbriller ved vinterdepression?\nHvis man f.eks. bærer søvnbrillerne regelmæssigt hver aften fra kl. 21:00, vil melatonin-cyklussen begynde senest kl. 22:00 og typisk slutte næste morgen mellem kl. 07:00 og 08:00.\nVed at optimere varigheden for udskillelse af melatonin vil der være meget lidt melatonin tilbage i kroppen, når man skal vågne. Dette medfører en lettere opvågning og bedre humør.\nMan skal prøve sig frem med den varighed, man benytter søvnbrillerne i forlængelse af søvnen. Hvis man f.eks. vågner for tidligt om morgnen, så kan man forsøge at iføre sig søvnbrillerne på et senere tidspunkt. Det varer normalt 4-5 dage at fremrykke døgnrytmen med 2 timer.\nSkal jeg ikke bruge lysterapi mere?\nPrøv først og fremmest at benytte søvnbrillerne om aftenen i op til 30 dage. Hvis effekten er lille eller udebliver, skal du genoptage brug af lysterapi.\nEn kombination af søvnbriller og lysterapi kan hjælpe dig til en optimal døgnrytme.\nFAQ – Spædbørnsmødre\nHvordan skal jeg bruge søvnbriller som spædbarnsmor?\nSpædbørnsmødre bør anvende søvnbriller 1-2 timer før sengetid og opholde sig i mørke under søvnen. På den måde kan den ammende spædbarnsmor sikre sig, at hun giver mælk med et højt indhold af melatonin til sin baby. På den måde hjælpes babyen via melatonin fra modermælken til at falde lettere i søvn og sove godt om natten.\nHvis der er brug for lys om natten, anbefaler vi brug af søvnlamper.\nKan jeg undgå fødselsdepression med søvnbriller?\nDer kan være mange forskellige arvelige og miljømæssige faktorer, som er årsag til fødselsdepression. Da manglende søvn og dårlig søvnkvalitet er en del af lidelsen, kan brug af søvnbriller måske lindre eller fjerne symptomerne.\nMan kan forsøge at bære søvnbrillerne 1-2 timer før sengetid og se om effekten indtræffer. Man skal huske at anvende søvnbriller om natten, hvis man har brug for lys ved toiletbesøg.\nMå jeg læse mens jeg ammer min baby?\nMan bør som udgangspunkt ikke anvende normal belysning om natten ved amning eller ved puslebordet. Dette kan hæmme melatoninproduktionen hos både moderen og babyen, så de efterfølgende kan få problemer med at falde i søvn igen.\nVi anbefaler brug af søvnlamper ved amning og ved puslebordet.\nEr brug af søvnlamper godt ved puslebordet?\nTotal mørke er det bedste for en god søvn. Brug af søvnlamper er det næstbedste valg.\nNår man bruger en søvnlampe ved puslebordet, bør den slukkes, når babyen skal sove videre.\nBrug af søvnlampe er trods alt et bedre alternativ end vågelamper til børneværelset.\nPåvirker vågelamper på børneværelset søvnen?\nVi anbefaler klart brug af søvnlamper. Brug af normale vågelamper afgiver hvidt lys som indeholder blåt lys.\nBørn og unge er særdeles modtagelige for blåt lys og de reagerer derfor kraftigere end voksne.\nBrug af normale vågelamper på børneværelser er under mistanke for at give søvn- og helbredsproblemer hos børn i England.\nFAQ – Overvægt\nHvordan bruger jeg søvnbriller ved vægttab?\nMan skal bære brillerne hver aften før sengetid. Den samlede tid hvor man bærer brillerne og selve søvnen skal vare 11-12 timer.\nMan skal huske at iføre sig søvnbrillerne, hvis man har brug for lys ved toiletbesøg om natten.\nKan brug af søvnbriller give mig vægttab?\nBrug af søvnbriller ved slankekure kan medføre øget vægttab, idet en god søvn er en vigtig faktor ved vægttab.\nFor at optimere vægttabet er det vigtigt, at indtaget af fødevarer ikke øges.\nHvad kan jeg ellers gøre for at optimere mit vægttab?\nMan skal iføres sig søvnbrillerne på samme tidspunkt hver aften. Samtidig skal man opsøge stærkt lys i dagtimerne. Dette giver en optimal døgnrytme og de bedste forudsætninger for vægttab.\nKan jeg spise hvad som helst, når jeg bruger søvnbriller?\nEtablering af en god og regelmæssig døgnrytme og forbedret søvnkvalitet ved hjælp af søvnbriller vil dæmpe trangen til søde sager hvilket medfører vægttab.\nMan bør ikke øge indtaget af fødevarer ved vægttab.\nFAQ – Kræft\nKan jeg reducere risikoen for kræft ved natarbejde med søvnbriller?\nDet er vigtigt at påpege, at søvnbrillers effekt ved kræft ikke er videnskabeligt undersøgt. Dog ved man, at melatonin er en kraftig antioxidant og har stor indflydelse på bekæmpelse af kræft. Desuden ved man, at søvnbriller booster produktionen af melatonin.\nEfter endt natarbejde kan man iføre sig søvnbrillerne 1-2 timer før sengetid for at falde lettere i søvn. Man bør sove i et totalt mørkelagt soveværelse. Dette gøres bedst med rigtige mørklægningsgardiner. Den samlede varighed man er iført søvnbrillerne og selve søvnen, bør være 9-10 timer. Efter endt søvn skal man opsøge stærkt lys.\nVi tilråder altid at tage sin læge med på råd, når man anvender søvnbriller under kræftbehandling.