35 kpl Seat Leon ST diesel -autoa myynnissä juuri nyt hintaluokissa 7 900 € - 24 500 €790024500€. Selaa käytettyjä ilmoituksia ...Lue lisää ja valitse itsellesi sopivin Seat Leon ST diesel. Tutustu myös muihin Seat Leon ST-autoihin.\nHenkilöautoSeatLeon STFarmaridieselAutomaatti2013 - 2015EtuvetoTieliikennekelpoinen Tarkenna hakua »\n2,0 TDI 184 FR DSG / KORKOTARJOUS 0,99% / SPORTTINEN PERHEFARKKU / SUOMI-AUTO /


Piscine du Centre Pablo Neruda: läheiset hotellit, valokuvat, osoite, Ranska kartta, lähellä, varaus\n> Eurooppa > Ranska > Nîmes > Piscine du Centre Pablo Neruda >\nPiscine du Centre Pablo Neruda (Ranska)\nOsoite: Rue du Cirque Romain, Nimes\nPuhelin 1: 04 66 36 98 50\n409 m - Holiday Inn Nimes\nHotelli (Nîmes) on perhe-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu kolme tähteä-kategoriaan. Hotelli tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. Ravintola, Huonepalvelu, Baari.Kun haluat rentoutua, hotelliLue lisään ulkouima-allas on käytössäsi.Lentokentälle menijöille tiedoksi, että Garons-lentokentän etäisyys hotellista on 10 km . Matka vie autolla noin 20 minuuttia.Hotelli on osa Holiday Inn Hotels & Resorts-ketjua.Konferenssitilat on mukava lisä hotellin palveluihin. Piilota teksti\n409 m - Hotelience Hotel Gallargues Les Jasses De Camargue\nHotelli (Nîmes) on perhe-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu kolme tähteä-kategoriaan. Hotelli tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. Ravintola, Huonepalvelu, Baari.Matka lentokentälle (Garons) Lue lisääkestää autolla noin 20 minuuttia (etäisyys lentokentästä on 10 km ).Kun haluat rentoutua, hotellin poreallas on käytössäsi.Terassi on mukava lisä hotellin palveluihin. Piilota teksti\n409 m - Inter-hotel L'estelou Sommieres\nInter-hotel L'estelou Sommieres (Nîmes) tarjoaa kaikki ne palvelut, joita voi odottaa tässä kaupungissa sijaitsevalta kaksi tähteä-kategorian hotellilta - mm. n.a.. Hotelli on perhe-tyylinen.Puutarha Lue lisääon mukava lisä hotellin palveluihin. Lentokentälle menijöille tiedoksi, että Garons-lentokentän etäisyys hotellista on 10 km . Matka vie autolla noin 20 minuuttia.Hotelli kuuluu Inter-hotel-ketjuun. Kun haluat rentoutua, hotellin uima-allas on käytössäsi.Muuta hyödyllistä tietoa:Hotellissa on pysäköintialue.Piilota teksti\n414 m - Premiere Classe Nimes Centre Hotel\nHotelli (Nîmes) on budjetti-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu yksi tähti-kategoriaan. Hotelli tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. n.a..Hotellin sijaintina on 83 rue de la Republique, kaakkoLue lisääis-Nîmes. Matka jalan kaupungin keskustaan vie vain 9 minuuttia.Laajakaista-Internet-yhteys on saatavilla hotellissa.Matka lentokentälle (Garons) kestää autolla noin 19 minuuttia (etäisyys lentokentästä on 9 km ).Huomaa:Hotellissa on yksityinen pysäköinti.Piilota teksti\n477 m - Holiday Inn Nimes, Petite Camargue\nKolme tähteä -kategoriaan kuuluvan budjetti-tyylisen hotellin sijaintina on Nîmes. Hotelli tarjoaa käyttöösi useita eri palveluja, joihin kuuluvat mm. n.a. . Hotellin sijaintina on Parc Hotelier VillLue lisääe Active, itä-Nîmes. Matka jalan kaupungin keskustaan vie vain 10 minuuttia.Lentokentälle menijöille tiedoksi, että Garons-lentokentän etäisyys hotellista on 10 km . Matka vie autolla noin 20 minuuttia.Hotelli kuuluu HI-ketjuun. Piilota teksti\n934 m Gare de Nîmes:\n685 m Maison Carrée:\n549 m Les Arènes de Nîmes:\n505 m Musée des Beaux-Arts - Nîmes:\n675 m Carré d'Art - Musée d'Art Contemporain:\n816 m Musée du Vieux Nîmes:\n915 m Musée d'Histoire Naturelle et de Préhistoire:


Sociolinguistic Symposium 20. Poster presentation: Sociolinguistics of language education in 2030? (Co-authored with S. Kirla, T. Lehtonen, S. K. Pitkänen, S. Punkkinen)\nKoneen Säätiö, KAIVO 21.10.2014, Tieteestä viestimisen esteiden selättäminen (alustus yhdessä Urpu Strellmanin kanssa)\nVirtuaalinen tiedeTET Mentorikoulutus\nCercles 2014. Presentation: Encouraging research-based teaching development – what, how, and why? (Co-authored with K. Pitkänen & T. Lehtonen)\nKielikeskuspäivät 2013: Fiilin, Ullamaija & Jokinen, Jaana & Vaattovaara, Johanna 2013: Matkalla kohti monikielistä asiantuntijuutta - Tutkimustuloksia kielitaidon kehittymisestä kaksikielisten kandidaatintutkintojen aikana. (Posteri)\nJohanna Vaattovaara (Posteriesitys)\n29 toukokuuta 2013 → 30 toukokuuta 2013\nICLaVE - International Conference on Language Variation and Change. (Panel presentation together with Mia Halonen: Indexicalisation process of the myth of “Helsinki /s/” – discourses across time)\nKielikeskuspäivät 2013: Henkilöstön perehdytys – määrittelyä ja käytänteitä. (Työpaja yhdessä Eija Ådjersin kanssa)\nKielikeskuspäivät 2013: Opetuksen tutkimuspohjainen kehittäminen - Research based teaching development (workshop organized with Heli Harrikari and Simon Borg)\nICLaVE - International Conference on Language Variation and Change. Session paper together with U. Fiilin and Jaana Jokinen: Aren't we all experts? Variation in professional and lay judgments on second language skills\nLanguage and Super-diversity: Explorations and interrogations. Paper (co-authored by Elizabeth Peterson) Beyond space, place, and domains: outcomes of language contact with English.\n5 kesäkuuta 2013 → 7 kesäkuuta 2013\nCercleS 2012 - Staying on top: Enhancing professionalism through teacher-admin collaboration. (Presentation together with L. Evesti & S. Kattainen)\n6 syyskuuta 2012 → 8 syyskuuta 2012\nKielen indeksisyys ja identiteetit - esimerkkinä Helsingissä puhuttavat suomet (esitelmä "Stadiässästä")\n4 kesäkuuta 2012 → 7 kesäkuuta 2012\nSvenskan i Finland 14. Esitelmä Akademisk expertis på två språk - finsk-svensk kandidatexamen (U. Fiilin & J. Jokinen & J. Vaattovaara)\nJohanna Vaattovaara (New classification)\n21 elokuuta 2012 → 24 elokuuta 2012\nKielikeskuksen Minikonferenssi. (Esitelmä, Ullamaija Fiilin, Jaana Jokinen, Johanna Vaattovaara: Kaksikielistä asiantuntijuutta –tutkimustuloksia kielitaidon kehittymisestä MAK-tutkintojen aikana.)\nKÄTILÖ-seminaari (Katja Ketun romaanin kääntäjille). Alustus: Kätilön kielenmaisema.\n25 lokakuuta 2012 → 28 lokakuuta 2012\nUrban Symbolic Landscapes: Power, Language, Memory\n3 toukokuuta 2011 → 5 toukokuuta 2011\n22 elokuuta 2011 → 24 elokuuta 2011


Pystytkö Hanki koulutusta lainan Ilman Kehityskeskustelu - MOHAA\nPystytkö Hanki koulutusta lainan Ilman Kehityskeskustelu\nForum MOHAA Strona Główna -> ]SotP[\nWysłany: Sob 4:55, 08 Lut 2014 Temat postu: Pystytkö Hanki koulutusta lainan Ilman Kehityskeskustelu\nLifen koskaan jatkuvasti täsmälleen sama - se on sen edistää sekä ylä-ja alamäet . Keskustella kanssa pankit on saa pienyritys laina yleensä yksinkertainen tai kova hyvä valmiutta on hakijoiden . saatat olla Luodaan Pian . kuitenkin saa olla kautta ulos elämäntapaa saatat kytkin ja suunnittelu teidän pitkän aikavälin nyt kehittämällä erittäin hyvä päätösten eikä koskaan on pelästynyt käyttää uusi haaste . Tärkein etu osto nämä lainat johtuu sen muuttuva ehdot . Voisit olla aina halunnut oleskella vuonna oma etusivu ja luo talo siitä [url="http://lainaa2000.webgarden.com"]lainaa2000.webgarden.com[/url] voit on lisäksi saanut asianmukaiset pankkitilien tai pankki Profiili. Jos tiedätte nämä tiedot , pyytää suostumusta riippumatta, koska yhteensä velkaa kerääjä on vastaanottava voisi olla erottuva erityisten määrä teidän velka .\nJotkut rahoituslaitosten jopa läsnä online Ohjelmat kiirehtiä käytäntö. ihmiset nyt ovat paljon helpompaa panttilainan ja turvallinen kannalta rahoitus on koskee syy on nopea vaihtoehto 3 - 4 kuukautta palkkapäivä käteisellä lainat [url="http://pikalainat101.jimdo.com"]pikalainat[/url] käteissuorituksen lopussa usein pitkittynyt , mutta se ei ole suositeltavaa kunnes vaatimus, kun ovat laskutetaan enemmän hinta kanssa . Tässä puoli tusinaa tapoja saada käsiinsä apurahat että lukija ei ehkä varuillaan :.\npalkkapäivä lainat verkossa usein syrjäyttävät tarpeellisuudesta seikka lisenssit vain koska he ei sijaitsevat henkilö huomauttaa .\nGetting Buck 50K asuntolaina usein surullisen suuri kiinni ja kiekon kohteelle melko paljon henkilö . On päätellen raha etuuden saatu turvallisuus että juuri on lainamäärää . Milloin enemmän voisit saada yksi syrjään lainanantajat ja rahoitus yritykset ? Tutkimus kohteelle lainaavat yritysten kanssa korkeampi seisoo . Kun olet toivottavaa luotto velka, olet entistäkin vaara mistään rahoituslaitos [url="http://pikavippi.webgarden.com"]luotolla batman[/url] maksaa takaisin lainatut varat vailla kasvaa se. Peräti enemmän korot on mukana , joskus se voi mennä asianmukainen by arvioidaan eri asuntolaina suunnitelmat . Lisäksi saatat on pitänyt jotta voit tarkistaa yhtä paljon kautta dokumentaatio aivan kuten paystubs .\nEtsiminen Virtual avustaja Financial laina .\nForum MOHAA Strona Główna -> ]SotP[ Wszystkie czasy w strefie EET (Europa)\nSkocz do: Wybierz forum ]SotP[ Klan----------------]SotP[WarsLigaHyde ParkMulti-MediaMod do Piłki nożnejTurnieje wewnątrz klanowe\nNa skróty:]SotP[ Klan]SotP[WarsHyde ParkLigaTurnieje wewnątrz klanoweMulti-MediaMod do Piłki nożnej


Muusikoiden.net - Keskustelu - floikallinen kitara\nAihe: floikallinen kitara\neli ois hakusessa joku floikallinen kitara ~200e toiseksi kitaraksi.. merkki ibanez, jackson, bc rich tai ltd\nEi tolla rahalla taida saada kuin tinafloikkia jotka tietää vaan ongelmia.\n11.01.2011 21:17:12 (muokattu 11.01.2011 21:17:38)\nkkesti: eli ois hakusessa joku floikallinen kitara ~200e toiseksi kitaraksi.. merkki ibanez, jackson, bc rich tai ltd\nEn voi kyllä suositella tuohon hintaan luokkaan mitään "floikallista" kitaraa, tuohon hintaan en suosittelisi toki kitaraa alkuunkaan.\nE: Rahat säästöön ja OFR:ää sitten kun on massit kasassa.\nDeepfreeze: En voi kyllä suositella tuohon hintaan luokkaan mitään "floikallista" kitaraa, tuohon hintaan en suosittelisi toki kitaraa alkuunkaan.\nolis tarkotus käytettynä ostaa..\nkkesti: olis tarkotus käytettynä ostaa..\nTiukkaa se silti tekee.\nTuolla 200€:llä saa käytettynä OFR:n. Tosin sitä kitaraa siihen ympärille ei saa.\nTuokaa valoa pimeyteen:\nmiksi ylipäätään pitää olla floikka?\nMitä lisäarvoa tai soundia se tuo?\nakuankkakomppi: Tuokaa valoa pimeyteen:\nNo sillä voi vimputtaa ja vemputtaa.\nakuankkakomppi: miksi ylipäätään pitää olla floikka? Mitä lisäarvoa tai soundia se tuo?\nLaadukas-floikkainen kitara on kaikista helpoin säätää sellaiseen kuosiin, että kitaralla pystyy tekemään swellejä ilman että tarvii miettiä vireenpitoa.\nSillä saa myös mahdollisesti nipsaistua pikkasen pois sitä ylimääräistä sustainia.\nSillä voi vingutella huiluäänet avaruuteen asti :D\nKarvamammutti: Sillä saa myös mahdollisesti nipsaistua pikkasen pois sitä ylimääräistä sustainia.\nEnsimmäisiä herneen vetoja odotellessa..:)\nMiksi ylipäätän pitäisi olla koko kitara, viuluhan on aikuisten soitin.\nKampifraseeraus on pirun mukavan kuuloista, kunhan ei mene liiallisuuksiin sen kanssa. Ja divebombit on kiva mauste myös, mutta kohtuudella niitäkin. Floikka on kaikista parhaimman tuntuinen kämmensyrjään, demppaus on suorastaan ihanaa. Ja hyvä floikka pitää vireen parhaiten. Riittääkö nämä? :)\n12.01.2011 17:52:32 (muokattu 12.01.2011 17:53:17)\nKorjailen ja täydennän vähän.\nvvaltsu: Kampifraseeraus on pirun mukavan kuuloista, kunhan ei mene liiallisuuksiin sen kanssa.\nKyllä. Siihen ei myöskään missään nimessä tarvita floikkaa.\nJa divebombit on kiva mauste myös, mutta kohtuudella niitäkin.\nTurhuuttakin turhempaa. Eivät tuo mitään lisäarvoa musiikkiin. Ts. jos kappale kaatuu siihen, että siinä ei yhtäkkiä olekaan divebombia, onpahan ollut paska kappale alun perinkin.\nFloikka on kaikista parhaimman tuntuinen kämmensyrjään, demppaus on suorastaan ihanaa.\nTäysin tottumiskysymys. Demppaus on ihan yhtä ihanaa suurimmalla osalla muistakin tallaratkaisuista. Alkuperäinen '52 Les Paul ei ehkä ole mainioin tähän hommaan, koska kielet menevät peräkappaleen alapuolelta: http://www.pinrepair.com/vgi/gone/52_gib_lespaul_1.jpg\nJa hyvä floikka pitää vireen parhaiten. Riittääkö nämä? :)\nHyvä floikka pitää vireen parhaiten, kun tehdään floikkatemppuja. Kitarat, joissa ei ole floikkaa, pitävät vireen ihan yhtä mainiosti, koska niillä ei edes voi tehdä floikkatemppuja.\nSitten on vielä se, että floikka on aivan jäätävän ruma vekotin, tekipä sillä miten kaunista musiikkia hyvänsä.\nJucciz: Korjailen ja täydennän vähän.\nlöysää pipoa, elämä voi olla mukavaakin, ei aina tarvitse kiristää hammasta,\nei saa olla sitä eikä tehdä biisissä tätä, tylsää tuollainen.\n12.01.2011 18:07:32 (muokattu 12.01.2011 18:08:19)\naristoteles666: löysää pipoa, elämä voi olla mukavaakin, ei aina tarvitse kiristää hammasta,\nMun elämä on oikein mukavaa - etenkin kun ei oo yhtään floikkaa säädettävänä. Voin keskittyä soittamiseen ja Muusikoiden.net-kirjoitteluun.\nJa miks huonosta musiikista pitäisi tykätä vain siksi, että joku muu tykkää? Ei monipuolinen musamaku oo mikään itseisarvo, etenkään jos sen takia pitää tykätä myös huonosta musiikista.\nKarvamammutti: Tuolla 200€:llä saa käytettynä OFR:n. Tosin sitä kitaraa siihen ympärille ei saa.\nTorilta Schallerin kelpo floideri 120e\nSiihen sitten loppurahalla kitaraa ympärille, heh.\nJosko sitten sen oman antinsa vielä ajatelmiin lisäisi, niin heitetääs näitenpäin asia:\nMikä se sinun ykköskeppi on jos tästä on kerran tulossa "kakkoskeppi"? Tuolla 200e:lla ei oikeasti saa kyllä kunnon floikkakitaraa, joten olisiko mahdollista myydä se ykköskeppi ja lisätä siitä saadut rahat budjettiin ja hommata niin hyvä YKSI kitara kun persus kestää..?\nFloikkatallan yleiseen hyvyyteen, kauneuteen, terveellisyyteen tai uskottavuuteen en näe mitään järkeä tässä säikeessä sen kummemmin paneutua, koska siitähän nyt ei ollut alunperinkään kyse. Mutta jos floikkaa halajaa, niin kannattaa kyllä hommata saman tien kunnollinen ihan jo oman mielenterveytensä tähden. Hyvistä ja huonoista floidereista löytyykin sitten haulla ainakin jokuseksi illaksi lueskeltavaa jos asiaan vihkiytyä haluaa..!\nItsellä hyvä floikka pitää vireen helposti paremmin kuin hyvä kiinteä ratkaisu (TOM), joka yleensäkin toimii hyvin vain tietyllä kielisetillä, eli sillä mille se on viilattu. FR:hän on vain perus-vintakkeli tremolon hotrodattu versio - vireenpitoa parannettu, käyttösädettä kasvatettu jne, joten kaipa sitä pitäisi dissailla Fender Stratocastereiden talloja samalla periaatteella. Oikeastaan koko homma lähti vinoon kun sähkö keksittiin - jos haluaa soolota korkealta niin ostakoon viulun prkle. Ennenkään tarvittu single- tai double-cutteja teräskielistä nyt puhumattakaan.\nFloikkaketju, ja Juccikzen provot. Miksi en yllättynyt?


Somerjoen särkillä Hossassa | Retkipaikka\nEroosio on mielenkiintoinen ilmiö, jonka vaikutukset ainakin me suomalaiset tunnemme hyvin. Aikoinaan meillä on ollut nykyisten Alppien kokoinen vuoristo, Svekokarelidit, josta on jäljellä enää kulutusta kestävät kvartsiittiset juuret ja peneplaani, eli puolitasanko. Oikeastaan koko Suomi on puolitasankoa, kiitos useiden jääkausien. Nämä vuoria kuluttavat eroosioprosessit tietenkin vievät miljoonia vuosia.\nNopeampaa eroosioprosessia voi ihailla esimerkiksi Hossassa Somerjoen suulla. Jokea ei varmaan lasketa vielä varsinaisesti meanderoivaksi, eli voimakkaasti mutkittelevaksi, mutta joka tapauksessa on se ”porannut” itselleen näyttävän väylän hiekkaiseen maastoon.\nSomerjokeen pääsee tutustumaan helpoiten Lihapyörteen parkkipaikalta. Jos olet muinaisia kalliomaalauksia menossa katsomaan Värikalliolle, voi jokisuun liittää helposti osaksi retkeä, koska parkilta pituutta ei ole yhteen suuntaan kuin kilometri. Itse tein lisälenkin Värikallio–Lihapyörre-reitin loppuun.\nSomerjoki yhdistää Ala-Ölkky- ja Somer-järven Laukkujärveen. Maisemat ovat vaihtelevat koko matkalla: Värikallion päässä on jylhempää kanjonimaisemaa, ja Ala-Ölkyltä Laukkujärvelle päin tasaisempaa, jossa tunnelman kruunaa Somerjoen suu.\nLihapyörre – Jokisuu – Lihapyörre\nLihapyörre ei ole lihamylly, vaan joen leveämpi suvantokohta\nPolku lähtee Lihapyörteen parkkipaikalta joelle katsottaessa vartta pitkin oikealle. Kilometrin matka sopii perheen pienimmille pituutensa puolesta. Perillä tietenkin on hyvä katsoa lasten perään, etteivät harjoittele tahattomia uimahyppyjä.\nPolku kulkee joen vartta\nAluksi polku on normaalia joenvarsipolkua, jossa lähinnä väistellään kaatuneita puita. Pakko tässä vaiheessa mainita veden kirkkaus! Jokea katsellessa pystyin erottamaan yksittäiset kivet joen pohjalla vähän kauempaakin.\nPian joen vauhti kiihtyi entisestään, ja saavuin selkeästi hiekkaisemmalle alueelle. Vesi oli syönyt itselleen jo pari metriä syvän väylän hietikkoon. Tässä kohtaa joki selkeästi näytti korttinsa, ja ässä oli vielä tulossa.\nMaastossa näkee hyvin, mistä jokien kiemurtelu johtuu: veden nopeus ulkokaarteessa on nopeampi, joten se nappaa hiekkaa mukaansa. Mitä jyrkempi mutka, sitä nopeammin se syö pengertä. Sisäkaarteessa taas vauhti on hitaampaa, joten maa-aines kasaantuu sinne. Lopulta tullaan tilanteeseen, jossa joki puhkaisee itselleen uuden reitin pääväylään, ja ulompi, vanha ura kuivuu tai kuroutuu umpeen makkarajärveksi.\nTulin kohtaan, jossa polku vain yhtäkkiä katoaa joen reunalla. Könysin itseni alemmas joen tasalle katsomaan mistä on kyse. Aikaisemmin mainitsemani ”nopeampi eroosioprosessi” yllätti täysin ja paikalla olleet portaat olivat saaneet kyytiä.\nLähestyessäni Laukkujärveä alkoi maisema muistuttaa jokisuistoa, kuten vaikkapa Kokemäenjoen suisto Satakunnassa. Tietenkin pienemmässä mittakaavassa. Jokeen on kaatunut paljon epäonnekkaita puita. Vaikka kuinka syvällä juuret olisivat, joen viedessä hiekan alta kaatuu lopulta itsepäisinkin mänty.\nNäillä portailla ei enää liukastella\nSuomen peruskallioon vesi ei niin helposti jälkeä jätä. Toki poikkeuksia on, kuten Oulangalla, jossa kalkkikivi antaa periksi jo pienemmässä ajassa. Hiekka taas lähtee liikkeelle parissa minuutissa, jos vesimassa ja voima ovat tarpeeksi suuret.\nJoki haarautuu useaksi pieneksi puroksi ja särkillä pääsee hyppimään\nIstahdin joen penkalle nautiskelemaan viimeiset vesipisarat pullosta ja fiilistelin tunnelmaa. Hossalla on kyllä monta salaisuutta: kalliomaalauksia, Suomen suurin maanrepeämään syntynyt rotkojärvi nimeltä Julma-Ölkky, upeat harjumaisemat ja kirkasvetiset järvet, plus tämä jokisuu. Harvassa paikassa pienelle alueelle on sattunut näin paljon nähtävää ja koettavaa.\nJokisuulta avautuu upea maisema Laukkujärvelle\nKäännyin takaisin ja suuntasin samaa reittiä autolle. Körötellessäni takaisin mökilleni Hossan Lumoon mietin, mitähän kaikkea tällä tulevalla kansallispuistolla on vielä minulle näyttää..\nKartta Somerjoen suulle | ETRS-TM35FIN -tasokoordinaatit NLat 7267342 ELon 609691\nKartta lihapyörteen parkkipaikalle | Googlemaps: Lihapyörre, Suomussalmi\nTämä on Hossasta kertovan juttusarjan seitsemäs osa. Juttusarja on toteutettu yhdessä Suomussalmen kunnan kanssa.\nTags: Antti Kulmanen, eroosio, geo:lat=65.50982459, geo:lon=29.3718336, geotagged, hiekkasärkkä, Hossa, Hossan kansallispuisto, Hossan retkeilyalue, kansallispuisto, kansallispuisto2017, lihapyörre, näköala, polku, somerjoki, somerjokisuu, Suomussalmi, värikallio\nhttps://retkipaikka.fi/wp-content/uploads/2016/09/Somerjoki-main.jpg 536 1500 Antti Kulmanen http://i1.wp.com/retkipaikka.fi/vapaa/wp-content/uploads/2015/04/retkipaikka_vaaka.png Antti Kulmanen2016-10-02 10:56:532019-06-18 16:52:27Somerjoen särkillä Hossassa\nYökuvien taikaa: haastattelussa valokuvaaja Ulla Keituri Länsi-Tonttu, laguunisaari Helsingin saaristossa


Actionbound – Nähdään seuraavassa elämässä - Erlebnistour – Handy-Rallye - Stadtrallye per Smartphone und Tablet | Multimedia-Guide – Stadtrallye-App – Schatzsuche-App – Schnitzeljagd-App – interaktive Smartphone-Rallye selber machen\nNähdään seuraavassa elämässä\nNähdään seuraavassa elämässä -peli on HSY:n kierrätysteemainen pakopelielämys mobiililaitteelle. Sinut tempaistaan mukaan seikkailuun, jossa selvität uhkaavien viestien lähettäjää. Nokkeluutesi auttaa sinua ratkomaan pulmia, joissa on kyse elämästä ja kuolemasta! Pelin kesto on noin 40 minuuttia ja se soveltuu parhaiten yli 13-vuotiaille. Pelin aikana molemmin puolin jaettavien materiaalien jakaminen pelin ulkopuolelle on kiellettyä.\nAnonymous 09.11.2020 1400\nAnonymous 14.12.2020 1400\nAnonymous 24.01.2021 1400\nKekseliäs ja sopivan haastava.\nHauska ja tarpeeksi haastava peli.


TinaCarter - pozitiveman livejasmin video\nSuperPowerfulBoy livejasmin CuteWistel4UAndressaNKatya livejasmin Cindy30SamBrady livejasmin RoyCruzsilverBunny69 livejasmin ionut02061991CuteWistel4U livejasmin DirtyHotAngelEmmaGreen livejasmin ionut02061991\nSexyCalipso livejasmin LuizaLuxGAYSEXFUN livejasmin EbonyDoll4xkroshkagirl livejasmin SamBradyNastyMilkyBGTits livejasmin DirtyHotAngelSex4you25 livejasmin AmayiShizukaSexyCalipso livejasmin DuelceKarla\nTinaCarter pozitiveman livejasmin. GennyFoxy. Blakedias4you. AliceDorte.\nLisaAndVickyHotkroshkagirlMYSTERYXXX92RoyCruz .silverBunny69AmmiladaXQuantumBoyashlyhotvx .jasonsteel01sex4allXXXkimmmExNavySealStud .MsAnnetteTipaetoAliceMissWoWCuteWistel4U .Cindy30TipaetoNastyMilkyBGTitsjasonsteel01 .MissMayaaQuantumBoyLisaAndVickyHotkroshkagirl .LuizaLuxTyfannyParadiseAmmiladaXlilyhong8 .LisaSquirt4uEmmaGreenMicheleAdamsDuelceKarla .JeaneBurtonxxtwobigcocksSuperPowerfulBoyEvaHaze .AmmiladaXFatysweetxxLuizaLuxLESBINICECPLXX .SmallNutletWahdataashlyhotvxFatysweetxx .\nSmallNutlet Videokroshkagirl VideoBunnyAngeliQ VideoGinnyEvans1 VideoGeralangelfire VideoGillianRush Video\npassionjessica Videoashlyhotvx VideoByankaKD VideoAshleyLy VideoNEWGAYSTAR VideoAlanWest Video\nEvaCampbellWahdata11nSELFsuCckBartolomea .ThomasWuNaomiHottyGeralangelfireAmmiladaX .ZhuzhuAliceDorteEvaCampbellSamBrady .ashlyhotvxMsAnnetteLonelyyAlicekroshkagirl .ShineNEWGAYSTARMicheleAdamsGAYSEXFUN .ZhuzhuNEWGAYSTARkevin07EbonyDoll4x .GennyFoxyAndressaNKatyaionut02061991Katerina30 .CuteWistel4USex4you25JOYCEforBEDTIMEBunnyAngeliQ .SamBradyAmmiladaXpussyAsiancatThaylerHot .MiriamRebelleBennDoverLonelyyAlice9inchViralCock .LisaSquirt4uhelennikkikroshkagirlAmmiladaX .


Seksideitti Kauniainen - Deitti satu ja\nPikkukisulle leikkikaveri seksitreffit. Seksitreffit seksideitti Kauniainen pikkupylly. Deitti lappeenranta. Kiara seksitreffit. Seksiseuraa Kitee. Seksi seksideitti Kauniainen treffit Rauma. Seksiseuran haku android app. Miss anthrope seksitreffit. Ylöjärvi seksi seuraa. Kik seuraa seksideitti Kauniainen jyväskylä. Nokia seksi. Deitti kiina tyttö. Transgender deitti. Seksi Kalajoki. Deitti sokko treffit. Mikkeli thaihieronta seksitreffit. Uusi numero seksitreffit marion 60v. Satumainen seksitreffit. Seksi deitti Kuopio. Kik nimiä seksiseuraa. Oika deitti. Somero sextreffit. Deitti sivusto viesti. Seksitreffit seksideitti Kauniainen 1103521. Seksitreffit seksideitti Kauniainen etäläsavo. Joensuu seksi seuraa nainen seksideitti Kauniainen kypsä. Kotisatama deitti säännöt. 0469611877 seksitreffit. Etsi seksiseuraa. Seksideitti Vantaa. Kik seuraa laitila. Ilmaisia seksiseuraa miehelle miehestä kajaani. Deitti hamina. Kokkola seksi treffit. Seksitreffit slioor. Be 2 deitti. Www lupiini deitti fi. Seksitreffit parit. Seksi seuraa snapchat. Seksitreffit jossukka. Kik seuraa seksi. Seksitreffit athene. Seksiseuraa Kankaanpää. Uhkeammuhkea seksitreffit. Tuulenhenkäys21 seksitreffit. Venäläinen deitti roikkuu. Ilmasta seksiseura. Seksitreffit jemina. Seksiseuraa heti. Seksitreffit 0440. S&m deitti. Seksi Uusikaarlepyy. Deitti ilmoitus hauska. Sextreffit Huittinen. Fitgirls4you seksitreffit. Seksitreffit taskuraketti. Orivesi nainen etsii seksiä. Uusimaa seksitreffit. Mobiili deitti sovellus. Seksitreffit pasila. Ystävänpäivä 2017. seksideitti Kauniainen deitti. Kuumaa seksiseuraa kouvola. Kotka nainen etsii seksiä. Nikita love seksitreffit. Seksi seuraa netissä. Parainen sextreffit. Kik tuhmaa seuraa. Seksi Kitee. Mummo seksiseuraksi. Heinola sextreffit. Kankaanpää sextreffit. Alissa espoo seksitreffit. 046-9432263 seksitreffit. Seksi seuran haku sivusto. Seksitreffit virud. Seksiseuraa alaston suomi. Seksi seuraa hyvinkäällä. Maksuton seksiseura sivusto. Hyvinkää hieronta seksitreffit. Seksitreffit kymenlaakdo. Seksitreffit haky. Xlsofiia seksitreffit. Levi thai jieronta seksitreffit. Parkano seksi deitti. Seksitreffit manna. Txt seksi seuraa. Seksiseuraa levareilla. Somero seksi seuraa. Kuusamo nainen etsii seksiä. Pii_email_7f9d71c923bc541e seksitreffit. Seksitreffit seuranhaku ilmoitukset. Seksitreffit fi äänekoski. Suonenjoki seksiseuraa. Kuhmo seksi seuraa. Onko kellään mennyt ulosottoon kysääseuraa deitti maksut. Joensuu nainen hakee seksiseuraa. Diana deitti. Ssaaara seksitreffit. Seksi Kauhava. Seksi seuraa Alavus. Seksitreffi nasiai miheklle. Satunnainen seksiseura tulee jos tulee. Seksiseura seksitreffit minnaxo chatti. Tinder seksideitti Kauniainen saako seksi seuraa. Deitti net dani angermann. Yksille deitti kokemuksia. Seksi seuraa Outokumpu. Seksiseuraa keuruu. Seksiseuraa ilman maksua. Deitti neitssä. Saiskohan deitti seuraa. Parhaimmat seksideitit. Rakkaus&elmä deitti. Seksi deitti Tampere. Michelle seksitreffit. Seksiseuraa goomilla. Suomi deitti marion1. Shemale escort seksitreffit. Motilda seksitreffit. Seksitreffit 046 951 2360. Tuhmaa kik seuraa 2017. Vantaa seksi seuraa. Seksiseuraa kuopiosta. Paras seksi seuraa. Deitti tv ohjelma. Seuraa pk seudulla. Seksitreffit tantra. Outokumpu nainen etsii seksiä. Seksitreffit nuorempi mies. Seksitreffit etsi mobiili. Deitti tutka sovellus lataa. Seksitreffit susan35. Ilmainen seksi treffi sivusto. Nainen etsii seksiseuraa. Seksitreffit turku miehiä miehille. Seksi Kannus. Paras deitti ilmoitus. Ferrera seksitreffit. Kuopiosta homo seksiseuraa. Kokemuksia etsi ja deittaa. Seksitreffit fi search. Haapavesi seksideitti. Mamba kokemuksia deitti. Transut turku seksitreffit. Seksi treffit Pieksämäki. Seksi seuraa satakunta. Seksi treffit tuusniemi. Domina maria seksitreffit. Kaviaari seksitreffit. Tikkurila seksitreffit. Päijät-häme seksiseuraa. Juankoski seksi. Vimeo seksitreffit. Seksitreffit laura t. Hanko seksi treffit. Seksi treffit Oulainen. Melissa seksiseuraa. Seksiseura haku sivut. Seksideitti Iisalmi. Merja imen seksitreffit. Seksiseura lappeenranta. Sexwork net girls fin seksitreffit jyväskylä. Kiuruvesi seksideitti. Porvoo seksi deitti. Seksitreffit pihlaja. Darcy seksitreffit. Deitti jovir2. Kaarina seksideitti Kauniainen seksi seuraa


Muusikoiden.net - Keskustelu - kysymyksiä aktiivikaiuttimista\nAihe: kysymyksiä aktiivikaiuttimista\nMinulla on muutamia kysymyksiä aktiivikaiuttimista. Olen ostamassa joko dynaudion bm5a tai dbm50 kaiuttimet. Onko kellään kokemuksia? Arvostelut tuntuvat olevan melko samaa luokkaa mutta hinnassa on melko eroa. Jos ostaisin nuo DBM50 kaiuttimen saisin kaupan päälle tälläisen http:// www.tcelectronic.com/bmc-2/. En ole täysin edes tajunnut mitä sillä tehdään? Jos minulla on focusrite 2i2 äänikortti niin miten liitän tuon kontrolleri systeemin siihen? Viimeinen kysymys liittyy akustointiin. Minulla ei ole akustointia huoneessani mutta siellä on aika paljon pehmeitä pintoja. Mistä tiedän onko alustiikka kuinka huono? Minulla ei kuitenkaan ole kokemusta miltä tuollaisten kaiuttimien pitäisi kuulostaa.\nNeero: Minulla on muutamia kysymyksiä aktiivikaiuttimista. Olen ostamassa joko dynaudion bm5a tai dbm50 kaiuttimet. Onko kellään kokemuksia? Arvostelut tuntuvat olevan melko samaa luokkaa mutta hinnassa on melko eroa. Jos ostaisin nuo DBM50 kaiuttimen saisin kaupan päälle tälläisen http:// www.tcelectronic.com/bmc-2/. En ole täysin edes tajunnut mitä sillä tehdään? Jos minulla on focusrite 2i2 äänikortti niin miten liitän tuon kontrolleri systeemin siihen? Viimeinen kysymys liittyy akustointiin. Minulla ei ole akustointia huoneessani mutta siellä on aika paljon pehmeitä pintoja. Mistä tiedän onko alustiikka kuinka huono? Minulla ei kuitenkaan ole kokemusta miltä tuollaisten kaiuttimien pitäisi kuulostaa.\nEi kukaan sulle voi valita kaiuttimia, ikävä kyllä. Pikaguuglen perusteella noissa malleissa on erona noin 10 vuotta, eli tuo bm5a -malli on jostain vuosituhannen vaihteesta ja toinen parin vuoden takaa. Specsit varmaan löydät itsekkin ja kuuntelemalla selviää kummat haluat.\nMonitoriohjain on yksinkertaisimmillaan kaiuttimien volumen säätö ja monimutkaisimmillaan useamman in- ja outputin valitsin, DA-muunnin, talkback -yhteys, kuulokevahvistin yms. Kytkentä tietysti käytettyjen toimintojen mukaan, volumesäätö tulee tietysti interfacen outputin ja kaiuttimen inputin väliin. Tuo TC:n vehjes näyttää olevan DA-muunnin jossa useamman formaatin digitaaliset sisäänmenot ja analogiset ulostulot kaiuttimille ja kuulokkeille. Tuon olemassaolevan Focusriten kanssa tämä ei leiki yhdessä edes teoriassa kun siitä ei näytä digisignaalia ulos tulevan. Jokatapauksessa hyöty kotihommissa olisi aika kyseenalainen kun kerran Focusritessäkin ihan fyysinen tasonsäätö jo löytyy.\nHuoneestasi ei myöskaan kukaan osaa sanoa sen enempää. Perinteiset ongelmat on tärykaiku ja seisovat aallot. Korkeampien taajuuksien kaikuja ja heijastuksia saa aisoihin huonekaluilla, verhoilla ja "oikeilla" akustointituotteilla hyvin sijoitettuna mutta matalammat taajuudet on se ikuinen ongelma.\nSoitat kaiuttimista hitaan siniaalto-pyyhkäisyn jollain signaaligeneraattorilla ja kuuntelet mitkä taajuudet kuulostavat kovemmalta ja mitkä hiljemmalta. Pään kääntäminen ja kymmenen sentin liike eteen/taakse voi muuttaa tilanteen täysin varsinkin jos heti selän takana on kovaa pintaa. Käytännössä varmaan kaikki kotiharrastajat vain yrittää elää sen ympäristönsä kanssa ja/tai käyttää paljon kuulokkeita kuten itse teen. Auttaa kun edes tietää että vaikkapa 150Hz:n kohdalla on reilu korostus ja 1KHz on kuopalla 4db:tä, niin ei yritä pahasti "korjata" niitä ongelmia miksatessa.\n-Q-: Auttaa kun edes tietää että vaikkapa 150Hz:n kohdalla on reilu korostus ja 1KHz on kuopalla 4db:tä, niin ei yritä pahasti "korjata" niitä ongelmia miksatessa.\nMelkolailla optimistinen ajatus. Akustoimattomassa huoneessa nämä heitot ovat helpostikin kymmeniä desibelejä. Monet, jopa ystäväni kompensoivat sen huoneen surkeaa akustiikkaa sitten kuuntelemalla monitorejaan äärettömän hiljaisella. Tämä varmaan kehittää korvan tarkaksi, mutta en äkkiseltään keksi yhtään noin hyvää fiiliksen tappajaa.\nOnhan se totta, että monitorilla on suuri merkitys lopputulemaan, enkä ota kantaa aloittajan vaihtoehtoihin, mutta... laittakaa nyt kuitenkin muutama ajatus myös siihen huoneen akustiikkaan. Jos se on huono, niin ei hyväkään monitori toimi siinä valmistajan haluamalla tavalla.\nAcLAc: Melkolailla optimistinen ajatus. Akustoimattomassa huoneessa nämä heitot ovat helpostikin kymmeniä desibelejä.\nOikeassa olet, en kummemmin ajatellut tuota numeroa jonka kirjoitin. Pointtini oli että auttaa vähän jos tietää että vaikkapa se matalien korostuma on sillä tietyllä alueella niin ei yritä kovasti sitä kompensoida EQ:lla. Elävän elämän esimerkkinä, suuntaa antamaan, voin kertoa käytössäni olevan täysin akustoimattoman kellarikoppitarkkaamon toistokäyrästä että 125Hz-1,5KHz alue soi keskimäärin 10db kovempaa kuin 1,5-5Khz. Siihen päälle noin 15db korostuma 100Hz paikkeilla niin isoimman piikin ja montun välissä on jo 30db ero.


6 paikkainen autonvuokraus Saint-jean-sur-richelieu (quebec), Kanada - Rental24H.com\n6 paikkainen Autovuokraamo Saint-jean-sur-richelieu (quebec), Kanada\nYrityksen 6 paikkainen autonvuokraus lähellä sijaintia Saint-jean-sur-richelieu (quebec)\nTältä sivulta löydät vuokrattavien 6 paikkainen-autojen hinnat sijainnissa Saint-jean-sur-richelieu (quebec), Kanada parhailta vuokraamoilta. Palvelumme antaa sinulle mahdollisuuden vertailla eri autojen hintoja valitaksesi parhaan vaihtoehdon 6 paikkainen -vuokra-autoista juuri sinulle.\nAlla olevasta 6 paikkainen listoista näet saatavilla olevat vuokra-autot sijainnissa Saint-jean-sur-richelieu (quebec), Kanada sekä lähialueilla. Nämä listat sisältävät autojen mallit ja perusominaisuudet sekä arvioidut hinnat. Niiden avulla voidaan arvioida hintatasoa ja mahdollisten vaihtoehtojen valikoimaa. Saadaksesi lisätietoja tarkoista hinnoista ja autojen saatavuudesta valittuina päivinä, ole hyvä ja syötä vuokrauksen alku ja loppu päivämäärät yllä olevaan hakukenttään ja paina ”Etsi”-painiketta, tai paina vain ”Tarkista”-painiketta valitsemasi auton kuvan alapuolella.\n6 paikkainen vuokra-autot sijainnissa Saint-jean-sur-richelieu (quebec) ja muut asiaankuuluvat autot\n6 paikkainen vuokra-autot sijainnissa La Prairie (quebec) ja muut asiaankuuluvat autot\n6 paikkainen vuokra-autot sijainnissa Brossard (quebec) ja muut asiaankuuluvat autot\n6 paikkainen vuokra-autot sijainnissa Saint-hubert (quebec) ja muut asiaankuuluvat autot\nMistä voin noutaa 6 paikkainenauton sijainnissa Saint-jean-sur-richelieu (quebec), Kanada?\nLisävaruste vaihtoehtoja, kun vuokraat ryhmän 6 paikkainen auton sijainnissa Saint-jean-sur-richelieu (quebec), Kanada


Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 2016. huhtikuuta 679 annetussa EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSESSA (EU) 27/2016 säädettyihin tarkoituksiin ja Tällä direktiivillä 95/46 / EY (yleinen tietosuoja-asetus) kumotaan, toimitamme sinulle seuraavat tiedot ja sinua pyydetään etukäteen suostumustasi perustason tietojen siirtämiseen seuraavien tietojen perusteella.\nESPACIOS INSONORIZADOS PORTÁTILES DEMVOX, SL on yritys, jolla on NIF: B86395605 ja kotipaikka: Neinor Henares, 1-6 - 28880 Meco (Madrid)\nTunnistetiedot: CIF / NIF / DNI; Yrityksen nimi; Nimi ja sukunimi; Suunta; Puhelin / faksi / E.MAIL. Muut tyypitetyt tiedot: Ammattilaiset; Ecotalous, rahoitus ja vakuutus\nTämä TIETOSUOJAKÄYTÄNTÖ on olennainen osa verkkosivuston lakitiedotetta. Luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 2016. huhtikuuta 679 annetun EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EU) 27/2016 säännösten mukaisesti ja jolla direktiivi 95/46 / EY (yleinen tietosuoja-asetus) kumotaan, ESPACIOS INSONORIZADOS PORTÁTILES DEMVOX, SL ilmoittaa sinulle, että:\n6.2. Käyttäjä recoSe ei ota vastuuta ja jättää ESPACIOS INSONORIZADOS PORTÁTILES DEMVOX, SL: n harmittomaksi kaikesta henkilökohtaisesti tai puolestasi toimittamastasi viestinnästä saavuttaen mainitun vastuun rajoittamatta sen tarkkuutta, laillisuutta, omaperäisyyttä ja omistusta.\nEvästeet ovat tiedostoja, jotka käyttämäsi verkkosivusto tai sovellus asentaa selaimeesi tai laitteeseesi (älypuhelin, tabletti tai liitetty televisio) recoNe kulkevat sivujen tai sovelluksen läpi ja palvelevat vierailustasi liittyvien tietojen tallentamista. Kuten useimmat Internet-sivustot, DEMVOX ESPACIOS INSONORIZADOS PORTATILES -yritys verkkosivustollaan www.demvox.com käyttää evästeitä:\nRecopilari nimettömiä tilastotietoja, kuten mitä sivuja olet katsellut tai kuinka kauan olet ollut mediassamme.\n· Ne antavat mediapäälliköille tietää tilastotiedot recoLadattu evästeisiin palvelujensa laadun ja kokemuksen parantamiseksi.


Nurmijärvi - Uutinen - Jätevesijärjestelmien uusiminen ajankohtaista\nEtusivu\t> Ajankohtaista\t> Jätevesijärjestelmien uusiminen ajankohtaista\tTulosta sivu\nJätevesijärjestelmien uusiminen ajankohtaista\nNyt on korkea aika selvittää jätevesijärjestelmän riittävyys pohjavesi- ja ranta-alueilla sijaitsevissa kiinteistöissä, sillä aikaa uudistamisen lakisääteiseen takarajaan on enää alle vuosi. Pohjavesi- ja ranta-alueella sijaitsevien haja-asutusalueen kiinteistöjen jätevesijärjestelmien tulee täyttää ympäristönsuojelulain vaatimukset 31.10.2019 mennessä. Nurmijärvellä ja Tuusulassa selvittämiseen on saatavilla apua Vantaanjoen ja Helsingin seudun vesiensuojeluyhdistykseltä. Yhdistys tarjoaa maksutonta ja puolueetonta neuvontaa jätevesiasioissa määräaikaan asti.\nJätevesijärjestelmä on uusimatta vielä monilla kiinteistöillä\nPaula Luodeslampi Vantaanjoen ja Helsingin seudun vesiensuojeluyhdistyksestä kertoo, että kiinnostus jätevesiasioita kohtaan on kasvanut määräajan lähestyessä. Silti jätevesijärjestelmien uudistamistahti on tavoitteisiin nähden liian verkkainen. Vantaanjoen valuma-alueen kunnissa on haettu vuosina 2004 - 2017 arviolta 333 toimenpidelupaa, kun arvio uudistamistarpeessa olevista kiinteistöistä on 6 113 kpl. Kaiken kaikkiaan vain noin 5 % uudistamistarpeessa olevista jätevesijärjestelmistä oli uusittu vuoden 2017 loppuun mennessä, Luodeslampi kertoo.\nVesiensuojeluyhdistys on tarjonnut Vantaanjoen valuma-alueella kuntien ja valtion rahoittamaa puolueetonta jätevesineuvontaa vuodesta 2011 lähtien. Viime vuonna kiinteistökohtaista neuvontaa tehtiin Keski-Uudellamaalla Nurmijärvellä ja Tuusulassa. Nurmijärvellä neuvontaa annettiin mm. Lepsämän ja Nummenpään pohjavesialueilla ja Tuusulassa Siippoon pohjavesialueella sekä Keravanjoen ja Mikkolanojan varressa.\nNurmijärvellä vuonna 2018 kiinteistökohtaisilla neuvontakäynneillä neuvotuista kiinteistöistä noin 30 % oli sellaisia, joiden jätevesijärjestelmä oli kunnossa tai kunnostettavissa pienillä korjauksilla. Uudistamisen tarpeessa puolestaan oli noin 60 % jätevesijärjestelmistä. Tuusulassa vuoden 2018 neuvonnassa oli mukana useita ranta-alueella sijaitsevia vapaa-ajan asuntoja, joilla oli käytössä kuivakäymälä ja kantovesi ja siten muodostuvat jätevesimäärät olivat vähäisiä. Jätevesijärjestelmä oli kunnossa tai pienin toimin korjattavissa 17 %:lla neuvotuista kiinteistöistä. Riittämättömiä käsittelyitä oli puolestaan 43 %:lla neuvotuista kiinteistöistä.\nIlmaista neuvontaa tarjolla 31.10.2019 asti\nVesiensuojeluyhdistys jatkaa jätevesineuvontaa vuonna 2019. Neuvonnassa keskitytään etenkin ranta- ja pohjavesialueiden kiinteistöihin. Kiinteistökohtaista neuvontaa tarjotaan keväästä syksyyn kohdennetuilla alueilla Keski-Uudellamaalla Nurmijärvellä ja Tuusulassa. Nurmijärvellä on suunniteltu järjestettävän lisäksi asukastilaisuuksia Palojoen ja Salmelanmäen alueella. Yhdistys antaa neuvontaa myös puhelimitse ja sähköpostitse (paula.luodeslampi@vesiensuojelu.fi, puh. 044 767 1393) 31.10.2019 asti.\nVesiensuojeluyhdistyksen tiedote >>\nLähde: Keski-Uudenmaan ympäristökeskus


Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt - PDF\nKohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt\nDownload "Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt"\n1 S12 Pääteiden parantamisratkaisut Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt Tiehallinnon selvityksiä 43/2003\n3 S12 Pääteiden parantamisratkaisut Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt Tiehallinnon selvityksiä 43/2003 Tiehallinto Helsinki 2003\n4 Kannen kuva: Seppo Sarjamo ISSN ISBN TIEH Verkkojulkaisu pdf (www.tiehallinto.fi/julkaisut) ISBN ISSN TIEH v Multiprint Oy Vaasa 2003 Julkaisua myy/saatavana: Tiehallinto, julkaisumyynti Telefaksi TIEHALLINTO Tekniset palvelut Opastinsilta 12 A PL HELSINKI Puhelinvaihde\n5 Heikki Summala, Juha Karola, Igor Radun, Alessandro Couyoumdjian: Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla kehitys ja syyt. Helsinki Tiehallinto, Tekniset palvelut, liikennetekniikka. Tiehallinnon selvityksiä 43/ s. + liitt. 9 s. ISSN , ISBN , TIEH Asiasanat: kyselytutkimukset, käyttäytyminen, liikenneympäristö, onnettomuudet, poikkileikkaus, tietyypit Aiheluokka: 84 TIIVISTELMÄ Tässä tutkimussarjassa tarkasteltiin useassa osatutkimuksessa kohtaamisonnettomuuksia ja niiden syitä. Ensimmäisessä osatutkimuksessa todettiin, että viime vuosikymmenten suotuisa onnettomuuskehitys perustuu suurimmaksi osaksi kevyen liikenteen onnettomuuksien vähenemiseen, kun taas autossa kuolleiden määrä ei käytännöllisesti katsoen ole vähentynyt 1980-luvun puolivälin jälkeen. Kuolemaan johtaneet kohtaamisonnettomuudet ovat jopa lisääntyneet. Yhtenä selityksenä esitetään, että altistus kohtaamisonnettomuuksille määräytyy kaksikaistaisilla teillä erisuuntaisten liikennevirtojen tulona ja siten kasvaa nopeammin kuin tien liikennemäärä. Mikäli muut tekijät pysyvät ennallaan, kuolemaan johtavien kohtaamisonnettomuuksien kehitys on voimakkaasti riippuvainen liikenteen kehityksestä kaksikaistaisella päätieverkollamme. Toiseksi tarkasteltiin kuolemaan johtaneita kohtaamisonnettomuuksia tutkijalautakunta-aineistossa. Vaikka kohtaamisaltistus on tärkeä kohtaamisonnettomuuksia ja onnettomuuskehitystä selittävä tekijä, kuolemaan johtavia kohtaamisonnettomuuksia sattuu talvikaudella selvästi enemmän, ja tutkijalautakuntien syyanalyysit (avaintapahtumat) osoittavat suurta vaihtelua talven ja kesän välillä. Talvikaudella korostuvat auton käsittelyvirheestä johtuvat onnettomuudet, kun taas kesäkaudella tarkkaavaisuus ja nukahtaminen ovat tutkijalautakuntien mukaan hyvin usein syynä onnettomuuksiin. Vasemmalle kaistalle ajautumisen syyn selvittäminen on kuitenkin hyvin vaikeata erityisesti tapauksissa, joissa hyvissä tie- ja keliolosuhteissa ajaudutaan näennäisesti ilman syytä toisen auton eteen Kolmannessa osatutkimuksessa kysyttiin kuljettajilta suoraan, ovatko he ajautuneet vasemmalle kaistalle ja jos ovat, miksi. Ajautumisen keskeinen syy oli noin neljänneksessä tapauksista vireystasoon liittyvä tekijä, väsymys tai keskittymisen herpaantuminen, aivan samalla tavalla kesä- ja talvikaudella sattuneissa tapauksissa. Vaikka emme voikaan olla aivan varmoja, että kyselyssä raportoidut tahattomat ajautumiset vasemmalle kaistalle ovat niitä samoja ajautumisia, jotka vastaantulijan sattuessa kohdalle johtavat kohtaamisonnettomuuteen, tämä viittaa siihen, että vireystason ongelmat ovat suuri riskitekijä niin kesällä kuin talvellakin. Suuri syytekijä oli kuitenkin myös huomion kiinnittäminen johonkin kohteeseen auton sisällä. Radion tai soittimen säätely oli tässä hyvin keskeisessä asemassa, joskin matkapuhelimen käyttö ylsi lähes samalle tasolle. Tien liukkaus selittää talvisaikaan % ajautumisista. Talvikaudella (lokakuusta maaliskuuhun) ajaudutaan vastaantulijan kaistalle 3 kertaa useammin kuin kesäkaudella suhteessa päätieverkolla ajettuun suoritteeseen. Neljännessä osatutkimuksessa mitattiin kuljettajien käyttäytymistä kohtaamistilanteissa heidän ajaessaan pitkähkön matkan erityyppisillä teillä. Osa aineistosta kerättiin talvella sisältäen sekä valoisan että pimeän tutkimusjakson. Käyttämällä hyväksi myös fysiologisia mittareita voitiin vahvistaa oletus, että on kuormittavampaa kohdata suuri kuin pieni auto ja se myös johtaa suurempaan väistöliikkeeseen. Tämä kuormituksen ero on kuitenkin hyvin vähäinen verrattuna valoisan ja pimeän ajan vaihteluun.\n6 Kaiken kaikkiaan tämä tutkimussarja tukee sitä oletusta, että sekä vaikeudet tarkkaavaisuuden ylläpitämisessä että taipumus jakaa tarkkaavaisuutta eri kohteisiin ovat keskeisessä asemassa kohtaamisonnettomuuksien synnyssä. Kun nämä ihmiselle tyypilliset taipumukset yhdistyvät yksitoikkoisessa maantieajossa siihen, että kohtaavat ajoneuvot sivuuttavat toisensa pienellä turvamarginaalilla, ongelmaan ei ole helppoa ja halpaa ratkaisua. On aivan ilmeistä, että tiedottamalla ja valistuksella tai edes lainsäädännöllä emme pysty tekemään autonkuljettajia erehtymättömiksi omalla kaistalla pysyjiksi. Seuraava askel on ohjata heitä tiellä nykyistä paremmin - esim. käyttämällä tärinäraitoja - mutta kokonaan kohtaamisonnettomuuksilta kaksikaistaisilla pääteillä vältytään vain estämällä keskiviivan yli ajautuminen keskikaiteella.\n7 Heikki Summala, Juha Karola, Igor Radun, Alessandro Couyoumdjian: Mötesolyckor på huvudvägnätet trend och orsaker. Helsingfors Vägförvaltningen, trafikteknik. 67 s. + bilagor 9 s. ISSN , ISBN , TIEH SAMMANFATTNING I denna studie undersöktes frontalkollisioner och dess bakomliggande orsaker i flera delprojekt. I den första delundersökningen konstaterades, att minskningen av olycksfall till större del beror på minskat antal olyckor inom gång- och cykeltrafiken, medan antalet omkomna i fordon praktiskt taget inte har minskat sedan mitten på 1980-talet. Detta beror delvis på ökningen av allvarliga frontalkollisioner. Som en förklaring anges, att expositionen till frontalkollisioner på tvåfältsvägarna, dvs. antal av möten mellan fordon, beräknas som produkten av trafikflödena och sålunda växer den snabbare än själva trafikvolymen. Ifall de övriga faktorerna förblir desamma, är utvecklingen av mötesolyckor som leder till dödsfall, starkt beroende av trafikvolymens utveckling på tvåfältsvägnätet. Sedan undersöktes de mötesolyckor som lett till dödsfall i materialet från trafikskadekomissionen. Även om exponering till mötesolyckor är en central förklarande faktor när den gäller mötesolyckor och olycksfallsutvecklingen, händer betydligt fler mötesolyckor som leder till dödsfall på vintern och trafikskadekomissionens analyser angående bakomliggande orsaker varierar mycket. På vintern framhävs de olyckor som inträffar till följd av bilistens hanteringsfel, medan olyckorna på sommaren främst beror på brist på koncentration och inslumrande enligt trafikskadekomissionen. Orsaker till varför man av misstag driver till vänster fil är svåra att finna, speciellt då man utan synbar orsak driver mot ett ankommande fordon i klart före och gott vägunderlag. I den tredje delen tillfrågades ett representavtive urval bilister tagna från körtkortsregistret ifall de av misstag drivit över till vänster fil och ifall ja, varför. I en fjärdedel av fallen hade orsaken med vakenhet att göra, trötthet eller brist på koncentration, oberoende på om driften hänt på sommaren eller vintern. Även om vi inte kan vara säkra på att dessa självraporterade, ofrivilliga drifter till vänster fil, är de samma som skulle ha hänt ifall ett ankommande fordon hade råkat komma, tyder detta på att vakenhet är en stor riskfaktor såväl på sommaren som på vintern. En stor del av orsakerna till varför man ofrivilligt drivit till vänster fil har dock att göra med att bilisten fokuserat sig på någonting inom bilen. Justering av radio eller CD/kassettbandspelare ligger bakom flera fall, även om användning av mobiltelefon nästan når till samma nivå. Halt föreligger vintertid bakom % av alla ofrivilliga drifter. I den fjärde delundersökningen fick bilisterna köra en längre sträcka på olika vägtyper i en instrumenterad bil och samtidigt mättes deras beteende i alla mötessituationer. Med hjälp av fysiologiska mätare kunde man bestyrka hypotesen, att det är mera belastande att möta ett stort fordon än ett litet och det leder till större undanmanöver. Skillnaden i hur stor belastningen är, är dock obetydlig jämfört med betydelsen av skiftning från dagsljus till mörker. Summa summarum styrker denna studie hypotesen om att såväl upprätthållandet av vaksamheten som tendensen att dela uppmärksamheten mellan själva körandet och andra sekundära uppgifter är av central betydelse. När dessa typiska böjelser förenas med enformig landsvägskörning finns det varken lätta eller billiga botemedel mot att förhindra olyckor när mötande fordon passerar varandra med liten säkerhetsmarginal.\n8 Der är uppenbart att vi varken med upplysning eller bildning eller ens med lagstiftning kan göra ofelbara bilister som alltid skulle hålla sig till rätt fil. Följande steg är att bättre vägleda bilisterna till exempel genom att använda profilerade vägmarkeringar (formar av räfflor, som vid överkörning åstadkommer vibrationer i fordonet) - men det enda sättet att förekomma frontalkollisioner på tvåfältsvägnätet vore att bygga mitträcken på mittlinjen.\n9 Heikki Summala, Juha Karola, Igor Radun, Alessandro Couyoumdjian: Head-on crashes on main road network - trends and causation. Helsinki 2003.Finnish Road Administration. 67 p. + app. 9 p. ISSN , ISBN , TIEH SUMMARY This study analysed head-on crashes and their causation in several parts. In the first part, it was noted that the last decades favourable accident trend was mainly due to the decrease in pedestrian and bicycle fatalities, while vehicle occupant deaths have practically not decreased since the mid 1980 s. This is partly due to the increase of severe head-on crashes. An explanation is given that the exposure to head-on crashes on two-lane main roads, the number of meetings of motor vehicles, is determined by the multiplication of the traffic flows and thus grows much faster than the traffic volume. If the other factors remain unchanged, the trend of fatal head-on crashes is highly dependent on how the traffic develops on the two-lane road network. Secondly, head-on crashes studied in depth by the road accident investigation teams were examined. Even though exposure to risk mainly explains head-on crashes and the accident development, fatal head-on crashes happen more often during the winter and the road accident investigation team s aetiology shows great variance. During winter time many accidents happen due to the drivers handling errors, while in the summer time, head-on crashes are caused by lack of attention and falling asleep, according to the road accident investigation teams. It is difficult to define causes to drifting to the left lane especially in cases when drifting apparently happens without any obvious reason in good road and weather conditions. In the third part, a representative sample of drivers drawn from the driver records were asked if they had drifted to the left lane recently and if yes, why. In about a quarter of the cases, the main reason for drifting had to do with alertness, fatigue or lack of attention, and this was the case in accidents happened during winter as well as the summer time. Even though we cannot be sure that these self reported, accidental driftings to the left lane are the same driftings that lead to an accident if there is an oncoming vehicle, this indicates that problems with alertness are a big risk factor throughout the year. Paying attention to something inside the car, mainly adjusting radio or CD/cassette player or use of mobile phone, causes even a greater part of driftings to the left lane. Slippery roads explain some % of the drifting cases in winter time. In the fourth part 49 drivers drove an instrumented car a longer trip on different road types, and their behaviour when meeting another vehicle (car vs. truck) was examined. By using physiological instruments the assumption could be confirmed that it is more stressful to face a big vehicle rather than a small one, and the driver makes a bigger evasive action. This difference in stress is, however, minor in comparison to the change between daylight and darkness. Altogether this research series supports the assumption that the problems in keeping alert as well as the tendency to share attention between driving and non-driving matters are crucial in the causation of head-on crashes on twolane roads. When these human tendencies are combined with monotonous highway driving and the fact that the oncoming vehicles pass one another with small safety margins, there is no easy or cheap solution.\n10 It is obvious that drivers cannot be made reliable lane keepers by traffic education or legislation. The next step is to guide them better than we do today for example by using rumble strips but the only way to avoid headon crashes on two-lane roads is to install median guardrails which totally prevent vehicles from crossing the center line.\n11 ESIPUHE S12 Pääteiden parantamisratkaisut projektissa kehitetään mm. uusia tietyyppejä ja suunnitteluperiaatteita kaksikaistaisille teille. Projektin liikennekäyttäytymistä ja tienkäyttäjien mielipiteitä tutkivan osa-alueen tavoitteena on selvittää, miten pääteillä ajaviin kuljettajiin voidaan vaikuttaa siten, että liikenneturvallisuus ja sujuvuus paranisivat. Tässä raportissa raportoidaan osa-alueen taustaselvityksessä (Liikennekäyttäytyminen ja onnettomuudet, Tiehallinnon selvityksiä 35/2001) ehdotetut ja tämän mukaisesti käynnistetyt tutkimukset ajoneuvojen kohtaamistilanteista erilaisilla tietyypeillä (onnettomuusanalyysit ja kokeellinen tutkimus), tietyypin vaihtumisen vaikutuksista kuljettajakäyttäytymiseen sekä kuljettajien itseraportoiduista ajautumisista omalta ajokaistalta, niiden yleisyydestä ja syistä. Tutkimukset on tehty Helsingin yliopiston psykologian laitoksella, jossa työstä on vastannut professori Heikki Summala. Tilaajan yhdyshenkilönä on toiminut tieinsinööri Päivi Nuutinen. Helsingissä lokakuussa 2003 Tiehallinto Liikennetekniikka\n13 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 11 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO 13 2 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS Liikenneonnettomuuksien kehitys Suomessa Altistus kohtaamisonnettomuuksille Kohtaamisonnettomuuksien osalliset 23 3 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN SYYT Kuka ajautuu väärälle kaistalle? Tarkkaavaisuus Kohtaamisonnettomuuksien avaintapahtumat ja tuntivaihtelu kesällä ja talvella 33 4 KYSELYTUTKIMUS: MIKSI AJAUDUTAAN VASEMMALLE KAISTALLE Pilottitutkimus Kohdistetut kyselyt Ensimmäinen otos Ajautumisen yleisyys Toinen otos Miksi ajaudutaan vasemmalle kaistalle? Ajautumisten taustatekijät 42 5 KOHTAAMINEN KAKSIKAISTAISELLA PÄÄTIELLÄ Menetelmä Koetie Koehenkilöt Kokeen kulku Tulokset Tulosanalyysi Nopeudet ja fysiologiset mitat eri teillä ja kohdattaessa vastaantulija Ajokäyttäytyminen Tietyypin muutos Raportoiva ajaminen Tietyypin vaihdokset ja eri tietyyppien huomaaminen Leveäkaistatie Leveäpiennartie Kaksikaistainen tie ja ohituskaistat Tietyyppien miellyttävyyden kokeminen Kohtaamistilanne 59\n14 12 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 6 JOHTOPÄÄTÖKSET 60 7 LÄHTEET 64 LIITTEET 67\n15 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 13 JOHDANTO 1 JOHDANTO Tässä raportissa ovat tarkastelun kohteena kohtaamisonnettomuudet erityisesti päätieverkollamme. Ne ovat yleensä vakavia, nokkakolari raskaan ajoneuvon kanssa johtaa hyvin usein kuolemaan, ja tämän onnettomuustyypin osuus maamme kuolonkolareista on jatkuvasti noussut. Raportissa tarkastellaan ensiksi yleisten teiden onnettomuuskehitystä ja sen taustalla olevaa altistusta. Toisin kuin suistumisonnettomuuksissa, kohtaamisonnettomuuksissa altistus ei kasva lineaarisesti liikennemäärän kasvaessa vaan kohtaavien liikennevirtojen tulona. Kohtaamisonnettomuuksien torjunnan kannalta olennainen kysymys on, mitkä tekijät lisäävät onnettomuuksien todennäköisyyttä tai selittävät onnettomuuksien joutumista. Kolmannessa luvussa tarkastellaan tutkijalautakuntien arvioimia onnettomuuksien syytekijöitä. Onnettomuustutkijan tehtävä ei ole helppo, kun kaksi autoa kohtaa tiellä ja toinen, yleensä henkilöautoilija, ajautuu väärälle kaistalle. Onnettomuuden aiheuttaja kuolee useimmissa tapauksissa eikä ole kertomassa mitä tapahtui, tai ei henkiin jäätyäänkään pysty yleensä muistamaan mitä tapahtui. Neljännessä luvussa raportoidaan laaja kyselytutkimus, jossa kuljettajilta kysyttiin, ovatko he viimeisen vuoden aikana ajautuneet vahingossa vasemmalle kaistalle (tai oikealta ulos tieltä) ja jos ovat, mitkä tekijät siihen olivat syynä. Tässä osatutkimuksessa tukeuduttiin tavallisten kuljettajien muistiin ja pyrittiin selvittämään potentiaalisten kohtaamisonnettomuustilanteiden syntyä. Viidennessä luvussa päädyttiin lopuksi mittaamaan ja havainnoimaan kuljettajien toimintaa silloin, kun he kohtaavat henkilöauton tai raskaan ajoneuvon erityyppisillä teillä. Kaiken kaikkiaan tämä tutkimussarja pyrkii lopuksi vastaamaan kysymykseen, onko kohtaamisonnettomuus itse asiassa liikennejärjestelmän väistämätön tuotos, jonka piilevä, latentti syy on yksinkertaisesti se, että autot kohtaavat toisensa pienillä marginaaleilla. Kun ihmisen tarkkaavaisuus pettää ja hän on altis tekemään virheitä, hän joutuu siten onnettomuuteen sitä todennäköisemmin mitä enemmän altistuu eli kohtaa muita ajoneuvoja. Vastaus tähän kysymykseen suuntaa ainakin osittain toimenpiteitä kohtaamisonnettomuuksien torjumiseksi, joita tarkastellaan loppuluvussa.\n16 14 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS 2 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS Suhteutettuna altistukseen autojen määrään ja ajamisen määrään - liikenneonnettomuuksilla on tapana vähentyä autoistumisen myötä. Reuben Smeed (1949) esitti jo aikanaan sittemmin Smeedin lakina tunnetun kuvauksensa, jossa hän suhteutti rekisteröityä ajoneuvoa kohti lasketut liikennekuolemat ajoneuvotiheyteen (ajoneuvoja henkeä kohti). Smeedin esittämä malli sopii varsin hyvin sekä yhden maan kehitystä (autoistumista) koskevaan aikasarjaan että poikkileikkauksena autoistumisen eri vaiheissa olevien maiden onnettomuuksia ja autoistumista koskevaan tarkasteluun (Smeed 1974). Smeed itse arvioi aikanaan, että tämä kehitys on tietoisen liikenneturvallisuustyön tulosta. On kuitenkin lukuisia tekijöitä, jotka saavat tällaisen kehityksen aikaan (Näätänen & Summala 1976). Autoistumisen ja autojen lisääntymisen myötä autot mm. tarvitsevat lisää väyliä, ja liikennettä on pakko jo liikenteen sujuvuuden takia organisoida paremmin, mistä seuraa myös onnettomuuksien väheneminen suhteessa ajoneuvojen lukumäärään tai ajettuihin kilometreihin. Esimerkiksi moottoritieverkolla on monien onnettomuuksien mahdollisuus yksinkertaisesti poistettu. Tässä kehityksessä on kuitenkin mukana paljon yksilötason oppimista (esim. Minter 1987, Pasanen 1990). Ensinnäkin autoon opitaan suhtautumaan toisella tavalla, kun niiden määrä kasvaa. Yksi silloin tällöin kylän raitin läpi ajava auto on autoa kohti laskettuna erittäin paljon vaarallisempi kuin jatkuva kylän raitin läpi kulkeva liikenne kun jalankulkijat oppivat vähitellen varomaan ajoradalle astuessaan; 2000 autoa kylän ohitustiellä on autoa kohti jälleen paljon turvallisempi ratkaisu, ja autoa kylän ohi kulkevalla moottoritiellä on edelleen huomattavasti turvallisempi ratkaisu, kun lasketaan esim. kuolleita autoa tai ajettua kilometriä kohti. Näin ihminen (jalankulkija, pyöräilijä) toisaalta oppii varomaan autoja, vanhemmat ehkäpä oppivat rajoittamaan lastensa elinpiiriä, toisaalta yhteiskunta sopeutuu kasvaviin automääriin rakentamalla lisää teitä ja parantamalla liikennejärjestelyjä, ja vihdoin tietysti liikenteen kasvuun liittyvä taloudellinen kasvu tuo mukanaan ensiavun ja terveydenhuollon paranemisen, autokannan paranemisen ym. tekijöitä, jotka vähentävät kuoleman riskiä liikenteessä erityisesti suhteessa autokantaan ja liikenteeseen, kehittyneissä maissa usein myös suhteessa väestöön. Tämä oppimisprosessi tekee mahdolliseksi sen, että liikenneonnettomuudet eivät pääse yhteiskunnan päätöksenteossa estämään jatkuvaa autoistumista (Summala, 2001). 2.1 Liikenneonnettomuuksien kehitys Suomessa Liikenneonnettomuuksien kehitykseen oltiin 1990-luvulla varsin tyytyväisiä, sillä liikennekuolemien määrät vähenivät vuonna 1989 päätetyn puolittamistavoitteen mukaisesti. Liikennekuolemien määrän piti vähentyä puoleen vuoden 1989 tasosta vuosituhannen loppuun mennessä. Liikenneturvallisuussuunnitelman työstämisvaiheessa laskimme tienkäyttäjien\n17 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 15 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS eri osajoukkojen onnettomuuskehitystä 1 ja totesimme, että lähinnä vain iäkkäiden autoilijoiden kuolleisuus ei alene tavoitteen mukaisesti. Siinäkin vanhempien ikäryhmien lisääntyvä ajaminen on ilmeinen selittävä tekijä, vaikka kattavaa altistustietoa ei ole käytettävissä. Liialliseen tyytyväisyyteen ei kuitenkaan ollut syytä. Itse asiassa voitiin jo kohta 1990-luvun puolivälin jälkeen nähdä, että liikennekuolemien määrä jäi varsin vakioiselle noin 400 kuoleman tasolle, jolla se näyttää nyt pysyttelevän. Tilanne on oikeastaan hyvin pitkälle samanlainen kuin Ruotsissa, missä tiukan tavoitteen mukana ei pysytty juuri alkuunkaan. Suomen ja Ruotsin tavoiteasettelussa oli kuitenkin eräs merkittävä ero. Suomessa tavoite asetettiin silloin, kun talous 1980-luvun lopussa oli kuumimmillaan ja onnettomuuksien määrä suurimmillaan. Ruotsissa tavoite sen sijaan asetettiin vuonna 1994, jolloin laman aiheuttama nopea liikenteen ja onnettomuuksien määrän muutos oli jo tapahtunut. Onkin oikeastaan harhaanjohtavaa tarkastella onnettomuusmäärien kehitystä vain 1990-luvun alusta. Kuvasta 1 voidaan nähdä, miten kuolemaan johtaneet onnettomuudet yleisillä teillä lähtivät 1980-luvun lopulla nousemaan jyrkästi laskeakseen sitten seuraavan vuosikymmenen alkuvuosina samalle tasolle, josta kokonaismäärä toki jatkoi laskuaan yhteensä yleiset tiet kadut vuosi Kuva 1. Kuolemaan johtaneet onnettomuudet Työ jäi kuitenkin pahasti kesken. Trendejä ei analysoitu onnettomuustyypeittäin ja niin kuin tässä raportissa ilmenee oli suorastaan harhaanjohtavaa tarkastella vain 1990-luvun kehitystä. 2 Onnettomuusluvut ks. Tiehallinto, Tietilasto 2000.\n18 16 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS yhteensä autoissa kuolleet jk, pp, mopo vuosi Kuva 2. Yleisten teiden kuolemaan johtaneet onnettomuudet , myös erikseen ne joissa kuljettaja tai matkustaja on kuollut ja ne joissa suojaton tienkäyttäjä (jalankulkija, polkupyöräilijä tai mopoilija) on kuollut. Tärkeätä on kuitenkin erottaa suojattoman liikenteen onnettomuudet ja ne onnettomuudet, joissa joku autossa olevista on kuollut. Jalankulku-, polkupyörä- ja mopokuolemat ovat vähentyneet suhteellisen tasaisesti aina luvun puolivälistä asti, mikä todennäköisesti johtuu tieverkon oikeaoppisesta jäsentämisestä, siitä että päätieverkko on vähitellen ohittanut maaseututaajamat ja (vähenevä) maaseutuväestö joutuu yhä harvemmin jalankulkijana, pyöräilijänä tai mopoilijana konfliktiin autoliikenteen kanssa. Sen sijaan auton kuljettajana tai matkustajana kuolemaan johtaneet onnettomuudet eivät olekaan vähentyneet, vaan trendi on joko vakioinen tai ehkä jopa hivenen nouseva 1980-luvun alusta, jos talouden ylikuumenemisvaihe luvun alussa jätetään huomiotta. Tarkemmassa analyysissa (kuva 3) nähdään, että risteys- ja kääntymisonnettomuudet ovat pysyneet suhteellisen vakioisina, yksittäisonnettomuudet samoin, mutta kohtaamis- ja ohituskuolemat ovat 1980-luvulta lisääntyneet noin 20 kuolonkolarilla vuotta kohti. 3 3 Tässä tarkastelun kohteena on kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien lukumäärä. Kuolleiden määrä onnettomuutta kohti vaihtelee jonkun verran onnettomuustyypeittäin, mutta tarkastelukautena ei ole havaittavissa tyyppikohtaisia muutoksia.\n19 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 17 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS (a) kuolemaan johtaneet kohtaamis- ja ohitusonnettomuudet, yksittäisonnettomuudet ja risteys- ja kääntymisonettomuudet kj koht+ohit kj yksittäis kj rist+käänt vuosi (b) jalankulkija-, polkupyöräja mopo-onnettomuudet (v polkupyörä- ja mopo-onnettomuudet saatavana vain yhdistettynä) kj jalank kj pp ja mopo kj polkup kj mopo vuosi (c) peräänajot, eläinonnettomuudet ja muut kj peräänajot kj eläin kj muu Vuosi Kuva 3. Yleisten teiden kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien onnettomuuskehitys onnettomuus-tyypeittäin\n20 18 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS 2.2 Altistus kohtaamisonnettomuuksille Liikenteen määrä ja siten altistus ovat 1970-luvulta lisääntyneet huomattavasti, ja kuljettajat altistuvat kohtaamisonnettomuuksille selvästi useammin kuin ennen. Kuva 4 tosin osoittaa, että nousu taittui 1990-luvun alussa, ja niin määrällisesti kuin suhteellisestikin liikenteen kasvu on ollut voittopuolisesti henkilöautojen lisäystä. (Huomaa eri yksiköt raskaiden ja pienien autojen kuvaajissa.) lukumäärä ja suorite kuol joht yht 100 rask 10 milj km pienet 100 milj km kuol joht koht+ohit vuosi Kuva 4. Kaksikaistaisen päätieverkon liikennesuorite erikseen raskaille ja kevyille ajoneuvoille. Kuvaan on myös vertailun vuoksi piirretty kaikkien kuolemaan johtaneiden ja kohtaamisonnettomuuksien lukumäärät (kuva 1). Vuodet ja 1998 on jouduttu interpoloimaan tietojen puuttuessa. Lisäksi on huomattava, että raskaan liikenteen suoritteista on saatavana luotettavaa tietoa vasta vuodesta Kuvan suorite- ja onnettomuuskuvaajat eivät ole aivan vertailukelpoisia, koska suoritteet edustavat päätieverkkoa ja onnettomuuskuvaajat koko tieverkon lukuja. Valtaosa kuolemaan johtaneista kohtaamisonnettomuuksista sattuu kuitenkin päätieverkolla, ja joitakin näkökohtia voidaan esittää. Suoritteet ja kuolonkolarit osoittavat tiettyjä yhtäläisyyksiä molemmissa on selkeä huippu ja 1990-lukujen taitteessa. Kokonaissuorite on tosin jo ylittänyt tuon huipun, mutta raskaan liikenteen suorite ei ole huipputasoa saavuttanut. Kuolonkolarihuippu osui kuitenkin vuodelle 1989, kohtaamisonnettomuuksissa jo vuodelle 1988, kun suoritehuippu puolestaan on vuodessa Vesa Laakko, 2001\n21 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 19 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS Liikenteen määrä ei kuitenkaan suoraan osoita altistusta kohtaamisonnettomuuksille. Tässä tapauksessa altistuksen perusyksikkö on kohtaamisten lukumäärä, ja se taas kasvaa nopeammin kuin liikenteen määrä tai suorite. Estimoimme kohtaamisten määrän yhden liikennelaskentapisteen (LAM122) henkilö- ja raskaiden ajoneuvojen tuntijärjestyskäyristä seuraavasti jokaiselle vuoden tunnille. Olettakaamme tietynmittainen tiejakso, jolle syötetään kummastakin päästä q h1 ja q h2 henkilöautoa ja q r1 ja q r2 raskasta ajoneuvoa tunnissa. Olettamalla tasainen suuntajakautuma (joka tosin antaa jossain määrin liian suuria kohtaamisten lukumääriä) ja ryhmälle/suunnalle vakionopeus saadaan: kahden ajoneuvotyypin kohtaamisten lukumäärä = (q i1 * s / v i1 ) * (q i2 * s / v i2 ), jossa s = tarkasteluvälin pituus ja v i1 ja v i2 vastaavat kummankin suunnan kunkin ryhmän nopeudet. Esimerkiksi Karkkilan ja Forssan välillä 38.5 km:n mittaisella vt2:n tutkimusjaksollamme 5 tapahtuisi tämän mallin mukaan talvinopeuksilla (80 km/h:n nopeusrajoitus, henkilöautojen keskinopeus km/h ja raskaan liikenteen km/h) 25,5 milj. henkilöautojen kohtaamista vuoden aikana ja 3,2 milj. henkilöautojen ja raskaan liikenteen kohtaamista sekä 0,4 milj. raskaan liikenteen keskinäistä kohtaamista. 6 5 Kulomäki & Summala, Oletuksella, että vuoden ympäri olisi voimassa 100 km/h:n nopeusrajoitus ja nopeudet vastaisivat keväällä 2001 mitattuja matkanopeuksia (henkilöautojen keskinopeus km/h ja raskaan liikenteen km/h) kohtaamisten määrä on hieman pienempi (13 % ja 7.5 % vähemmän), koska suuremmalla nopeudella ei samalla tiellä ehditä kohdata niin monta autoa (vrt. Navon, 2002).\n22 20 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS 2 autoa 1 kohtaaminen 3 autoa 2 kohtaamista 6 autoa 8 kohtaamista 9 autoa 18 kohtaamista 12 autoa 36 kohtaamista Kuva 5. Kohtaamistapahtumat (kohtaamisten altistus) lisääntyvät kohtaavien liikennevirtojen tulona. Liikennemäärän muutokset kertautuvat kohtaamisten määrässä, suurimmillaan silloin, jos suuntajakautuma on tasainen. Jos edelleenkin käytämme em. tutkimusväliä esimerkkinä ja oletamme, että kuvassa 4 esitetty liikenteen vuosivaihtelu (erikseen raskaalle ja pieniyksikköiselle liikenteelle) on kohdistunut samalla tavoin vuoden jokaiseen tuntiin, näemme kuvasta 5, että ja 1990-lukujen vaihteessa erityisesti raskaan liikenteen kohtaamisten määrässä oli voimakas piikki. Valitettavasti ei ole käytettävissä LAMpisteiden edustavuutta kuvaavia tietoja, jotta mitatuista liikennemääristä voisi mielellään yhdessä sääasematietojen kanssa laskea helposti vuorokausi-, vuodenaika-, olosuhde- ym. muuttujien mukaista koko tieverkkoa kuvaavaa kohtaamisaltistusta. 7 7 Ainakin päätieverkon liikennettä kuvaava LAM-pisteisiin perustuva malli olisi suhteellisen yksinkertainen laatia, jos tieosien homogeenisuusvaatimuksista tingittäisiin jonkin verran. Tällainen hanke olisi syytä toteuttaa ainakin päätieverkon liikenteen osalta: jos tiedettäisiin miten LAM-pisteet edustavat koko (pää)tieverkkoa ja sen liikennettä, saataisiin nopeasti yksityiskohtaista perustietoa tienpidon, liikenteen hallinnan ja tutkimuksen käyttöön.\n23 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 21 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS ha/ra-kohtaamiset 120 ha/ha-kohtaamiset 100 ra-suorite ha-suorite vuosi Kuva 6. Kohtaamisaltistuksen kehitys vuodesta 1979 (=100). Henkilöautojen keskinäiset (ha/ha) ja raskaan liikenteen kanssa kohtaamiset (ha/ra) estimoituna Karkkila-Forssa välin tuntijärjestyskäyrien perusteella. Kuvaan on vastaavasti piirretty kaksikaistaisen päätieverkon liikennesuorite erikseen raskaille (ra) ja kevyille (ha) ajoneuvoille. Koko liikenteen määrä on toki tänä aikana huomattavastikin noussut, ja kuljettajat altistuvat siten kohtaamisonnettomuuksille selvästi useammin kuin ennen. Kuvassa 7 on esitetty em. tavalla laskettu kohtaamisaltistuksen muutos ja yleisten teiden kohtaamisonnettomuuksien muutos, tosin 3 vuoden liukulukuna satunnaisvaihtelun tasoittamiseksi. Kuvaajat ovat hyvin samanmuotoisia, joskin altistushuippu osuu jonkin verran myöhempään ajankohtaan kuin onnettomuushuippu. Tärkeätä on tässä myös huomata, että kuolemaan johtaneiden kohtaamisonnettomuuksien kasvu noudattelee raskaan liikenteen kohtaamisaltistuksen muutoksia myös määrällisesti vaikka jääkin kokonaisaltistuksesta (henkilöautojen kohtaamisista) paljon jälkeen. Kuvassa 8 on kokeilunomaisesti esitetty aikasarjamalli, jossa kohtaamisonnettomuuksia selitetään kohtuullisin tuloksin kohtaamisaltistuksen määrällä. Tässä ei kuitenkaan vielä eroteta niitä kolareita, joissa vastapuolena on raskas ajoneuvo.\n24 22 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS ha-ha- kohtaamiset 80 ha-rask -kohtaamiset kj koht.onn vuosi Kuva 7. Kohtaamisaltistus ja kuolemaan johtaneet kohtaamisonnettomuudet (3 vuoden liukuluku) vuodesta 1979 (1979=100) kj kohtaamisonn 60 mallin ennuste 40 95% luot.v % luot.v vuosi Kuva 8. Toteutunut ja yksinkertaisen aikasarjamallin ennuste kuolemaan johtaneiden kohtaamisonnettomuuksien selittämiseksi pienten (ha, pa) ja raskaiden autojen estimoidusta kohtaamisten määrästä.\n25 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 23 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS 2.3 Kohtaamisonnettomuuksien osalliset Valitettavasti tiehallinnon hyvin päivitetty onnettomuustietokanta on käytettävissä ainoastaan vuodesta 1989, eikä pienten ja raskaiden ajoneuvojen osuutta kuolemaan johtaneissa nokkakolareissa voida tarkasti määritellä aikaisemmilta vuosilta. Tutkijalautakuntien tutkimista kuolonkolareista voidaan saada estimaatti, mutta siinäkin mm. tietyypin koodauksessa on poikkeavuuksia, joiden takia tarkastelua ei voi rajata yksinomaan päätieverkolle. Kuvassa 9 on kuitenkin esitetty pienten ja raskaiden osallisten määrät laskettuna oman ja vastapuolen tyypin perusteella, mistä saattaa monen osallisen tapauksessa aiheutua pientä virhettä pieni ja iso kaksi pientä nokkakolarissa kaksi isoa vuosi Kuva 9. Pienten ja raskaiden osallisten lukumäärä tutkijalautakuntien tutkimissa kuolonkolareissa. Yleisesti ottaen kahden pienen ja pienen ja ison kuolemaan johtaneet nokkakolarit seurailevat toisiaan eikä selkeätä systemaattista jälkimmäisen ryhmän yliedustusta voi havaita lukujen vaihteessa. (Muistettakoon kuitenkin, että myös vastaavat altistusmitat seurailevat toisiaan suhteellisen hyvin.) Oikeastaan merkillepantavampaa onkin suuri vuotuinen vaihtelu kahden eri kategorian kolareissa. Korrelaatio on vain 0,38 - ei edes tilastollisesti merkitsevä (p=0,163), ja suhde vaihtelee välillä 0,66 1,75. Tiehallinnon onnettomuustietokannasta vuosilta voimme tehdä jonkin verran tarkempia analyysejä, vahinko vain, että juuri tuo mielenkiintoinen ja 1990-lukujen vaihde jää esityksissä puutteelliseksi.\n26 24 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS (a) kuolemaan johtaneet os.lajit - 2 osall. kaksi pientä 10 pieni - raskas 0 kaksi raskasta vuosi (b) henkilövahingot os.lajit - 2 osall. kaksi pientä 50 pieni - raskas 0 kaksi raskasta vuosi Kuva 10. Kahden auton nokkakolarit päätieverkolla (tienumero<100) tiehallinnon tietokannassa.\n27 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 25 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS (a) kesäkaudella os.lajit - 2 osall. 20 kaksi pientä pieni - raskas 0 kaksi raskasta vuosi 200 (b) talvikaudella os.lajit - 2 osall. 50 kaksi pientä pieni - raskas 0 kaksi raskasta vuosi Kuva 11. Kahden auton henkilövahinkoon johtaneet nokkakolarit päätieverkolla (tienumero <100) tiehallinnon tietokannassa erikseen kesä- ja talvikaudella. Kuvasta 10 voidaan kuitenkin nähdä, että kahden pienen henkilövahingot 8 ovat huippuvuodesta koko 1990-luvun ajan johdonmukaisesti vähentyneet, ja aleneva trendi on havaittavissa myös kuolonkolareissa, mutta pienen ja raskaan nokkakolarit ovat pysyneet jokseenkin samalla tasolla. Liikennesuoritteissa ei olennaisia muutoksia ole tarkasteluvälillä tapahtunut. 8 Tarkastelu on rajoitettu kahden osallisen kolareihin, koska ne ovat selkeämpiä verrattaessa kahden pienen tai pienen ja ison ajoneuvon nokkakolareita.\n28 26 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN KEHITYS Se U:n muotoinen (estimoitu) kohtaamisaltistusmuutos, joka kuvasta 4 on havaittavissa, ei yksin selitä näitä trendejä. Yksi mahdollinen selittävä tekijä on vakavuusasteen aleneminen silloin, kun kaksi henkilöautoa törmää toisiinsa. Henkilöautojen vähittäin paraneva kolariturvallisuus saattaa auttaa silloin, kun vastapuolen massa ei ole omaa suurempi, mutta raskasta ajoneuvoa vastaan se ei juuri auta. Raskaan liikenteen osuus pääteiden liikennevirrasta on n. 8,8 %. Kaikista kahden auton henkilövahinkoon yleisillä teillä johtaneista yhteenajoista ,4 % oli toisena osapuolena raskas ajoneuvo (1,6 %:ssa molemmat). Vastaavista kohtaamisonnettomuuksista raskas ajoneuvo oli toisena osapuolena 26,6 %:ssa (samoin 1,6 %:ssa molemmat), mutta kuolemaan johtaneista jo 47,2 %:ssa (kaksi raskasta 1,3 %:ssa). Päätieverkolla (tässä: tienumero<100) raskaiden osuus korostuu vielä jonkin verran (ks. taulukko 1). Niiden osuus kahden auton henkilövahinkoon johtaneissa kolareissa on 31,1 % ja kuolemaan johtaneissa 51,5 %. Taulukko 1. Raskaiden ajoneuvojen osuus henkilövahinkoihin ja kuolemaan johtaneissa 2 ja 3 auton kohtaamisonnettomuuksissa päätieverkolla Kuolemaan johtaneet Kaikki henkilövahingot N % N % Kahden auton kolarit kaksi pientä , ,0 pieni - raskas , ,7 kaksi raskasta 10 1,4 28 1,4 Kolmen (tai useamman) auton kolarit kolme pientä 56 55, ,6 2 pientä 1 raskas 39 38, ,8 2 raskasta 1 pieni 5 5,0 15 3,8 3 raskasta 1 1,0 3 0,8 Vaikka emme tässä voikaan estimoida koko (pää)tieverkon kohtaamisaltistusta ja raskaiden osuutta siinä (vrt. alaviite 3), on siis selvästi olemassa erityisiä tekijöitä, jotka (a) lisäävät riskiä törmätä raskaaseen ajoneuvoon, ja (b) erityisesti siten, että se johtaa vakaviin seurauksiin. Näistä massasuhde (viitteet) ja koko (viitteet) on erityisesti mainittava, mutta myös altistukseen liittyvät taustatekijät (vuorokaudenaika, olosuhteet) on otettava huomioon. Seuraavassa tarkastelemme yksityiskohtaisemmin kohtaamisonnettomuuksien taustatekijöitä ja pyrimme päättelemään syntymekanismeja. 9 Perustuu tiehallinnon henkilövahinkotietokantaan vuosilta\n29 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 27 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN SYYT 3 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN SYYT Suomessa kuolonkolareiden tutkijalautakuntatoiminta on poikkeuksellisen hyvä järjestelmä selvitettäessä onnettomuuksien tapahtumisolosuhteita, osallisten taustatietoja ja rekonstruoitaessa onnettomuuden tapahtumakulkua. Tutkijalautakunnat pyrkivät myös selvittämään onnettomuuksien syymekanismia. Vuodesta 1991 on tutkijalautakuntatyössä määritelty avaintapahtuma, joka tietyssä mielessä saa aikaan onnettomuuteen johtavan tapahtumakulun - aikaisemman terminologian mukaan onnettomuuden "syy" 10. Taulukossa 2 on esitetty avaintapahtumat kolmessa keskeisessä, eniten kuolonuhreja vaatineessa onnettomuustyypissä. Taulukko 2. Avaintapahtuma kolmessa keskeisessä kuolonkolarityypissä yleisillä teillä tutkijalautakuntien aineistossa. Avaintapahtuma Päätyyppi kohtaamis risteys yksittäis 1 käsittely virh. ajolinja havainto tai ennakointi nukahtaminen tietoinen sairauskohtaus ajoneuvo liikenneympäristö muu (ei määritelty) Tutkijalautakuntien arvion mukaan kohtaamisonnettomuuksien samoin kuin yksittäisonnettomuuksien taustalta löytyy yleisimpänä avaintapahtumana ajoneuvon käsittelyvirhe. Havaintoon tai ennakointiin liittyvä virhe on näissä onnettomuustyypeissä toiseksi yleisin, mutta selittää risteysonnettomuudet lähes kokonaan. Virheellinen ajolinja on kolmanneksi yleisin kohtaamisonnettomuuksien avaintekijä, joskin nukahtaminen ja tietoinen onnettomuuteen joutuminen useimmiten itsemurhaksi käsitettävä - ovat varsin yleisiä. Tällainen taulukointi - joka ei tietysti tee oikeutta tapaustutkimuksen mahdollistamalle onnettomuuksien monimuotoisuuden tarkastelulle - viittaa siihen, että eri onnettomuustyyppien taustalta löytyvät kullekin ominaiset syytekijät. Kun muistamme, että kuljettajan toiminnan rekonstruointi onnettomuuden jälkeen on tavattoman vaikea tehtävä, varsinkin kun hän ei aina ole itse kertomassa mitä tapahtui 11, herää välttämättä ajatus, onko mahdollista, että syymekanismi ja tutkijalautakuntien pöytäkirjoihin kirjattu avaintapahtuma seuraavat hyvinkin yksinkertaisesti sitä, missä olosuhteissa onnettomuus tapahtuu. Liukkaalla menetetään auton hallinta helpommin, ja keskeiseksi avaintapahtumaksi nousee käsittelyvirhe. Kuivalla tiellä hyvissä olosuhteissa selittämätön ajautuminen vastaantulevan kaistalle "joudutaan" tulkitsemaan 10 Hakkarainen, K. (1990). Kuolemaan johtaneet onnettomuudet. Tutkijalautakuntien tutkimussuunnitelma Liikennevakuutuskeskus, Helsinki. 11 Vaikka olisikin, hänen lausuntonsa on usein tavoitteellinen.\n30 28 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN SYYT nukahtamiseksi tai itsemurhaksi, ja risteysonnettomuuksissa avaintapahtuma on lähes määritelmän mukaisesti havainto- tai ennakointivirhe. 3.1 Kuka ajautuu väärälle kaistalle? Kohtaamisonnettomuus 2-kaistaisella tiellä merkitsee yleensä sitä, että toinen osallisista (kahden auton tapauksessa) ajautuu syystä tai toisesta väärälle kaistalle. Tiedämme aikaisemmista analyyseista, että henkilöautojen ja raskaan liikenteen kuolemaan johtaneissa kolareissa henkilöauto on ajautunut väärälle kaistalle useimmissa tapauksissa (noin 80 % tapauksista; Summala & Mikkola, 1994; Häkkänen & Summala, 2001). Silloin kun tarkastelemme kuljettajien taustatekijöitä (esim. iän ja sukupuolen vaikusta), on otettava huomioon erilainen altistus eli se, että eri-ikäiset kuljettajat ajavat joissain määrin eri aikoina. Vanhemmat kuljettajat esim. välttävät yöllä, pimeällä ja huonoissa olosuhteissa ajoa useammin kuin keski-ikäiset. Väärälle kaistalle ajautumisen riskiä näissä kolareissa voidaan kuitenkin tutkia käyttämällä ns. indusoidun altistuksen (esim. Hall, 1970; Haight, 1973; Lyles ym., 1991) ) periaatetta, jossa verrataan pareittain syyllistä ja syytöntä osapuolta, jotka kumpikin ovat olleet liikkeellä saman aikaan samoissa olosuhteissa samassa paikassa, ja joilla kummallakin oli yhtä suuri mahdollisuus ajautua väärälle kaistalle. Taulukko 3. Kuka ajautuu? Taustatekijöiden; sukupuolen, iän, alkoholin, nopeuden sekä sukupuolen ja tieolosuhteiden yhteys syyllisyyteen kuolemaan johtaneissa kohtaamisonnettomuuksissa MALLI 1 MALLI 2 Kaikki 1198 (2396 osallista) Ha-ha 503 (1006 osallista) % Riskisuhde (95% CI) % Riskisuhde (95% CI) SUKUPUOLI (ref. Mies) 84.4 p< p>0.05 Nainen ( ) 24.0 IKÄ (ref ) 24.7 p< p<0.001 <= ( )*** ( )*** ( )*** ( ) ( ) ( ) ( ) ( ) ( )** ( ) > ( )*** ( )** ALKOHOLI (ref. No) 91.6 p< p<0.001 Yes ( ) ( ) NOPEUS (ref ) 15.5 p< p<0.05 <= ( ) ( ) ( ) ( ) ( )* ( ) ( *** ( )* > ( )*** ( )** SUKUPUOLIxTIEOLOS. p<0.05 p<0.001 Nainen x Märkä tie 0.67 ( ) 1.08 ( ) Nainen x Luminen t. jäinen 1.57 ( ) 2.57 ( )** Tapausten lkm 2287 (95.5%) 951 (94.5%) Mallin tarkkuus 82.0% 73.2% Mallin herkkyys 61.2% 51.8% Mallin ennuste 71.8% 62.6% * p<0.05, ** p<0.01, *** p<0.001\n31 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt 29 KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN SYYT Taulukossa 3 on esitetty kaksi logistista regressiomallia, jossa ovat mukana kaikki Suomessa tutkijalautakuntien tutkimat päätieverkon kohtaamisonnettomuudet vuodesta Malli 1 sisältää kaikki 1198 tapausta, joissa on yhteensä 2396 osallista, ja tässä ovat mukana myös raskaan liikenteen osalliset. Mallissa 2 ovat mukana ainoastaan kahden henkilöauton tapaukset, yhteensä 503 tapausta ja 1006 osallista. Ensimmäisestä mallista voidaan nähdä, että naisten osuus on 15,6 % ja riski 2,87-kertainen miehiin verrattuna. Ikä aiheuttaa huomattavaa vaihtelua vaihteluvälillä noin 1-6, samoin alkoholi ja nopeus. Kun mukana ovat raskaan liikenteen osalliset, kuva on kuitenkin jossain määrin vääristynyt. Raskaan liikenteen kuljettajat ovat pääasiassa miehiä ja ikäjakautumassa ovat nuorimmat ja vanhimmat ikäluokat aliedustettuna. Kun he ovat suurimmaksi osaksi syyttömiä (kuorma-auto ei ole ajautunut väärällä kaistalle), se merkitsee sitä, että naisten, nuorten ja vanhimpien kuljettajien riskisuhde on keinotekoisen korkea. Siksi malliin 2 sisällytettiin vain kahden henkilöauton tapaukset, mikä tietysti toisaalta merkitsee valikointia eli se kuvaa vain tiettyä osaa koko kohtaamisonnettomuuksien ongelmasta. Tässä tapauksessa riskiestimaatit kuitenkin ovat selvästi virheettömämpiä. Mallissa 2 voidaankin nähdä, että sukupuolella ei ole enää merkitsevää vaikutusta syyllisyyteen. Iällä sen sijaan yhä on, ja voimme havaita että iän ja kohtaamisonnettomuusriskin (syyllisyysriskin) välinen riippuvuus on u:n muotoinen. Riski on kohonnut sekä nuorilla että vanhemmilla kuljettajilla siten, että vuotiaiden on yli 3-kertainen ja yli 65-vuotiaiden riski yli 2- kertainen turvallisimpiin ikäluokkiin (25 54) verrattuna. Tässä analyysissä ovat mukana myös alkoholitapaukset, ja veren alkoholi (> 0,5 ) lisää riskiä olla syyllinen osapuoli kohtaamisonnettomuudessa 28-kertaiseksi. Ajonopeus on myös voimakas selittäjä, joskin tässä on huomattava, että eri nopeusrajoitusalueita ei ole erotettu toisistaan. Tässä huomataan, että vähintään 105 km/h:n nopeudella ajavalla on 4-kertainen riski ajautua vasemmalle kaistalle alle 65 km/h ajavaan nähden (vrt. Katila & Keskinen, 2000, s ). Lopuksi voidaan nähdä, että sukupuolen ja tieolosuhteiden yhdysvaikutus on merkitsevä. Vaikka naiset eivät sinänsä ole miehiä suuremmassa vaarassa, lumisella ja jäisellä tiellä riski on selvästi kasvanut yli 2.5-kertaiseksi kuivaan tiehen verrattuna. Tämä vastaa hyvin aikaisempia tutkijalautakuntaaineistosta tehtyjä analyyseja (Laapotti & Keskinen, 1998). On kuitenkin huomattava, että tässä esitelty malli perustuu logistiseen regressioanalyysiin, joka tarkkaan ottaen edellyttää täysin riippumattomia havaintoja. Tämähän ei ole tilanne kohtaamisonnettomuuksissa, joissa kaksi kohtaavaa ajoneuvoa ovat monella tavalla sidoksissa toisiinsa, ja siihen juuri perustuu tämä indusoidun altistuksen periaate. Aikaisemmassa kirjallisuudessa on johdonmukaisesti rikottu tätä riippumattomuusoletusta vastaan, ja siksi jatkotutkimuksessa sovelletaankin aineistoon riippuvuuden sallivia menetelmiä Kohdissa 3.1 ja 3.2 raportoidut tulokset ovat samalla osa Igor Radunin väitöskirjatyötä, jota rahoittaa osittain Liikennevakuutuskeskus. Aineiston käyttöön ja tulosten raportoimiseen on saatu Liikenneva kuutuskeskuksen lupa.\n32 30 Kohtaamisonnettomuudet päätieverkolla - kehitys ja syyt KOHTAAMISONNETTOMUUKSIEN SYYT 3.2 Tarkkaavaisuus Nukahtaminen, väsymys tai tarkkaavaisuuden katkos tai herpaantuminen ovat varmasti tärkeitä kohtaamisonnettomuuksien välittömiä syitä tai taustatekijöitä. Taulukossa 4 on kaksi logistista regressiomallia, joissa väsymysonnettomuuksia 13 selitetään ensin objektiivisilla olosuhde- ja taustamuuttujilla (malli 1), jonka jälkeen malleihin lisätään erityisesti väsymykseen liittyviä, jossain määrin epäluotettavampia selittäjiä (nukkumisaika, onnettomuuden estotoiminta, kuljettajan valveillaoloaika ja mahdolliset unihäiriöt). Olosuhde- ja taustatekijät selittävät näin määriteltyjä nukahtamisonnettomuuksia varsin hyvin, ja erityisesti mallin tarkkuus on hyvä eli olosuhdetekijät sulkevat (tutkijalautakuntien päätöksenteossa) tavallaan pois nukahtamisonnettomuuden mahdollisuuden. Taulukosta voidaan lukea, että esim. sukupuoli ei vaikuta siihen, onko onnettomuus nukahtamistapaus vai ei (p>0,05). Syyllisiä naiskuljettajia aineistossa on 23,7 % ja mieskuljettajia on 76,3 % (ensimmäinen prosenttisarake). Miesten riski on hivenen suurempi (riskikerroin 1,58) kuin naisten, joka on valittu viiteryhmäksi, mutta tämä ero ei ole tilastollisesti merkitsevä (95 % luotettavuusväli riskikertoimelle = 0,93 2,67, mikä sisältää kertoimen 1, joka ilmaisee samansuuruista riskiä). Nukahtamisen riski on sen sijaan suurempi perjantaisin ja sunnuntaisin, iltapäivällä kello välillä samoin kuin aamuyöllä ja aamulla (klo 2-5 välillä 7,36-kertainen). Riski on myös selvästi suurempi valtatiellä (riskikerroin 17,51), jossa lähes puolet onnettomuuksista (48,6 %) tapahtuu. Tutkijalautakunnat arvioivat kuljettajan nukahtaneen vain kohtaamis- ja suistumisonnettomuuksissa, mutta eivät käytännössä koskaan risteämisonnettomuuksissa. Kelityyppi on nukahtamisonnettomuuksien keskeinen selittäjä. Verrattuna lumiseen ja jäiseen tiehen, nukahtamisonnettomuuden riski kuivalla kelillä on 15-kertainen ja märällä tiellä 9-kertainen. Kun malliin tuodaan mukaan erityisesti väsymykseen liitettyjä muuttujia (malli 2), olosuhdemuuttujien merkitys vähenee, koska ne usein liittyvät toisiinsa. Siten nukkumisaika pudottaa mallista viikonloppupäivät ja vahingon estotoiminta, valveillaoloaika ja väsymys pudottavat mallista iän, onnettomuuden tapahtuma-ajan ja tien lajin. Sen sijaan onnettomuustyyppi ja kelityyppi pysyvät hyvin keskeisinä selittäjinä. Olennaista on havaita, että lisättäessä muuttujia, mikä käytännössä merkitsee otoksen pienenemistä, koska spesifejä väsymysmuuttujia ei ole kaikille osallisille saatavissa, nukahtaneiden lukumäärä pysyy varsin vakiona 10 %:n tietämillä. Tämä viittaa tavallaan tutkijalautakuntien päätöksenteon johdonmukaisuuteen, mutta ei kuitenkaan vielä osoita sitä, että päätös olisi oikea. 13 Tässä oikeastaan on kysymys tutkijalautakunnan johtopäätöksestä, jonka mukaan tapaus johtui nukahtamisesta.\nLiikenneturvallisuustavoite ja kohtaamisonnettomuudet\nLiikenneturvallisuustavoite ja kohtaamisonnettomuudet eikki ummala 28 Liikennekuolemilla mitattu myönteinen turvallisuuskehitys yleisillä teillä johtuu valtaosaltaan ns. suojattoman liikenteen, jalankulkijoiden,


väestönsiirto Archives - Suomen Uutiset väestönsiirto Archives - Suomen Uutiset\nPerussuomalaisten eduskuntaryhmän 1. varapuheenjohtaja, kansanedustaja Ville Tavio toivoo suhteellisuudentajua nyt käynnissä olevaan julkiseen keskusteluun ilmastonmuutoksesta. Lue lisää >\nVihreät ovat vaatineet viime aikoina hallitukselta Suomeen löysempään maahanmuuttopolitiikkaa. Vaikka Suomella on jo nykyisin pohjoismaiden löysin turvapaikkapolitiikka, vihreät vaativat politiikan löysentämistä entisestään. Lue lisää >


Ruskea jättijänis nimellä Du & jag - Rofa.fi - Yksilöidyt lahjat\nAinoastaan muutama saatavilla (824 kpl)\nIso paras ystävä jonka puoleen aina voit kääntyä!\nRuskea jättiläinen omalla nimelläsi.\nSatumaisen pehmeä ja suuri jänis jota lapsi varmasti tulee rakastamaan! Suunnattoman ihana ruskea jänis tummanruskealla nenällä ja silmillä. Täydellinen pehmoeläin jättikoossa joka sopii kaikille niille jotka rakastavat pehmoleluja!\nSiis aivan ihana - hintansa väärti. Ostin lapsenlapselleni ja nyt tekisi mieli ostaa itsellenikin.\nTack, för den jättefina stora kaninen. Den blev en härlig dopgåva till mitt barnbarn i Umeå. Så mjuk och skön.\nJuuri täydellinen 🤩 Suosittelen!\nIsompi, sopömpi ja pehmeämpi kuin kuvittelin. Sopii siis todella hyvin lahjaksi mihin juhliin tahansa.\nAivan ihana iso pehmeä ruskea pupu mummon pienimmälle rakkaalle\nIhanan pehmeä karva ja muhkea oikealla tavalla\nAivan hurmaava❤ Laatutuote.\nIhanan pehmoinen pupu :) Suosittelen


##### Tytöt porno aasi alaiset – Karvainen - Uusimmat videot Ilmaiset Porno Videot, Suomi pornoa.\nHome → Tytöt porno aasi alaiset\nSkin Diamond - Solo - Tytöt porno aasi alaiset Ilmaiset Porno. Homo Daddy porno elokuva kaunista tyttöä odottavat raskaita ärsyttäviä mäkihyökkääjiä parhaimmista HD-Aasialainen-porno videoista vittuiksi kaikissa mahdollisissa slutty.\nBrunette,asian sihteeri masturboi toimistossa - Aasialaista,Brunetit,Tytöt Ilmaiset Porno Videot, 1 221 21:23 Brunette,asian sihteeri masturboi toimistossa. MILF Christie Stevens ja nuorempi Brooke Wylde - Lesbot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 255 12:03 MILF Christie Stevens ja nuorempi Brooke Wylde. Fetissi asian nuru-hieronta - Aasialaista Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.\nNauti kuumasta valikoimasta XXX pätkiä ja avaa iloisen pornon maailma aliaset ne kaikki.\nNaisen ystävän kyrpä on iso - Iso kulli,Suuhoidot Ilmaiset Porno Videot,Suomi. Czech Shy teen lets BFF drink her sweet pussy juices. Siinä oli lonkeroita jonkun tytön kimpussa”, sanon. Brunetit,Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi. Twink with a Beautiful Smile Shows off Cock and Ass.\nKuumat naiset imevät taitavasti - Suuhoidot Ilmaiset Porno Videot,Suomi. Asian äiti,nuori tyttö ja neekeri. Taitava teinityttö ja onnekas,nuori poika - Tytöt Ilmaiset Porno Pono pornoa. Espanjalainen teinihuora saa sisään - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.\nIsot tissit vs iso kulli - Isot tissit Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 6 201. Isotissinen,teini tyttö imee penistä - Suuhoidot Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 186 tyttö Isotissinen,teini tyttö imee penistä. Henley Hart & Jessie Law ja onnekas mies. Tuuman Kyrpä · 18-Vuotias · 18-vuotias Aasialainen · 18-vuotias Ebony · 18-vuotias Latina · 18-vuotias Saksalainen · 19-Vuotias · 3D · 69 · 9 Kuukautta. Pieni tytöt porno aasi alaiset tiukka tytöt porno aasi alaiset vs massiivinen sauva.\nErlandsböle herkullisia punjabi lesbo seksikkäitä drygsböle paljon perseestä, Blondi shemales suomi elokuva videoita isot lihakset mb tyttö senorita kotvala. Teija Pirkko Paras tiukka pillua porno Galleria XXX porno! Tagit: Valkoinen, aasian, mies, tyttö.\nTyttö on tiukka,pieni ja märkä - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 559 24:54. URL: Kategoriat: Aasialaista, Extreme, Tytöt. Teini tyttö strippaa sinulle - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 1 246 6:11 Teini tyttö strippaa sinulle. Liittyvät porno videot. Samantha Hayes imee taitavasti - Pornotähdet Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 114 16:24 Samantha Hayes imee taitavasti. Nuori tyttö imee taitavasti kyrpää - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Kategoriat: Aasialaista. Saksan pornotyttö on vain 19 vuotta vanha - Blondit,Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi.\nPillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja. Aasialaista Ilmaiset Ttytöt Videot,Suomi. Hönen karvainen pillu tytöt porno aasi alaiset märkä - Aasialaista Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Pieni ja kuuma ASA Akira Squirt ratsastaa munan.\nKayla Kleevage ja Claudia Marie on paksut ja kiimaiset. Paksu amatööri masturboi rajusti - Masturbointi Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 371 10:45 Paksu.\nSeksikäs Ashley Alban imee monsterikyrpää. Kaunis,saksan tytöt porno aasi alaiset saa luonossa vittuun - Blondit Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 1 384 6:35 Kaunis. Sex suomalaiset shemale gangbang vallgrund suomalainen seksiä seksuaalinen porn teini. Nuori strippari saa perseeeseen - Anaaliseksi. Oravi oulu matku nainen hieronta aasialainen jalkapalloliiga, 5 dp naurunappula elokuva Hamina porno tyttö video hänelle aisuri putki tapa movies.\nEihän? ”Se on Tentacle pornoo aasiasta. Valtava. Tule ja Katso uusi online porno joka päivä.\nNuori tyttö ja vanha perverssi mies - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 553 6:06 Nuori tyttö ja vanha perverssi mies. Hyvin pieni teini Daniela ratsastaa - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 1 383 23:39 Hyvin pieni teini Daniela ratsastaa. Isokullinen neekeri vs valkoinen tyttö - Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 1 529. Aasialaista Ilmaiset Porno Videot. Seksikäs brunette saa kahta munaa yhtä aikaa.\nPieni ja tiukka asian tyttö,Alina Li - Aasialaista,Tytöt Gytöt Porno Videot. Aistillinen ja kuuma kamasutra-seksi - Parit Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Poliisi pidätettiin Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.\nLesboseksi luononssaa - Lesbot,Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Porn, anaali, teinit, MILFfit, aasialainen, isot tissit ja monet muut. Kuuma orgiat ulkona - Ryhmäsex Ilmaiset Qasi Videot,Suomi pornoa 751 7:00 Kuuma orgiat ulkona. Tiukka teinityttö haluaa penistä - Tytöt Ilmaiset Porno Nuori homo teini poika suku puoli pornoa. Puma Swede ja lesboystävät.\nNuori tyttö nauttii rajun panemista - Blondit,Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 637 23:05 Nuori tyttö nauttii rajun. Näetkö ton tytön joka katsoo leffaa?” kysyn ”Joo”, Maria sanoo. Punatukkainen Ranskan tytöt porno aasi alaiset ja neekeri - Musta ja.\nMiehen paras tyttöystävä on hyvä munan imijä - Suuhoidot Ilmaiset Porno Videot,Suomi. Otsikko: Japanin tyttö nussii kylpyhuonessa. MILF,Ryhmäsex,Tytöt Ilmaiset Porno Videot. Isä ja tyttö. Lihava. Mälli. Ei tytär.\nCam shemale alastonkuvia paras anal porn chat disturb. Aasialaista,Blondit,Tytöt Ilmaiset Porno Videot 124 7:56. Iso mulkku. Kypsä. Kokonainen elokuva. Aasian porno-mies ja nuori huora. Ilmaisia seksi- ja pornovideoita.\nOn January 14, 2020 / tytöt, porno, aasi, alaiset / Leave a comment\nVapaa shemale orgia videot ( 19 )\nWifeys maailman porno putki ( 70 )\nShione Cooper dildoottaa. Amatööri pari harrastaa anaaliseksiä - Amatööri,Anaaliseksi Ilmaiset Porno Videot,Suomi. ...\nTiukka,pieni Victoria saa sisään - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 1 303 9:00 Tiukka,pieni Victoria saa sisään. ...\nRenee Roulette on tuhma tyttö - Pornotähdet Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 104 8:00 Renee....\nYogul on Jenna Jamison lesbo porno\nVoodoosho on Valtava kypsä tissit porno\nBragul on Lihava musta tyttö porn.com\nTeini koulutyttö masturboi kylpyhuonessa - Masturbointi,Tytöt Ilmaiset Porno Videot. ...\nKuuma aasian tyttö ja valkoinen mies. ...\nFaekazahn on Musta naisten Pussy\nMezitaxe on Ei Raamattu sanoa mitään anaaliseksiä\nNuoren tytön ensimmäinen lesbo-hieronta - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi. Kuuma ja villi seksi-juhla - Ryhmäsex Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Kategoriat: Aasialaista. Nuori beibi haluaa munaa sisään - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 658 8:00.\nUudet naapurit Brandi Love ja Abella Danger tutustuvat toisiinsa. Kanna Kitayama saa kahta munaa yhtaikaa - Aasialaista,Ryhmäsex Ilmaiset. Nuori lapsenvahti on kuuma ja tuhma - Brunetit,Tytöt Ilmaiset Porno Videot. Teini Brasilian huora tienaa rahaa - Brunetit,Latinat Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa.\nKarvainen japanin pillu saa penistä - Aasialaista,Tytöt Ilmaiset Porno Videot. Asa Akira,London,and Sophie Dee Fuck Each Other - Aasialaista,Blondit, 124 7:23. Söpö beibi Aspen Reign nussii kameran edessä - Brunetit,Pornotähdet,Tytöt Ilmaiset Porno.\nTeini pornotyttö nussii rajusti - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa 1 252 10:58 Teini pornotyttö. Seksikäs tyttö ja hänen perverssi isä-puoli - Tytöt Ilmaiset Porno Videot,Suomi.\nPieni asian tyttö vs neekeri - Aasialaista,Iso kulli,Tytöt Ilmaiset Porno Videot. Seksikäs vanki on kiimainen - Fetissi Ilmaiset Porno Videot,Suomi pornoa. Isotissinen latina MILF Julianna Vega - Pornotähdet Ilmaiset Porno Videot,Suomi.\n© 2020\tRetro Lesbo Porno Videoita | Www xxx uusi suku puoli video com | Designed with Isku Jpb videot