Onni on vapaa viikonloppu | 100% outdoor\nViikonloppuja osaa arvostaa, kun niistä on hetkeksi luopunut. Moni uusi ja pidempäänkin tahkonnut yrittäjä tunnistaa ajan lipsumisen käsistä. Ja sen miten vuorokaudesta tuntuu loppuvan tunnit. Parissa vuodessa tuntuu löytyneen rytmi, jossa viikonloput uskaltaa pitää vapaana tai korvata parilla vapaapäivällä viikolla. On ihanaa suunnitella ihan omia ja perheen juttuja. On mitä odottaa!\nKello ei ole vielä kymmentäkään ja olen jo ehtinyt kuvailla, syödä rauhallisen aamiaisen ja blogata. Koti on jo siisti ja kohta voi suunnata lenkille. Kaikille perheenjäsenille on tiedossa jotain kivaa. Myös Nessa the Rescuedogille, joka tapaa siskonsa tänään ensimmäistä kertaa sitten Viipurin päivien. Voi miten se ensimmäiset päivät kävi itkemässä peilikuvalleen. On jännittävää tunnistavatko lähes viisikuisena erotetut siskokset toisensa.\nKasvihuonehaaveen tieltä kaatuneet täysikokoiset riippakoivut tietävät risusavottaa molemmille päiville. On käsittämätöntä paljonko kuudesta koivusta tulee puuta, risua ja roskaa. Mutta se on vapaa-aikaa ja yhteistä laatuaikaa puolison kanssa. En ole tosin ole ihan varma miten laatuajaksi puoliso sen laskee. Heh! Jos vielä ehdin kipaista kirpparille ja leipoa, voin kutsua viikonloppua täydelliseksi.\njenni 25. maaliskuuta 2017 klo 6.06\nIhana jos sais kuvia ja raporttia Nessan ja siskon tapaamisesta!\nKati 100%outdoor 25. maaliskuuta 2017 klo 8.56\nTapaaminen meni tosi kivasti ja siskokset leikkivät onnessaan melkein kolme tuntua metsässä :)\nKukkaiselämää 25. maaliskuuta 2017 klo 8.36\nMilloinkas teille tulee kasvari? Siinä onkin projektia kerrakseen. Nessalle rapsutuksia.\nKati 100%outdoor 25. maaliskuuta 2017 klo 8.57\nNo kesäksi haaveilen. Hieman kyllä hirvittää aina tämä rakentamisen määrä. Alkukesään on minusta helpoin ottaa kesän isoin projetki.\nSussi 25. maaliskuuta 2017 klo 9.14\nOpiskelussa on samoja piirteitä kuin yrittäjyydessä, on tosi vaikeaa erottaa vapaata työstä. Minulla on ollut viikkoja, jolloin joka päivä on tullut vain luettua tenttiin aamusta iltaan.\nKati 100%outdoor 25. maaliskuuta 2017 klo 9.41\nMusta se oli jopa hankalampaa, kun ei se ollut työtä. Mä tein järkyttäviä tuntimääriä kouluhommia kotona, kun kävin kahta luokkaa samaan aikaan. Mutta kyllä sitä valmistuikin nopsaan tahtiin :D Tsemppiä Sussi. Sulla on valtavan mielenkiintoinen ala työn alla :)\npioni 25. maaliskuuta 2017 klo 10.22\nVapaat viikonloput ovat kyllä ihania, voi tehdä tai olla tekemättä;)\nTänään saatiin tapetoitua makuuhuoneen seinä, huomenna listat paikoilleen ja sitten on vslmista!\nKati 100%outdoor 25. maaliskuuta 2017 klo 12.07\nMä väsähdin lähes kolmen tunnin lenkistä ja nukuin superpitkät päikkärit. Miten mahtavaa sekin. Ihan parasta!\nSama meininki makkarin suhteen täälläkin :) Mulla on makkariinkin uusi tapetti katsottuna. Ei auta kun on niin hullaantunut kukista :D


Niko Hynninen paini kolmanneksi Branderburg Cupissa - Vuoksenniskan Vesa\nNiko Hynninen paini kolmanneksi Branderburg Cupissa\nPalkintojen jakajana Olympia voittaja MM.-ja EM 1. Maik Bullmann\nVuoksenniskan Vesan Niko Hynninen palasi loukkaantumisen jälkeen kilpamolskille lauantaina Frankfurt Oderissa järjestetyssä junioreiden kansainvälisessä Branderburg Cupissa sijoittuen kolmanneksi sarjassa 82 kiloa. Ensimmäisessä ottelussa Hessicher Ringerverbandin Jan Schwab hävisi ottelun päättymiseen johtavin pistein 8-0. Toisessa ottelussa Arge Baden-Wurtemberg seuraa edustanut Lukas Brenn vei lohkovoiton edeten finaalin kukistettuaan Hynnisen tiukan taistelun jälkeen pistein 8-5. Pronssiottelussa Niko Hynninen voitti ylivoimaisella pistevoitolla 9-0 Hessicher Ringerverbandin Vincent Schererin. Sarjan 82 kg voitti Jan Schwab Puolan Piotr Chelekin sijoittuessa toiseksi. Niko Hynninen oli ainut joka seisoi täyden ajan sarjan voittajaa Schwabia vastaan.\nKreikkalais-roomalaisen painin junioreiden maajoukkueesta mitaleille ylsivät myös Vaasan Voima-Veikkojen Oliver Pada sarjassa 60 kiloa sekä Ilmajoen Kisailijoiden Aapo Viitala sarjassa 87 molempien painiessa hopealle. Maajoukkue jää kilpailun jälkeen Saksaan viiden päivän kansainväliselle leirille. Branderburg Cupiin osallistui 108 painijaa kahdeksasta eri maasta.\nPysty- ja mattotekniikka toimivat kisoissa, mutta painikunto on vielä hakusessa. Leirillä on luvassa kosolti painiminuutteja mikä osaltaan parantaa em.puutetta, kommentoi Hynninen kisan jälkeen tilannettaan.


YLEISET SUHDANNENÄKYMÄT LÄHIMMÄN VUODEN AIKANA n=kaikki vastaajat. YLEISET SUHDANNENÄKYMÄT LÄHIMMÄN VUODEN AIKANA n=kaikki vastaajat - PDF Free Download\nDownload "YLEISET SUHDANNENÄKYMÄT LÄHIMMÄN VUODEN AIKANA n=kaikki vastaajat. YLEISET SUHDANNENÄKYMÄT LÄHIMMÄN VUODEN AIKANA n=kaikki vastaajat"\n1 YLEISET SUHDANNENÄKYMÄT LÄHIMMÄN VUODEN AIKANA YLEISET SUHDANNENÄKYMÄT LÄHIMMÄN VUODEN AIKANA KOKO MAA (n=3732) 34 Pohjois-Karjala (n=127) 26 Joensuun seutu (n=58) 4 Keski-Karjala (n=34) 29 Pielisen Karjala (n=35) Saldoluku (suurempi - pienempi) %\n2 SUHDANNENÄKYMÄT OSATEKIJÖITTÄIN SUHDANNENÄKYMÄT OSATEKIJÖITTÄIN Henkilökunnan määrä Henkilökunnan määrä KOKO MAA (n=3714) 18 Pohjois-Karjala (n=121) 14 Joensuun seutu (n=6) 2 Keski-Karjala (n=3) 1 Pielisen Karjala (n=31) Saldoluku (suurempi - pienempi) %\n3 SUHDANNENÄKYMÄT OSATEKIJÖITTÄIN SUHDANNENÄKYMÄT Liikevaihto OSATEKIJÖITTÄIN n=kaikki Liikevaihto vastaajat KOKO MAA (n=3739) 44 Pohjois-Karjala (n=126) 36 Joensuun seutu (n=6) 48 Keski-Karjala (n=34) 27 Pielisen Karjala (n=32) Saldoluku (suurempi - pienempi) %\n4 SUHDANNENÄKYMÄT OSATEKIJÖITTÄIN SUHDANNENÄKYMÄT Yrityksen kannattavuus OSATEKIJÖITTÄIN Yrityksen n=kaikki kannattavuus vastaajat KOKO MAA (n=3722) 28 Pohjois-Karjala (n=125) 22 Joensuun seutu (n=6) 33 Keski-Karjala (n=34) 12 Pielisen Karjala (n=31) Saldoluku (suurempi - pienempi) %\n5 SUHDANNENÄKYMÄT OSATEKIJÖITTÄIN SUHDANNENÄKYMÄT Investointiodotukset OSATEKIJÖITTÄIN Investointiodotukset KOKO MAA (n=3718) 5 Pohjois-Karjala (n=125) -2 Joensuun seutu (n=6) Keski-Karjala (n=34) -12 Pielisen Karjala (n=31) Saldoluku (suurempi - pienempi) %\n6 PK-YRITYSTEN TYÖLLISTÄMISEN ESTEET Ei Ei ole ole tarvetta tarvetta työllistää työllistää n=kaikki n=kaikki vastaajat/tarve vastaajat/tarve työllistää työllistää KOKO MAA (n=3718/2695) 28 Pohjois-Karjala (n=125/82) 34 Joensuun seutu (n=58/47) 19 Keski-Karjala (n=35/2) 43 Pielisen Karjala (n=32/15) %\n7 PK-YRITYSTEN TYÖLLISTÄMISEN ESTEET Jos PK-YRITYSTEN yrityksellä TYÖLLISTÄMISEN tarvetta työllistää ESTEET Jos yrityksellä tarvetta työllistää /tarve työllistää /tarve työllistä % Kysynnän riittämättömyys tai epävakaisuus Työn sivukulut Irtisanomisen vaikeus Työvoiman saatavuus KOKO MAA (n=3718/2695) Pohjois-Karjala (n=125/82) Joensuun seutu (n=58/47) Keski-Karjala (n=35/2) Pielisen Karjala (n=32/15)\n8 ELINKEINOILMASTO ELINKEINOILMASTO Kilpailukyky Kilpailukyky yritysten yritysten sijaintipaikkana sijaintipaikkana Indeksi Indeksi Erittäin erittäin huono huono = -1 = Erittäin Erittäin hyvä hyvä KOKO MAA (n=39) 21 Pohjois-Karjala (n=131) -3 Joensuun seutu (n=6) 6 Keski-Karjala (n=35) -19 Pielisen Karjala (n=36)\n9 ELINKEINOILMASTO ELINKEINOILMASTO Koulutustarjonta Indeksi Indeksi Erittäin erittäin huono huono = = Erittäin hyvä KOKO MAA (n=39) 16 Pohjois-Karjala (n=131) 1 Joensuun seutu (n=6) 16 Keski-Karjala (n=35) -2 Pielisen Karjala (n=36)\n10 ELINKEINOILMASTO Sijaintikunnan ja ja yrityksen välinen yhteistyö Indeksi Indeksi Erittäin erittäin huono huono = -1 = Erittäin Erittäin hyvä hyvä KOKO MAA (n=39) -2 Pohjois-Karjala (n=131) 3 Joensuun seutu (n=6) 11 Keski-Karjala (n=35) -2 Pielisen Karjala (n=36)\n11 ELINKEINOILMASTO Sijaintikunnan elinkeinopolitiikka kokonaisuudessaan Indeksi erittäin huono = Erittäin hyvä +1 Indeksi Erittäin huono = -1 Erittäin hyvä KOKO MAA (n=39) -2 Pohjois-Karjala (n=131) -8 Joensuun seutu (n=6) Keski-Karjala (n=35) -21 Pielisen Karjala (n=36)\n12 ELINKEINOILMASTO Sopivan työvoiman saatavuus Indeksi erittäin huono = Erittäin hyvä +1 Indeksi Erittäin huono -1 Erittäin hyvä KOKO MAA (n=39) 4 Pohjois-Karjala (n=131) -2 Joensuun seutu (n=6) Keski-Karjala (n=35) -8 Pielisen Karjala (n=36)\n13 ELINKEINOILMASTO Keskiarvo sijaintikunnan ELINKEINOILMASTO elinkeinoilmastoa koskevista Keskiarvo sijaintikunnan väittämistä, elinkeinoilmastoa koskevista väittämistä Indeksi erittäin huono = Erittäin hyvä +1 Indeksi Erittäin huono = -1 Erittäin hyvä KOKO MAA (n=39) 18 Pohjois-Karjala (n=131) 9 Joensuun seutu (n=6) 15 Keski-Karjala (n=35) -3 Pielisen Karjala (n=36)\n14 PK-YRITYSTEN KASVUHAKUISUUS Voimakkaasti PK-YRITYSTEN ja mahdollisuuksien KASVUHAKUISUUS mukaan kasvavien Voimakkaasti yritysten ja mahdollisuuksien osuus kaikista yrityksistä, mukaan kasvavien n=kaikki vastaaja yritysten osuus kaikista yrityksistä, KOKO MAA (n=3778) 52 Pohjois-Karjala (n=129) 43 Joensuun seutu (n=6) 42 Keski-Karjala (n=34) 38 Pielisen Karjala (n=35) %\n15 SUKUPOLVEN- SUKUPOLVEN- TAI OMISTAJANVAIHDOS TAI OMISTAJANVAIHDOS ODOTETTAVISSA ODOTETTAVISSA SEURAAVAN SEURAAVAN VIIDEN VIIDEN VUODEN VUODEN SISÄLLÄ SISÄLLÄ % Kyllä, 1-2 vuoden sisällä Kyllä, 3-5 vuoden sisällä KOKO MAA (n=3826) Pohjois-Karjala (n=13) Joensuun seutu (n=6) Keski-Karjala (n=35) Pielisen Karjala (n=35)\n16 PK-YRITYSTEN RAHOITUS n=kaikki /yritys vastaajat/aikoo aikoo ottaa ottaa ulkopuolista rahoitusta % Aikoo ottaa ulkopuolista rahoitusta seuraavan 12 kk aikana On ottanut ulkopuolista rahoitusta viimeisen 12 kk aikana KOKO MAA (n=3675/863) Pohjois-Karjala (n=124/26) Joensuun seutu (n=57/11) Keski-Karjala (n=34/1) Pielisen Karjala (n=33/5)\n17 MIHIN KÄYTTÖTARKOITUKSEEN AIKOO OTTAA Yritykset, ULKOPUOLISTA jotka aikovat ottaa RAHOITUSTA ulkopuolista rahoitusta (1/2) n=yritys n=yritys aikoo ottaa ulkopuolista rahoitusta rahoitusta MIHIN KÄYTTÖTARKOITUKSEEN AIKOO OTTAA ULKOPUOLISTA RAHOITUSTA (1/2) % Koneiden ja laitteiden korvausinvestointeihin Koneiden ja laitteiden laajennusinvestointeihin Rakennusinvestointeihin Käyttöpääomaksi KOKO MAA (n=863) Pohjois-Karjala (n=26) Joensuun seutu (n=11) Keski-Karjala (n=1) Pielisen Karjala (n=5)\n18 MIHIN KÄYTTÖTARKOITUKSEEN AIKOO OTTAA ULKOPUOLISTA RAHOITUSTA (2/2) n=yritys Yritykset, aikoo jotka aikovat ottaa ottaa ulkopuolista rahoitusta MIHIN KÄYTTÖTARKOITUKSEEN AIKOO OTTAA ULKOPUOLISTA RAHOITUSTA (2/2) n=yritys aikoo ottaa ulkopuolista rahoitusta % Omistusjärjestelyihin/ yrityskauppoihin Kansainvälistymiseen Yrityksen kehittämishankkeisiin Toimitusaikaiseen rahoitukseen/vakuuksiin KOKO MAA (n=863) Pohjois-Karjala (n=26) Joensuun seutu (n=11) Keski-Karjala (n=1) Pielisen Karjala (n=5)


nuttujuttuja: syyskuuta 2008\nVihreää, keltaista, oranssia, punaista.\nOn sellaisia, joilla on hämmentävän näkökykyinen silmä. Sellaisia, jotka tekevät taviksen tai vaatimattoman näköisistä malleista hienoja käsitöitä.\nOlen viime aikoina ihaillut tällä saralla Mustaa villaa -blogin Terhiä, jonka käsissä monesta ei-houkuttelevasta mallista on syntynyt upea, graafinen versio.\nTerhin ansiosta minun sokeammat silmäni avautuivat viimeksi Weaver´s Wool Mini Shawlille. Ja rakastuin! Täydellinen huivimalli: ei jätä rakosia, joista vilu salakavalasti pääsisi iskemään sisään. Ja vielä monikäyttöinenkin!\nOhje: Weaver's Wool Mini Shawl\nPuikot: 6 tai jotain sellaista (puikkomitta! antakaa puikkomitta!)\nLanka: Novitan Rose Mohair ryyditettynä ohuehkolla vironvillalla\nTuo sammalvihreys sopii ajatteluuni nyt täydellisesti. Luonto, mikä ihana värimalli! Päivät katselen työ- ja syöpöydän äärestä keltaoranssia maisemaa. Ei harmita enää yhtään, että ikkunaamme varjostaa liuta lehtipuita.\nLehtien kerääminen oli hyvä harrastus jo lapsena. Viehätys ei ole kadonnut.\nLähettänyt Laura Proust klo 17.19 10 kommenttia:\nOli sankari, 7-vuotias apina.\nOli vieras, jolla oli uusi syysmyssy. Se syntyi siitä innosta, jonka Ainon myssy pulpautti. Toki se on aika vaatimaton edeltäjäänsä verrattuna, mutta pidän siitä silti. Ehkä se on tämä lila kausi.\nlanka: Hjertegarn Lima, noin 80g\nNiin, ja sitten oli lahja.\nPyöreänä neulottu villatakki siis valmistui ajallaan. 7-vuotiaalla oli synttäreillään vähän muutakin tekemistä kuin kuuman neulomuksen kokeileminen, joten sopivuus jäi hiukan arvoitukseksi. Vaikutti kuitenkin siltä, että epäilykseni villatakin istuvuudesta ei ollut ihan turha. Sen ehdin havainnoida, että 8-vuotiaan (amerikkalainen) koko oli suomalaiselle ekaluokkalaiselle aika nafti - täyspitkiksi tarkoituetut hihat esimerkiksi olivat hädin tuskin sen 3/4... Lisäksi napin virittäminen samaan tasoon hihojen alareunan kanssa vaikutti virheeltä: kaulus jäi rumasti lönkölleen. Täytyy kokeilla, auttaisiko tuunaus - kunhan saan kuumaverisen ystävän suostumaan hetkeksi takin sisään.\nLähettänyt Laura Proust klo 23.16 5 kommenttia:\nTunnisteet: lastenvaate, villatakki\nUusi bestikseni pääsi tämä postauksen nimeksi. Googlattuani eräänkin kerran hakusanoilla "niittipyssyni on rikki" ja "niittipyssyn käyttöohjeet" opin, että esineen virallinen nimi on sinkiläpistooli. Tämä tieto ei tosin valitettavasti muuttanut sitä tosiasiaa, että lainattu niittipyssy ei ampunut sinkilän sinkilää. Ostin uuden.\nJa se on mun uusi bestis! Heti kokeillessani muistin, kuinka unelman tehokas työväline sinkiläpistooli on.\nOlen aloittanut uuden harrastuksen, josta koko kuvattu episodi sai alkunsa. Olen ryhtynyt verhoilijaksi.\nSe tapahtui vahingossa. Nato pyysi verhoilemaan perheensä keittiöntuolit, kahdeksan kappaletta. Maksusta.\nSuostuin heti, vaikka en ole ikinä moista tehnyt. Olin kai otettu, että joku noin piti minua käsityöihmisenä.\nEnsimmäisen harjoitustyön lähtökohtana oli koivunväriset ikealaiset tuolit, joiden istuinosa oli sinistä kangasta. Mies hioi ja lakkasi pöydän ja tuolit pari viikkoa takaperin, ja nyt ne ovat kai lähinnä pähkinänruskeat (työ oli muuten hemmetinmoinen, kun koko kalustossa oli lakka päällä eikä ollut kunnollista hiomakonetta).\nIstuinosan kangas vaihtui luonnonvalkoiseen tekonahkaan, joka on kätevä puhdistaa. Poistin vanhan kankaan sen alta; testasin kahdella kankaalla, ja tuoli pulskistui ehkä hiukan turhan paljon. Tekonahkaa oli aika haastavaa venyttää tarpeeksi kireälle, mutta muuten ei ilmennyt suurempia ongelmia. Luulen onnistuneeni melko hyvin!\nNyt on ikealaisilla perustuoleillakin tarina. Siis muukin, kuin että haettiin Ikeasta halvalla, kuskattiin autolla kotiin ja mietittiin sitten, oliko tässä nyt järkeä. Päätin, että tahdon pian sinkilöidä lisää. Nyt mietin kuumeisesti, mitä. Mies ehdotti sohvan verhoilua. En usko, että sitä kannattaa kokeilla harjoitustyönä nro 2.\nLopuksi vielä ruokainspis. Satokauden kunniaksi kannattaa kokeilla Kurpitsamoskan maittavaa punajuuri-soijavuokaa. Se on hyvää!\nLähettänyt Laura Proust klo 20.53 4 kommenttia:\nKosto on suloinen.\nPostipoika pudotti jo ennen viikonloppua luukusta lapun, joka melkein jäi jonnekin maton ja kaapinoven väliin. Onneksi ei kuitenkaan. Sillä nimittäin lunastin itselleni unelmanpehmeää villatakkilankaa: Bergère de Francen Lima on 80% villaa, 20% alpakkaa. Rakastuin siihen tehdessäni velipojan viimevuotista joululahjaa.\nVärin nimi vendange tarkoittaa oikeasti viinisatoa, mutta kun se ensiajatuksella kuulosti kostolta, en pääse nyt kostotunnelmista irti. Jotenkin ehdin jo liittää langan mielessäni upeaan draaman kaareen, johon sisältyisi verinen kosto ja riutuva katumus. Viinisato voi kyllä kuvata kuvata langan väriä kostoa markkinahenkisemmin, mutta draaman kanssa sillä ei ole mitään tekemistä. Oli miten oli, väri on ihanaihana ja niin syksyinen, että villatakki olisi pian saatava puikoille. Tarvittaisiin vain malli. Mielessä on jotakin tällaista.\nOlen todella mieltynyt Liman höttöiseen ulkonäköön ja upeaan värikarttaan. Tuota suloista kostoa on tietenkin melko mahdoton kuvata, mutta jotain käsitystä sentään:\nTilaus tupsahti Ranskasta ihan odottamattoman nopeasti ja ennen kaikkea vaivattomasti. Saatuani viime vuoden nauttia ranskalaisesta asiainhoidosta ehdin jo odottaa monenlaisia komplikaatioita. Päinvastoin: lankojen mukana tuli - yhtälailla ranskalaiseen tapaan - lisälahja:\nLahja on siis hirvittävän ruma meikkipussi. Olen innoissani, jos joku keksii sille järkevää käyttöä!\nLähettänyt Laura Proust klo 19.19 5 kommenttia:


TimberRoad kehitystyö aloitetaan perävaunumallistosta | terminator.fi\nTimberRoad kehitystyö aloitetaan perävaunumallistosta\nTimberRoad yhdistelmissä on perävaunu yhteinen tekijä, ja sen ominaisuuksien sisäänajo on ratkaisevan tärkeä koko jarjestelmän sisäänajossa.\nTimberRoad perävaunut siirtyvät tuotantovaiheeseen aluksi 1+3+3 kpl:n valmistuserällä.\nTimberRoad perävaunujen ensimmäinen "mallivaunu" pyritään saamaan tuotantoon jo lähiaikoina, ja sen ensiesittely on jo syksyn aikana. Lisäksi vuoden 2023 3+3 kpl:n ensierä pyritään saamaan toimituksiin jo loppuvuoden 2023 aikana.\nTimberRoad perävaunut ovat pituudeltaan alle 10 metrisiä ja ne "pankotetaan" asiakkaan tarpeitten mukaissesti, joko kuusipankkoisiksi, tai vaihtoehtona neljän pankon tukkitälliin. Vaunuille haetut omapainot ovat vastaavasti 6.750 kg kuusipankkoisina ja 6.500 kg nelipankkoisina.\nLisätietoja vaunuista ja toimituksista\nsekä niitten varauksista:


Yamaha 20D -95, vesi ei kierrä koneessa. | Kalastus.com\nYamaha 20D -95, vesi ei kierrä koneessa.\nOstin pari vuotta sitten eräästä isosta venekaupasta Yamahan 20D -95 2-tahti perämoottorin ja veneen. Tänä kesänä vasta ehdin sitä kokeilemaan ja.....eihän siinä sitten jäähdytysvesi kierräs ollenkaan vaikka myyjä kehui koneen maasta taivaisiin.\nTermostaatti otettiin pois, ei vaikutusta. Vesipumppu oli totaalisen sulannut (impelleripyörä ja myös kotelo) ja vaihdettiin uusi tilalle. Nyt alkoi merkkivesi tulemaan, mutta edelleenkään ei koneessa vesi kiertänyt.\nKansi auki....ei mitään vikaa havaittavissa. Kansi on suora, pahvi ehjän näköinen, sylintereissä ei naarmuja eikä pykälää. Uudet tiivisteet ja kone kasaan. Edelleenkään ei koneen alla olevista vesi rei'istä tule muuta kuin pakokaasua.\nMissä vika? Mitä kokeillaan seuraavaksi?\nAnonymous\t2.7.2020 22:09\nEttei vaan olis kiila\nEttei vaan olis kiila unohtunu\nJarpa\t2.7.2020 22:16\nMerkkivesi tulee ihan iloisesti ja kyllä....uusi vesipumppu tuli käytettyä auki useamman kerran vielä asennuksen jälkeen kun ihmeteltiin että mikä sen asennuksessa olisi muka voinut mennä pieleen.\nAnonymous\t2.7.2020 22:23\nKun merkkivesi tulee niin\nKun merkkivesi tulee niin kaikki on silloin kunnossa, vesi kiertää kuten kuuluu. Ihan turhaa purkaa konetta enempää ja katkoo pultteja.\nJarpa\t2.7.2020 22:30\nHälytys summeri huutaa ja kierros rajoitin iskee päälle...\nKaikki kunnossa ja summeri "PIIIIPP!!!" huutaa ja rajoitin leikkaa kierrokset jonnekin 1000 rpm seudulle. Soutamalla rantaan. Vettä ei tule mistää muualta, kuin merkkiveden reiästä. Tyhjäkäynnillä kaikki pakokaasu tulee vesirei'istä. Vasta kun vesireiät tukkii esim. kädellä, niin alkaa poreet nousemaan vedestä.\nJarpa\t2.7.2020 22:33\nMyös höyryn määrä kiitettävä..\nEkalla kerralla tuli kokeiltua ajaa summereista ja rajoittimesta huolimatta rantaan, niin alkoi olla kohtuullisen sankka vesihöyry veneen ympärillä, kun vesi kiehui koneessa...\nAnonymous\t2.7.2020 22:38\nEi noissa vanhoissa mitään\nEi noissa vanhoissa mitään rajoittimia ole. Siinä on pakari tukossa nii ei ota kiesiä ja samalla estää veden poistumisen.\nJarpa\t2.7.2020 22:54\nHyvin kiertää ja vene nousee plaaniin ennen kuin,,,,\n...summeri alkaa huutaa\nJarpa\t2.7.2020 22:59\nVoiko noissa mennä pakari tukkoon? Kun käytin perän irti, niin mielestäni kanavat näytti ihan yllättävänkin puhtailta ja kuristukset oli porattu lohkon pakoaukosta pois.\nJarpa\t2.7.2020 23:37\nKuvassa ympäröitynä koneen alla olevat neljä reikää.\nKun toimivasta koneesta otetaan termostaatti pois ja annetaan kierroksia, niin pitäisikö tuolta tulla pakokaasua/kuumaa ilmaa vai vettä vai molempia?\nOmassani ei tule kuin vettä millään konstilla... Merkkivesi tulee ihan ok, kyllä.\nTohatsu\t7.4.2021 13:43\nTohatsu 30hp 2t vm. 2006. Siipipyörä ehjä, koneen päästä merkkivesiletku irti ja puhaltelut, eikä vaikuta tukoksia olevan. Merkkivettä ei silti tule!? Pakolaasua tulee ainoastaan merkkivesiputkesta? Saako ilmaa jostain? Missä vika!??\nAnonymous\t7.4.2021 19:42\nOletko mitannut puristuspaineet sylintereistä?\nAnonymous\t8.4.2021 11:14\nKyseisessä Yamaha 20D moottorissa on kierrosluvun rajoitin, joka menee päälle koneen ylikuumentuessa. Rajoittaa kierrokset 1600 rpm, merkkivalo syttyy ja summeri alkaa huutamaan.\nAnonymous\t8.4.2021 11:21\nVastaus myöhässä, mutta jos jollekulle muulle olisi apua. Kuvaan ympyröimistäsi rei'istä ei tule vettä tai pakokaasuja, vaan ne tulevat vaihteiston alaosasta potkurin läpi. Olisi melkoisen kovat pakoäänet, jos pakokanavat olisi vedenpinnan yläpuolella.\nAnonymous\t8.4.2021 12:02\nEi noin vanhoista koneista\nEi noin vanhoista koneista tiedä miten on toteutettu\nAnonymous\t8.4.2021 12:28\nKyllä osa pakokaasuista kuuluu tulla tuolta, vedellä höystettynä. Suurinosa kaasuista tulee keskiöstä.\nAnonymous\t8.4.2021 12:43\nVoi olla että on\nVoi olla että on ilmajäähdytetty mosa\nAnonymous\t8.4.2021 13:44\nEi todellakaan ole.\nAnonymous\t8.4.2021 13:52\nMun mielestä on\nEikös kaikki perämoottorit ole, ainakaan niissä mitään syyläreitä ole.\nAnonymous\t8.4.2021 14:22\n:) no, saahan täällä mielipiteitään esittää, mutta uskottavuus menee. Mutta eikö nimenomaan syyläri ole ilmajäähdytteinen, ainakin minun autossa se on. :)\nAnonymous\t8.4.2021 15:41\nAi jaa, mikä uskottavuus?\nNo :) syylärissä voi jokatapauksessa olla myös vettä tai öljyä, tai jopa molempia yhtäaikaa, kaikki ei ole mustavalkoista.\nAnonymous\t8.4.2021 17:39\nEhkä jopa maitoa...ainakin mulla oli kerran kun ei ollut muutakaan nestettä mukana eikä kellään paikallaolijoista ollut yhtään kusihätäkään...se ei oikein toiminut, kiehahti liian herkästi :-D\nAnonymous\t8.4.2021 19:30\nUusia keksintöjä ja varmaan erittäin ympäristö ystävällisiä.\nAnonymous\t9.4.2021 13:31\nOn juu. Merkkivedestä näkee helposti että jäähdytys toimii. Vesi koska helpompi nähdä kuin ilma. Mutta joo ilmavirta moottoria jäähdyttää\nMaxxim\t9.4.2021 14:24\nKorkea on taso täällä, huh. :D\nAnonymous\t9.4.2021 16:08\n"Kaikki kunnossa ja summeri\n"Kaikki kunnossa ja summeri "PIIIIPP!!!" huutaa ja rajoitin leikkaa kierrokset jonnekin 1000 rpm seudulle. Soutamalla rantaan. Vettä ei tule mistää muualta, kuin merkkiveden reiästä. Tyhjäkäynnillä kaikki pakokaasu tulee vesirei'istä. Vasta kun vesireiät tukkii esim. kädellä, niin alkaa poreet nousemaan vedestä."\nJos merkkivesisuihkusta tulee pakokaasua, niin kansi, kannentiiviste, tai lohko on puhki. Muuten se ei kai ole mahdollista. Suosittelen merkkihuoltoa, arvokas mosa kuitenkin kyseessä.\nAnonymous\t9.4.2021 16:12\nTermari otettu pois\nIlmajäähdytetyn mosan termari jumittaa?\nAnonymous\t9.4.2021 16:16\nPyydä kunnostuksesta urakkahinta korjaamolta\nVoi tulla hintoihin marmorilla jos merimosa ja tuntityönä veloittavat. Kaikki pultit yleensä katkeaa remontissa ja aikaa kuluu, toki hyvä mosa kannattaa hoitaa kuosiin niin on pitkään iloa ja luotettavuus ihan toista luokkaa kun nykyisillä dikimoottoreilla.


HEINÄKUUN GLOSSYBOX | Laura's\n10 kommenttia on "HEINÄKUUN GLOSSYBOX"\nAnsku- Glitteri addikti 24. heinäkuuta 2019 klo 12.09\nMä olen testaillut tuota ikoon kuivashampoovaahtoa ja se ei toimi lainkaan. Vaahto ei lainkaan freesaa hiuksia, jonkin verran antaa pitoa mutta siinä se. Toivottavasti sulla toimii 😊\nLaura 25. heinäkuuta 2019 klo 5.28\nAuts, saas nähdä mitä tykkään :/\nLinda 24. heinäkuuta 2019 klo 12.20\nMä tykkäsin eniten after sun voiteesta :) Naamioon en aio koskea, kun sen inci-listan vilkaisin ja totesin, ettei se sisällä mitään, mistä voisi omalle iholleni olla mitään hyötyä. Todennäköisesti päinvastoin :D Oli kiva lukea sun ajatuksia boksista!\nLaura 25. heinäkuuta 2019 klo 5.30\nOho, pitääkin myös vilkaista :O.\nCharming Nails 24. heinäkuuta 2019 klo 13.35\nMinulle tämä boksi ei napannut, aurinkotuotteet ei kiinnosta, ei glitternaamiokaan eikä nuo hiusjututkaan :D aina ei voi miellyttää, muutenhan tämä on ollut ihan ok boksi :)\nLaura 25. heinäkuuta 2019 klo 5.31\nToivotaan, että seuraavasti boksista löytyisi enemmän tuotteita, joista pidät :). Ehkä olisi kiva, että seuraavassa boksissa olisi esim. meikki- tai kynsituotteita, koska nyt mentiin hius- ja ihonhoitotuotteilla enemmänkin.\nMia / Beauty Highlights 24. heinäkuuta 2019 klo 19.02\nIhanan pirteä tuo Monoï-tuubi! :) Olisi varmaan ollut oma suosikki!\nSe on kyllä todella pirteä ja kesäinen ulkoasultaan :).\nHENNA 25. heinäkuuta 2019 klo 18.31\nOmpas ihana ulkoasu boxilla! :) Eikä sisällössäkään mitään moittimista. Kuivashampoovaahto, en ole itsekään ikinä edes kuullut moisesta :o :)\nLaura 29. heinäkuuta 2019 klo 2.07\nUlkoasu oli kyllä syötävän söpö! :)


SOSIAALI- JA TERVEYSVALIOKUNNAN LAUSUNTO 12/2002 vp\nStVL 12/2002 vp - HE 132/2002 vp\nEduskunta on 20 päivänä syyskuuta 2002 lähettänyt hallituksen esityksen valtion talousarvioksi vuodelle 2003 (HE 132/2002 vp) valmistelevasti käsiteltäväksi valtiovarainvaliokuntaan. Eduskunnan työjärjestyksen 38 §:n 3 momentin nojalla sosiaali- ja terveysvaliokunta on päättänyt antaa toimialaansa koskevan lausunnon talousarvioesityksestä valtiovarainvaliokunnalle.\napulaisosastopäällikkö Carin Lindqvist-Virtanen, erikoissuunnittelija Minna Liuttu ja finanssisihteeri Arto Salmela, sosiaali- ja terveysministeriö\nylijohtaja Matti Heikkilä, Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus\ntoimitusjohtaja Matti Toivola ja kehittämisjohtaja Tuija Manninen, Helsingin kaupunki\ntoimialajohtaja Tauno Telaranta, Kotkan kaupunki\nperusturvajohtaja Heli Laapio-Knuutila, Hartolan kunta\nkehittämissuunnittelija Leena Byckling, Kaakkois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus\nkehitysjohtaja Hannu Jokiranta, Pohjanmaan maakuntien sosiaalialan osaamiskeskus\nakatemiatutkija Anneli Pohjola, Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus\nLisäksi valiokunta on saanut sosiaalialan osaamiskeskusten johtajien sekä sosiaalineuvos Jaakko Tuomen kirjalliset lausunnot.\nValiokunta pitää myönteisenä talousarviossa esitettyä valtionosuuksien lisäystä kuntien hyvinvointipalvelujen parantamiseksi. Valiokunta pitää tärkeänä, että kunnallisen palvelutuotannon rahoituspohjaa edelleen vahvistetaan. Val-tionosuuksien lisääminen on erityisesti tarpeen lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämiseen, sosiaali- ja terveyspalvelujärjestelmän toimivuuden turvaamiseen sekä sosiaalityön ja lastensuojelun voimavarojen lisäämiseen. Valiokunta kiinnittää jälleen huomiota siihen, että valtionosuuksiin esitetään kuitenkin tehtäväksi vain puolet kustannustason nousun edellyttämästä indeksitarkistuksesta. Kustannustason nousu olisi valiokunnan näkemyksen mukaan tarpeen korvata täysimääräisesti.\nValiokunta toteaa, että sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuusjärjestelmä on edelleen kehittämisen tarpeessa. Siirtyminen kustannusperusteisesta laskennallisiin valtionosuuksiin ja normiohjauksesta informaatio-ohjaukseen on aiheuttanut samanaikaisesti tapahtuneen valtionosuuksien tason vähentämisen seurauksena alueellisia eroja palveluiden laadussa ja määrässä. Alueelliset hyvinvointierot ovatkin muodostuneet merkittäviksi.\nTerveyspalvelujärjestelmän toimivuuden parantamiseksi on lisärahoituksen ohella tarpeen kehittää palvelujärjestelmän rakenteita siten, että järjestelmä ottaisi huomioon potilaan hoidon kokonaisuudessaan ja loisi edellytykset saumattomien palveluketjujen ylläpitämiselle. Palvelujärjestelmän kehityksen kannalta ehkäisevällä työllä on keskeinen merkitys. Myös rahoitusjärjestelmän tulisi olla vakaa ja selkeä. So-siaalihuollossa palvelujärjestelmän kehittämistarpeet aiheutuvat ennen muuta vanhusten palvelujen lisääntyneestä kysynnästä. Sosiaali- ja terveyspalveluissa myös henkilöstön riittävyys asettaa suuret haasteet järjestelmille. Terveydenhuollon rakenteellisiin ongelmiin on pyritty löytämään ratkaisuja kansallisessa terveysprojektissa ja vastaava selvitystyö on käynnistetty sosiaalialan kehittämiseksi. Valiokunta pitää molempien hankkeiden toteuttamista tärkeänä.\nSosiaali- ja terveyspalvelutuotannon turvaamisessa on erilaisia vaikeuksia nähtävissä sekä suurissa että pienissä kunnissa. Kasvukeskuksissa palkkakustannukset ovat usein muuta maata suuremmat ja rakennus- ja kiinteistökustannukset haja-asutusalueita kalliimpia. Kasvukeskuksissa väestömäärän kasvu ja näiden keskusten erityisongelmat aiheuttavat palvelutarpeen lisääntymistä, kun taas pienten kuntien erityisongelmia ovat pitkät etäisyydet ja väestön ikärakenteen ja sen myötä huoltosuhteen muuttuminen epäedulliseksi. Ongelmien erilaisuus aiheuttaa eroja myös niihin haettavissa ratkaisuissa, ja kaikki edellä mainitut seikat on otettava huo-mioon suunnattaessa valtion rahoitusta kansallisen terveysprojektin täytäntöönpanoon.\nKansallisen terveysprojektin suositusten toteuttaminen vaatii lähivuosina suurta taloudellista lisäpanostusta sekä valtiolta että kunnilta. Hoitoon pääsyn enimmäisajoista säätäminen tulee merkitsemään lisärahoituksen tarvetta sekä perusterveydenhuoltoon että erikoissairaanhoitoon. Myös henkilöstön täydennyskoulutuksen lisääminen edellyttää kuntatyönantajalta lisäpanostusta.\nKuntien sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuuksia lisätään vuonna 2001 hallituspuolueiden eduskuntaryhmien kesken sovitun mukaisesti 104 miljoonalla eurolla vuonna 2003.\nKansallisen terveysprojektin ehdotusten toteuttaminen edellyttää riittävää valtion rahoitusta. Valtionosuuksien osalta projektin ehdotuksessa esitettiin, että valtionosuuksia korotettaisiin portaittain ottaen huomioon välitön lisävoimavaratarve ja palvelutarpeen kasvu. Kunnallisen terveydenhuollon välittömäksi lisärahoitustarpeeksi arvioitiin 350 miljoonaa euroa. Lisäksi todettiin, että vuosina 2003—2007 tarvitaan vuosittain arviolta 50 miljoonaa euroa lisää ikärakenteen muutoksesta johtuen ja 50 miljoonaa euroa uuden teknologian käyttöönotosta johtuviin lisäkustannuksiin.\nKansallisen terveyshankkeen ehdotusten toteuttamiseksi esitetään talousarviossa 2003 valtionosuusmäärärahan lisäämistä 57 miljoonalla eurolla. Erillisrahoituksena tuetaan muun muassa hankerahoitusta, elektronisen sairauskertomuksen kehittämistä sekä KäypäHoito- ja Rohtoprojekteja yhteensä 10,9 miljoonalla eurolla.\nValiokunta korostaa perusterveydenhuollon ja ennaltaehkäisevän työn ensisijaisuutta palvelujen kysynnän hillitsemisessä ja suuntaamisessa kevyempiin, avohoitopainotteisiin hoitoihin. Erityisesti mielenterveyshoitoa tulisi perusterveydenhuollossa vahvistaa ja kehittää perustason moniammatillisia hoitomuotoja. Valiokunta korostaa myös tässä yhteydessä erityisesti lasten ja nuorten psykiatristen palveluiden turvaamisen tarvetta. Talousarvioesityksessä ehdotetaan aiemmin tähän tarkoitukseen kohdennetun määrärahan siirtämistä yleisiin valtionosuuksiin. Valiokunta pitää välttämättömänä, että määrärahan kohdentumista lasten ja nuorten psykiatrisiin palveluihin erityisesti seurataan ja palveluiden pysyvyys samoin kuin hoitoon pääsy säädetyssä määräajassa turvataan.\nValiokunta katsoo, että kansallisen terveysprojektin asettamien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää esitettyä suurempaa valtion rahoitusta jo vuonna 2003. Valiokunta pitää välttämättömänä, että ehkäisevän terveydenhuollon, perusterveydenhuollon, etenkin mielenterveystyön avopalvelujen toiminnan vahvistamiseksi so-siaali- ja terveydenhuollon valtionosuutta lisätään talousarvioehdotuksessa esitettyä enemmän.\nettä valtiovarainvaliokunta lisää momentille 33.32.30 sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuuksiin osoitettua määrärahaa.\nSosiaalialan tutkimus- ja kehittämistoimintaa on merkittävästi edistetty luomalla maahan lakisääteiset sosiaalialan osaamiskeskukset. Tällä hetkellä yhdeksän osaamiskeskuksen työntekijämäärä on kuitenkin vain alle sata työntekijää. Valtaosa näistä on tilapäisiä projektityöntekijöitä, ja osaamiskeskusten perusrahoituksella on turvattu vain yhden tai kahden työntekijän palkkaaminen kuhunkin keskukseen.\nValiokunnan käsityksen mukaan osaamiskeskusten tähän astisella rahoituksella on mahdollistettu ainoastaan keskusten toiminnan käynnistyminen. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan toiminta onkin käynnistynyt osaamiskeskuksissa tehokkaasti. Osaamiskeskusten työssä on korostuneesti tullut esiin kuntien tarve kehittämistoimintaan alueellisella tasolla ja pienten kuntien tarve erityisosaamista vaativien tehtä-vien hoitamisessa ja kehittämisessä yhteistoimintana. Kuntien heikentyvä taloustilanne ai-heuttaa kuitenkin epävarmuutta kehittämishankkeiden kuntien rahoituksen jatkuvuudelle. Kehittämistoiminnan ylläpitäminen pelkästään ulkopuolisella hankerahoituksella, esimerkiksi EU:n rakennerahastorahoilla, ei ole mahdollista vaan tarvitaan myös suoraa tukea kehittämishankkeiden toteuttamiseen. Erityisesti tukea tarvitaan alueellisiin palvelujen tuottamisratkaisuihin, joilla voidaan turvata sosiaalipalvelujen tasapuolinen saatavuus tulevaisuudessa.\nSosiaalialan palveluiden kehittämisen ongelmana on ollut vähäinen panostaminen tutkimustoimintaan ja toteutetun tutkimuksen hajanaisuus. Valtion rahoittama sosiaalialan tutkimus on erittäin vähäistä. Osaamiskeskusten, yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen yhteistyö hyödyttää vastavuoroisesti kuntien sosiaalialan käytäntöä ja oppilaitoksia. Osaamiskeskukset yhteistyörakenteena mahdollistavat kunnallista ja alueellista toimintaa palvelevan tiedon suunnitelmallisemman tuottamisen sekä tiedon kokoamisen ja välittämisen käytännön työhön.\nOsaamiskeskusten rahoituksen säilyminen tulo- ja menoarviossa esitetyllä tasolla vaarantaa tehokkaasti käynnistyneen tutkimus- ja kehittämistoiminnan jatkumisen. Sosiaalialan osaamiskeskusten johtajat ovat katsoneet, että laissa ja asetuksessa annetun laajan perustehtävän hoitamiseksi perusrahoituksen korotus vuodelle 2003 on välttämätön, jotta toiminta säilyisi edes tämänvuotisella tasolla. Valiokunnan käsityksen mukaan sosiaalialan osaamiskeskusten toiminnan rahoitusta tulisi edelleen kehittää erityisvaltionosuusjärjestelmän suuntaan.\nettä valtiovarainvaliokunta lisää momentille 33.32.39 sosiaalialan osaamiskeskusten toimintaan osoitettua määrärahaa.\nKöyhyyden ja syrjäytymisen ehkäisy\nValiokunta pitää myönteisenä, että talousarvioesityksessä on osoitettu erillismääräraha syrjäytymisuhan alaisten lasten ja nuorten palveluihin ja varhaiseen puuttumiseen osoittamalla rahaa kuntatason peruspalvelujärjestelmän vahvistamiseen. Erityisen huomion kiinnittäminen lasten ja nuorten ongelmien varhaiseen toteamiseen ja ongelmien kriisiytymisen ehkäisemiseen on hyvä keino edistää lasten ja nuorten hyvinvointia.\nValtioneuvoston keväällä antamassa ja eduskunnan kuluvana syksynä käsittelemässä selonteossa lasten ja nuorten hyvinvoinnista (VNS 4/2002 vp) todettiin, että hallitus osoittaa vuonna 2003 15 miljoonaa euroa syrjäytymisuhan alaisten lasten ja nuorten palvelujen vahvistamiseksi. Valtion talousarviossa määräraha on kuitenkin vain kolmannes selonteossa mainitusta. Valiokunta korostaa, että määrärahalla tulee parantaa lapsille suunnattujen peruspalvelujen, kuten neuvoloiden ja kouluterveydenhuollon, toimintaedellytyksiä, koska näiden palveluiden toimivuudella on selvä yhteys lasten hyvinvoinnin vahvistamiseen. Neuvoloihin ja kouluihin tulisi luoda moniammatillisia työryhmiä, jotka keskittyisivät lapsiperheiden palveluihin ennaltaehkäisyn ja varhaisen puuttumisen näkökulmasta. Valiokunta toteaa, että määrärahaa tarvitaan kipeästi palvelujen vahvistamiseen, koska erityistä tukea ja kasvatusta tarvitsevien lasten ja nuorten määrä on lisääntynyt voimakkaasti. Voimavaroja tarvitaan muun muassa kasvatus- ja perheneuvoloiden toimintaan.\nEdellä esitetyn perusteella valiokunta esittää,\nettä valtiovarainvaliokunta lisää momentille 33.33.32 syrjäytymisuhan alaisten lasten ja nuorten palveluihin osoitettua määrärahaa.\nValiokunta on eri yhteyksissä kiinnittänyt huomiota erityisesti sosiaaliturvan ensisijaisten etuuksien tason riittämättömyyteen, joka johtaa viimesijaisen sosiaaliturvan käyttöön. Vaikka toimeentulotukea saavien henkilöiden määrä on viime vuosina laskenut, on toimeentulotuen kesto saajaa kohden pidentynyt. Suuri osa asiakkaista on edelleen työttömyysturvan saajia, joiden ensisijaisen etuuden jälkeen jäävää tulova-jausta täydennetään toimeentulotuella. Asiakkaiden ikärakenne on muuttunut siten, että nuoria asiakkaita on aikaisempaa enemmän. Valiokunta tähdentää työllistymistä edistävien toi-mien ensisijaisuutta köyhyyden ja syrjäytymisen ehkäisyssä. Ensisijaisten etuuksien tasoa tulee korottaa siinä määrin, ettei viimesijaisiin etuuksiin tarvitse kuin poikkeuksellisesti turvautua, jos on oikeutettu ensisijaiseen etuuteen. Myös toimeentulotukea saavien asemaa tulee parantaa.\njäs. Hannu Aho /kesk (osittain)\nvaliokuntaneuvos Eila Mäkipäää


Säännöt/Jäsenyys - Peräseinäjoen Metsästysseura ry - rhy.fi\nPMS JÄSENYYS PÄÄPIIRTEITTÄIN: Johtokunta VOI hyväksyä jäseneksi henkilön: Joka omistaa maata seuran toiminta-alueella ja tekee niistä metsästysvuokrasopimuksen kaikelle metsästykselle tai asuu kunnan alueella. Myös perheenjäsen.\nSEURAN LIITTYMIS- JA JÄSENMAKSUT Liittymismaksut 80 € (ei maanom.) alle 18 v liittymismaksu 40€, maattoman kuntalaisen jäsenmaksu 55 €, maanomistajan 45 €. Vuosikorttijäsen 110 €. Ampumajäsenen vuosikortti 60 €, Pienpetovuosikortti 60 €.\nKuntalaisella tarkoitetaan seuran toimialuetta, eli entistä Peräseinäjoen kunnan aluetta.\nJos maanomistaja vuokraa maat seuralle, eikä itse käytä metsästysoikeuttaan, voidaan hänen sijastaan hyväksyä VUOSIKORTTI –jäseneksi henkilö riippumatta asuinpaikasta. Johtokunta päättää tapauskohtaisesti.\nAmpuma-vuosikortti voidaan myöntää kenelle tahansa, joka on halukas käyttämään rata-palveluita sekä valmis lakeja ja seuran sääntöjä noudattamaan, ja hankkii tarvittavat vakuutukset (esim. Suomen Ampumaurheiluliiton lisenssin). EI sisällä metsästysoikeutta.\nMuuta: Seuran normaalijäsenyys sisältää myös Suomen Metsästäjäliiton jäsenyyden (Jahti-lehti).\nJohtokunta ratkaisee asiat tapauskohtaisesti, eli mm. onko maanomistajajäsen vai ei. Käytännössä vaadittu n. 3 ha:n metsästyskelpoista pinta-alaa, mutta poikkeuksiakin on. Metsästyskausi (ja jäsenyys) on 1.8-31.7 –välinen aika. Ampumavuosikortti on vuosikohtainen, 1.1- 31.12. Seuralla on vuokrasopimukset n. 38000 ha:n alueista.


Pirjo jäi huumekoukkuun aikuisena – Alkuun käyttö oli puhdasta kokeilua, sitten viikonloppukäyttöä, pian hän huomasi olevansa täysin riippuvainen | Paikalliset | Viikkosavo\nPirjo Hattunen haluaa omalta osaltaan auttaa päihdeongelmien kanssa painivia, sillä hän tietää, millainen maailma se on. Inka Matilainen\nTyypillinen tarina päihderiippuvaisesta juontaa henkilön lapsuuteen tai nuoruuteen, jossa erilaiset aineet tupakasta alkoholiin ovat astuneet elämään, jo varhaisessa vaiheessa. Syitä on yhtä paljon kuin on ihmisiäkin, mutta kuopiolaisen Pirjo Hattusen (51) tarina on erilainen. Jopa yllättäväkin. Pirjo nimittäin sekaantui huumeisiin ”vasta” 35-vuotiaana.\nVuosi oli 2015. Pirjo muutti Kuopioon uuden rakkauden perässä. Takana oli jo toinen avioero ja elämä oli monella tavalla hukassa. Pahaa oloa helpottamaan löytyi muun muassa amfetamiini ja erilaiset pillerit. Nyt myöhemmin Pirjo kertoo olleensa myös kokeilunhaluinen.\n– Pari ensimmäistä vuotta meni kokeillen. Toiset pari vuotta meni viikonloppukäytöllä ja ennen kuin huomasinkaan, olin täysin riippuvainen.\nLyhyt tauko käyttöön tuli, kun Pirjo huomasi olevansa raskaana 42-vuotiaana. Tosin heti kun lapsi oli syntynyt, alkoi kamaa mennä lähes kaksin käsin ja sitä etsittiin vaikka kivien ja kantojen alta. Rahatilanne alkoi kiristyä. Samoin parisuhde. Mitään rikollista Pirjo ei koskaan tehnyt, mutta riitely kärjistyi niin, että viranomaiset alkoivat kiinnostua pienen lapsen hyvinvoinnista.\n– Sain huijattua viranomaisia vuoden verran, etten muka käytä mitään. Lopulta jäin kuitenkin kiinni. Rikosrekisteriä minulla ei ollut, mutta hyvin olisi voinut tulla.\nRaitistumisen tie käynnistyi vuonna 2015, kun lastensuojeluviranomaiset ilmoittivat, että kuopus otetaan huostaan. Se oli Pirjon pohjakosketus ja sattui niin valtavasti, että hän päätti tekevänsä, mitä tahansa saadakseen lapsensa takaisin.\n– Oman lapsen menettäminen tuntui niin pahalta, että vaikka motivaatio oli välillä täysin hukassa, en luovuttanut. Tiedän, että joillakin aineiden käyttäjillä lapsen menettäminen ei tunnu missään.\nLastensuojelun myötä oikeat ihmiset astelivat Pirjon elämään. Hänet ohjattiin hoitokoti Tuhkimoon ja sieltä löytyi muun muassa 12 askeleen ohjelma, jonka avulla Pirjo sai tietoisuuden muun muassa siitä, että päihderiippuvuus on sairaus. Nyt raittiita vuosia on takana 6 ja kuukausia kahdeksan.\n– Raitistumisessa helpoin osuus on jättää huumeet pois. Sitten se työ vasta alkaa. Täytyy puhdistaa oma ajatusmaailma ja osata täyttää tyhjyys, jonka aineiden poisjättäminen aiheuttaa. Siinä pitää uskaltaa katsoa omia heikkouksia, mutta myös vahvuuksia silmiin. Poltin tupakkaa 35 vuotta. Kun huomasin, että ohjelma toimii, jätin senkin pois.\nPirjo kertoo, että hänellä oli täysin normaali lapsuus ja nuoruus. Esikoisen hän sai 20-vuotiaana, ja kasvatti lapsesta ”yhteiskuntakelpoisen” kansalaisen, kävi itse töissä ja vietti arkista elämää.\nJälkikäteen Pirjo on löytänyt syyn huumeisiin sekaantumiseensa. Aikaisemmissa parisuhteissa muualla tapahtui ikäviä asioita, joita hän ei halua tarkemmin eritellä, mutta Kuopioon tullessa hän kuvailee olleensa hyvin rikki. Menneisyyden vainot kummittelivat ja huumeisiin oli hyvä paeta.\n– Aineista tuli ihana olo. Niihin oli helppo paeta.\nRaitistumisessa Pirjo uskoo häntä auttaneen vahvasti senkin, että hänellä on kokemusta ”tavallisesta elämästä”. Hän alkoi rakentaa itseään ja elämäänsä uudestaan 45-vuotiaana ja sai lapsensakin takaisin. Nyt hän opiskelee lähihoitajaksi mielenterveys- ja päihdepuolelle ja on myös kokemusasiantuntija.\n– Sellaisella henkilöllä joka on käyttänyt päihteitä aina, ei välttämättä ole esimerkiksi mitään tavallisia arjen taitoja. Minulla onneksi oli aiempaa tavallista elämää takana. Päihteiden jälkeinen elämä vaatii paitsi konkreettista uudenlaista rytmiä ja ohjelmaa sekä myös itsensä henkistä hoitamista. Itsesyytökset ovat alussa todella kovat, mutta anteeksianto itselle on se tärkein.\nTarinansa Pirjo haluaa kertoa, antaakseen toivoa muille ja muistuttaakseen, että päihteet voivat viedä kenet tahansa. Omalle tyttärellekin hän on avannut kokemustaan ikätasoisesti ja hän myös tubettaa 12:sta askeleesta.\n– Kaikista se ei näy ulospäin. Tilanne oli minunkin perheelleni ja ystävilleni järkytys, koska osasin pitää kulissit yllä. Jos voin yhtäkin ihmistä auttaa raitistumaan, niin silloin tiedän tekeväni oikeaa asiaa. Olen saanut raittiina niin paljon hyvää elämääni ja haluan sitä samaa hyvää jakaa muillekin. Uskon, että silloin saa myös hyvää takaisin.


Like Kustannus | Muistoissa sininen Maa\nAvaruusoopperan kiintotähden uutuusromaani dramaattisen ilmastonmuutoksen jälkeisestä 2100-luvun maailmasta.\n“Muistoissa sininen Maa on ihmiskuvaukseltaan ja kerronnaltaan Reynoldsin kunnianhimoisin teos. (…) Romaanin valloittavin aspekti on sen vilpitön luottamus parempaan huomiseen sekä ihmiskunnan kykyyn voittaa ongelmansa. Se on hieno sanoma nykyisen näköalattomuuden ja toivottomuuden keskellä.” – Toni Jerrman, Helsingin Sanomat\n“Reynolds yhdistää jälleen kiehtovalla tavalla teoreettisen fysiikan uusimpia trendejä ja jopa avaruusoopperaa. Tuloksena on vangitseva välähdys tulevaisuudesta, jossa ihmiskunta on onnistunut räjäyttämään itseään takaisin kivikauteen.” – Petja Savoila, Savon Sanomat\n“Jatkoa siis odotellessa, kun vain malttaisi.” – Karjalainen


470 MM, Barcelona: Lindgrenit 4:s - Venelehti.fi\n470 MM, Barcelona: Lindgrenit 4:s\nJoonas ja Niklas Lindgren päättivät Barcelonan MM-regatan neljäntenä.\nHe sijoittuivat 10 parhaan mitalilähdössä viidenneksi, ja juuri ennen heitä maaliin ehti Kroatian tiimi. Maat olivat ennen tätä päivää tasapisteissä, joten pronssi lipui Kroatiaan.\n– Mitali olisi ollut kiva. Kyllä tässä muutama päivä menee, ennen kuin osaamme iloita nelossijasta. Jos olisimme olleet viitosena ja nousseet neljänneksi, olisi fiilis eri, mutta kun meillä oli kolmossija pidettävänä, menee hetki totutella tilanteeseen. Eiköhän se tunnelma tästä kirkastu, Joonas ja Niklas Lindgren sanoivat.\nKaksikko sijoittui Perthin MM-kisoissa viime joulukuussa 22:nneksi. Neljäs sija on siis selkeä tasonnosto Lindgreneille, jotka maailmancupissa ovat jo totutelleet mitalilähtöihin.\n– Toki olemme valmentajamme Petri Leskisen kanssa tyytyväisiä tähän. Tulos näytti, että olemme olympiavalmisteluissa suurin piirtein aikataulussa. Sekä veneessä että kilpailemisessamme on vielä parannettavaa, mutta täytyy muistaa, että täällä tuli myös isoja onnistumisia.\nVaikka pronssi mitalilähdön myötä karkasikin, jättivät Lindgrenit vaikeissa olosuhteissa taakseen muun muassa tuoreen maailmanmestarin, Australian tiimin.\n– Klaarasimme mitalilähdön kunnialla. Tästä on hyvä jatkaa, veljekset totesivat.\nSuomen purjehdusmaajoukkueen valmennuspäällikkö Esko Rechardt myhäili tyytyväisenä Lindgrenien sijoitukselle.\n– Kavereilla alkaa olla suoritusvarmuutta, ja se näkyy. Toisaalta mitaleilta jääminen pitää huolen siitä, että nälkä säilyy. Lindgrenit eivät ole vielä näyttäneet kaikkea, Rechardt sanoi.\n– Heidän näkymänsä olympialaisten suhteen ovat erittäin mielenkiintoiset. Sekä 470 että Finnjolla ovat virittelyluokkia, joissa tehdään paljon kokeiluja ennen kuin paketti on kasassa. Lindgrenit ja Petri Leskinen ovat tehneet pari vuotta erittäin säntillistä työtä.\nRechardt pitää myös Finnjolla-purjehtija Tapio Nirkon viidettä sijaa erittäin positiivisena uutisena.\n– Hän näytti hyvän signaalin, että täältä tullaan, valmennuspäällikkö viittasi olympialaisiin.\nJoonas ja Niklas Lindgren purjehtivat perjantaina 14:nneksi ja toiseksi, mikä nosti heidät MM-kamppailussa ennen mitalilähtöä kolmanneksi.\n– Keli oli ensimmäisessä lähdössä hankala ja tuuli kääntyili paljon. Toisessa Joonaksella ja Niklaksella meni kaikki hyvin. Vain kultansa jo käytännössä varmistanut Australian tiimi ehti heidän edelleen, valmentaja Petri Leskinen sanoi.\nAustralialla on 20 pistettä, Ranskalla 39, Suomella 59 ja neljäntenä olevalla Kroatialla niin ikään 59 pistettä. Vaikka 10 parhaan mitalilähdössä jaetaan tuplapisteet, käy taistelu huomenna kuumana vain pronssista.\n– Meidän ja Kroatian lisäksi muutamalla muullakin on mahdollisuudet kiriä pronssille, joten meillä ei ole varaa lähteä Kroatian kanssa kaksintaisteluun. Uskon, että mitalilähdöstä tulee pitkälti vauhtikisa, kippari Joonas Lindgren arvioi.\n– Vedämme vain samalla tavalla loppuun asti. Se, että peli menee jännäksi, sopii meille.\n470-luokan suomalaiset superveljekset Joonas ja Niklas Lindgren ovat Barcelonan MM-kisoissa ennen päätöspäivää neljäntenä.\nHeillä on kasassa 43 pistettä, kun kolmantena olevalla Isrealin tiimillä on 37 ja toisena olevilla ranskalaisilla 35 pistettä. Lindgreneillä on siis vain kahdeksan pisteen matka MM-hopeaan. Kun 470-luokassa purjehditaan viimeisenä päivänä kaksi tavallista lähtöä ja vielä 10 parhaan mitalilähtö, on veljeksillä mahdollisuudet mihin vain.\n– Meillä ja israelilaisilla on yksi varaslähtö alla, joten emme voi riskeerata starteissa. Ensin vedämme kaksi lähtöä huolellisesti ja varmistamme paikan mitalilähdössä. Siellä voi sitten jo hakea vähän kaksintaisteluakin, Joonas Lindgren ennakoi.\nLindgrenit purjehtivat torstaina toiseksi ja kahdeksanneksi. He joutuivat odottelemaan tuulta pitkään rannalla, ja perjantaiksikin on luvassa kevyehköä keliä.\n– Olemme kisanneet koko regatan sillä ajatuksella, että jokainen päivä on ensimmäinen. Se on toiminut hyvin tähän asti, ja samalla taktiikalla lähdemme huomiseen, Lindgrenit kertoivat.\nAustralian tiimi johtaa kisaa ylivoimaisesti 14 pisteellään.\nJoonas ja Niklas Lindgren olivat yhä tiukasti 470-luokan mitalikamppailussa kiinni. He ottivat päivän ensimmäisessä lähdössä varaslahdön ja tulivat toisessa 11:ntenä maaliin. Kokonaiskilpailussa suomalaiset olivat viidentenä.\n– Pojat onnistuivat toisessa lähdössä taktisesti paremmin ja nousivat muutaman sijan loppua kohden, Lindgrenien valmentaja Petri Leskinen kertoi Barcelonasta.\nLindgreneillä (33 pistettä) on matkaa hopeaan vain viisi pistettä. Kilpailua ylivoimaisesti johtava Australian edustaja on kerännyt neljässä päivässä vain kahdeksan pistettä.\nLindgrenin veljekset olivat kolmen päivän jälkeen tiukasti 470-luokan mitalikamppailussa mukana. He kamppailivat tiistaina sijat 1 ja 11 ja olivat kokonaistilanteessa upeasti kolmantena.\n– Joonas ja Niklas taistelivat koko ajan uusiseelantilaisten kanssa. Lopulta he ehtivät maaliin pari veneenmittaa ennen vastustajaansa, valmentaja Petri Leskinen kuvaili jännitysnäytelmää.\n– Toisessa lähdössä tuuli oli todella kevyttä ja aallokko isoa.\nLindgrenit saivat pudottaa huonoimman tuloksensa eli 11. sijan pisteistään pois.\n470-luokan purjehtijat joutuivat odottelemaan tuulta Barcelonan MM-radalla pitkään, mutta pääsivät lopulta ajamaan yhden lähdön.\nJoonas ja Niklas Lindgren ehtivät maaliin oman karsintaryhmänsä kolmantena.\n– Joonas ja Niklas saivat huonon lähdön, kun japanilainen työnsi heidän veneestään kädellä vauhtia ja he jäivät hetkeksi paikalleen. Sen jälkeen pojat purjehtivat hienosti ja ottivat kärjen kiinni, Lindgrenien valmentaja Petri Leskinen kommentoi.\nPurjehtijat on jaettu kolmeen karsintaryhmään. Lindgrenit ovat alustavissa kokonaistuloksissa seitsemäntenä.\nVeljekset ovat totutelleet Barcelonan vellovaan aallokkoon huolella.\n– Tuuli on täällä yleensä kevyttä, mutta aallokkoa piisaa. Jos keli yltyy, ovat rannat heti pullollaan surffareita, Lindgrenit kertovat.\n– Uusi veneemme vaikuttaa tosi nopealta etenkin kevyen keskituulen ja keskituulen välissä. Tavoitteenamme on saada veneestämme aiempaa enemmän irti.\n470-luokan mestaruus on monen tiimin kauppaa. Ennakkosuosikeiksi Lindgrenit veikkaavat Australiaa, Kroatiaa, Israelia, isäntämaa Espanjaa ja Ranskaa.\n470 World Championships, Barcelona, Kilpailut, Lindgren, purjehdus


Rento saunasanko, tervanruskea – Ajanvietto kotona – Sauna & Spa | Mulletoi.com\nRennon alumiininen Saunasanko on valmistettu värilliseksi anodisoitusta alumiinista sekä lämpökäsitellystä bambusta. Sauna-astioiden sarjaan kuuluu kiulu, sanko, kauha sekä löylyvesikannu. Kannu sopii käytettäväksi myös löylytuoksuille.


Toimitilajohtaja - Kuntalehti\nHaku päättyy 30.11.2017\nKouvola on kestävällä tavalla kehittyvä n. 85 000 asukkaan kaupunki, jossa liikkuminen on sujuvaa ja asuminen edullista. Viihdyt varmasti monipuolisten palvelujen ja harrastusmahdollisuuksien sekä moni-ilmeisen luonnon keskellä. Tervetuloa työntekijäksi ihmeen hienoon Kouvolaan!\nTalous- ja rahoitusjohtaja Tuukka Forsell, puh. 020 615 9333 etunimi. sukunimi(at)kouvola.fi


Kirkosta eroamiset lisääntyivät liki 40 prosenttia nelivuotisjaksolla - Kotimaa | HS.fi\nKirkosta eroamiset lisääntyivät liki 40 prosenttia nelivuotisjaksolla\nKirkko pitää jäsentensä säilyttämistä keskeisenä haasteena\nKirkon pörssikäyrä ei näytä hyvältä. Siinä on tasaisen laskeva trendi, totesi kirkon tutkimuskeskuksen johtaja Kimmo Kääriäinen esitellessään kirkon nelivuotiskertomuksen jäsentilastoja torstaina.\nKirkkoherra Kiiski: "Töitä riittää niin kauan kuin on aikaa"


Sirkuspelle Hermanni - uusimmat sisällöt – yle.fi\nAihe: Sirkuspelle Hermanni\nRuotsiksi: Pelle Hermanni\nVoi änkeröinen – klassikkohahmo Pelle Hermanni saapuu pian valkokankaille Vesa Vierikon tulkitsemana\nTimo Koivusalo ohjaa uuden tulkinnan lastenklassikko Pelle Hermannista. Porilaisen Simo Ojasen kirjoittama Pelle Hermanni on tullut tunnetuksi Ylen Pikku Kakkosessa esitetystä tv-sarjasta. Pääosaa elokuvassa näyttelee Vesa Vierikko.\nPorin hyvinvointirahan saajat valittu – Pelle Hermannin puistoon koko perheen kesäteatteria\nRahaa myönnettiin 26 hankkeelle.\nHymyile, vaikka kaikki on paskaa! – Vuoden elokuvatapaus Joker näyttää maailman, jossa hyvällä asenteella ei enää pärjää\nMitä kaikkea Joker-elokuva on syönyt?\nEsiintymistä harjoitteleva, älä ole oma itsesi – ole joku ihan muu!\nEsiintymistaitoja voi kehittää heittäytymällä roolileikkiin.\nPelle Hermannin auto on visussa tallessa – kotimaisten harrastelijamuseoiden ihmeelliset aarteet paljastetaan tv:ssä\nYlen uusi sarja esittelee kattauksen Suomen erikoisimpia museoita.\nPelle Hermanni syntyi lasten toiveesta – isä keksi iltasadut omasta päästään\nKeijuihin ja menninkäisiin kyllästyneen isän päästä syntyi klassikko, joka on ilahduttanut suomalaisia lapsia jo 40 vuoden ajan.\nPelle Hermanni on Pikku Kakkosen suosituin hahmo – muistatko vielä hahmon hokeman lausahduksen?\nPelle Hermannin lisäksi Pikku Kakkosen kolmen suosituimman hahmon joukkoon ylsivät Ransu ja Rölli.\nPikku Kakkonen 40 vuotta – Pelle Hermanni, Ransu vai Katti Matikainen: Äänestä suosikkihahmoasi\nKuka Pikku Kakkosen hahmoista on suosikkisi? Katso videoita ja äänestä suosikkiasi.\nSananen – Kannattaako aikuistua?\nMiksi toiset saavat olla ikuisesti lapsia, ja karisma vaan kasvaa, ja toisten täytyy aikuistua? Yhdysvaltain presidentinvaalien aikaan tätäkin on kiva pohdiskella.\nTorstai 18.8.2016 (tv)\nVakuutusyhtiöt haluavat rakentaa vuokra-asuntoja. Maahanmuuttajat kasvattavat Suomen väkilukua. Sirkuspelle Hermanni ja Ransu-koira näyttelyssä Tampereella. Kalifornian metsäpalot leviävät. Sää on lämmintä.\n"Kiipeily on laji, jossa voima siirretään varpaiden ja sormien kautta kallioon"\nAntti Liukkonen on kalliokiipeilyn pioneereja. Mies on kiivennyt ja puhdistanut monet kalliot muita kiipeilijöitä varten. Yhden tärkeimmistä opetuksista hän sai 75-vuotiailta ranskalaisilta Pelle Hermanneilta.\nKirjurinluodon legendaarinen pienoisgolf-alue kaipaa uutta yrittäjää\nPorin Kirjurinluodossa sijaitseva pienoisgolf-alue on päässyt rapistumaan eikä sille ole löytynyt uutta omistajaa. Ratoja alueella on ollut jo 1950-luvulta saakka.\nSimo Ojanen: Näin syntyi Pelle Hermanni ja sille puisto\nKahden tyttären iltasatuhetket isän kanssa saivat aikaan sadun, joka on viihdyttänyt tuhansia ja taas tuhansia lapsia vuosikymmenien ajan. Sympaattisen Pelle Hermannin tarina kulki television kautta myös muun muassa puistoon, joka on nyt valittu Suomen parhaaksi leikkipaikaksi.\nPorin Pelle Hermannin puisto on paras: "Täällä on kaikenikäisille jotakin"\nYhteensä leikkimielisessä verkkoäänestyksessä annettiin lähes 4 500 ääntä.\nJyrki Kankaan nimikkoalue Porin Kirjurinluotoon\nPori Jazzin grand old man Jyrki Kangas saa nimeään kantavan tien tai alueen Kirjurinluotoon kaavoituksen yhteydessä.\nMiltä Hapsiaisen tai Pelle Hermannin näyttelijä oikeasti näyttää? Katso lapsuutesi sankareiden kuvat!\nMikä lastenohjelma on suosikkisi?\nLastenohjelmat jäävät mieleen aikuisuuteen asti ja jättävät hauskoja muistoja. Mikä on ollut sinun suosikkisi?\nPikku Kakkosen parhaita paloja 12 ensivuodelta.\nPelle Hermannin hurma ei haihdu\nPorilaisen Simo Ojasen luoma hahmo keräsi suurimman äänipotin television lastenohjelmien 50-vuotisjuhlaäänestyksessä. Näyttelijä Veijo Pasasen esittämä sirkuspelle voitti ylivoimaisesti.\nPelle Hermanni voitti television lastenohjelmien 50-vuotisjuhlaäänestyksen\nPelle Hermanni 50-vuotisjuhlaäänestyksen voittaja\nPelle Hermanni ja käkättävä kepakko kestävät aikaa – mikä lastenohjelma on jäänyt sinun mieleesi?\nPikku Kakkosen helmet kuten Pelle Hermanni ja Rölli pyörivät edelleen uusintoina televisiossa, ja ohjelmien tunnusmusiikki soi vuosienkin jälkeen monien päässä. Kerro, mikä lastenohjelma on tehnyt sinuun lähtemättömän vaikutuksen. Miten lastenohjelmat ovat muuttuneet omasta lapsuudestasi?\nSK: Kirjurinluotoon suunnitellun monitoimiareenan paikka auki\nPorissa Kirjurinluotoon suunnitellun monitoimiareenan sijainti on herättänyt kiivaan keskustelun. Satakunnan Kansan tekemän kyselyn mukaan osa Porin kaupunginvaltuutetuista vastustaa areenan sijoittamista Pelle Hermannin leikkipuiston viereen.\n"Monitoimiareena uhka Pelle Hermannin leikkipuistolle"\nPorin kaupunginpuutarhuri Ismo Ahonen pelkää, että Kirjurinluodon kärkeen suunniteltu monitoimiareena vaarantaisi suositun Pelle Hermannin leikkipuiston tulevaisuuden. Hän toivoo, että rakennuksen muita sijoittamisvaihtoehtoja tutkittaisiin vielä lisää.\nLasten suosikki Pelle Hermannin puisto täyttää 20 vuotta Porissa\nPorissa juhlistetaan 20 vuotta täyttävää Pelle Hermannin leikkipuistoa peräti neljän päivän ajan. TV-ruutuun kaikkien suomalaisten tuntema pelle ilmestyi jo 1970-luvun lopulta. Porilaiskirjailija Simo Ojasen luoma hahmo elää ja voi hyvin myös 2010-luvun Suomessa.\nHermanni välittää kaikenmoisista elukoista\nPelle Hermanni muistutus, etää kaikista tulee pitää huolta\nPelle Hermanni päihitti Hollywood-tähdet\nSydämen asialla -sarjan Glaude Greengrass, Matula, Pulmusten Al Bundy. Suosikkihahmot löytyvät suurimmaksi osaksi vanhoista sarjoista. Pelle Hermanni yllätti kiilamalla kärkeen.\nPelle Hermannin pätkiminen nosti turhan kohun keskustelupalstoilla\nPelle Hermanni on tärkeä osa Pikku Kakkosta vielä 2010-luvullakin. Tieto Hermannin seikkailujen lyhentämisestä sai nettikansan takajaloilleen torstaina. Paniikki on kuitenkin turha, sillä leikkaukset on tehty jo 90-luvulla, eikä uusia ole suunniteltu.\nTarkennus: Pelle Hermannia leikattiin jo 90-luvulla\nYlen TV2:n Pikku Kakkonen haluaa tarkentaa eilistä kohua vanhojen Pelle Hermanni-jaksojen tiivistämisestä. Jaksot leikattiin jo 90-luvulla eikä Pikku Kakkosella ole aikomusta tehdä muita muutoksia Hermanni-jaksoihin.\nPelle Hermannin isä surkuttelee nykylasten kiivastahtista elämää\nPikku Kakkonen leikkaa suositun lastenohjelman Pelle Hermanin verkkaista juonenkulkua vikkelämmäksi nykylasten tarpeisiin.\nPelle Hermannia pätkitään nopean nykylapsen tarpeisiin\nNykylapselle voi tarjota pitkälti samanlaista tv-ohjelmaa kuin 80-luvun lapselle. Kiivastahtisemmaksi muuttunut maailma vaatii kuitenkin viihteeltäkin vauhtia, ja niinpä esimerkiksi Pelle Hermannin tarinoiden verkkainen juonikuljetus on leikattu vikkelämmäksi.\nPelle Hermannin puisto rapistuu silmissä - katso kuvat!\nPorin kaupungin ylpeys, lasten rakastama Pelle Hermannin leikkipuisto Kirjurinluodossa on päässyt huonoon kuntoon. Sään, ilkivallan ja luonnollisen kuluman rapistamat leikkivälineet kaipaisivat kipeästi ehostusta ennen kuin on liian myöhäistä.\n"Kirjuri ei kaipaa maksullista huvipuistoa"\nSimo Ojasella ja Hannes Tiiralla on vahva kytky Kirjurinluotoon. Kirjailijakaksikko ei juurikaan innostu ajatuksesta, että porilaisten olohuoneeseen rakennettaisiin kaupallista "hurlumhöötä".\nPorin Kirjurinluotoon kaavailtiin isoa Angry Birds -teemapuistoa\nPorin Kirjurinluotoon suunniteltiin isoa Angy Birds -teemapuistoa. Yle Satakunnan saamien tietojen mukaan Kirjurinluoto haluttiin kuitenkin pitää maksuttomana vapaa-ajan virkistyskeitaana. Ison teemapuiston sijaan kaupunkiin tuli kolme pientä Angry Birds -leikkipuistoa.\nPikku Kakkosen näyttely herättää lasten ja vanhempien muistot\nLastenkulttuurikeskus Rullan näyttelyssä on hahmoja Pikku Kakkosen koko ajalta. Mukaan mahtuvat niin Pelle Hermanni kuin Tuttiritarin hevonenkin.\nPelle Hermanni valittiin kaikkien aikojen lastenohjelmaksi\nSirkuspelle Hermanni on voittanut selvin luvuin YLEn ja Meidän Perhe -lehden järjestämän kilpailun kaikkien aikojen lastenohjelmasta. Sarja oli porilaiskirjailija Simo Ojasen käsikirjoittama. Porin Kirjurinluodossa sijaitsee myös Pelle Hermannin -puisto.\nPelle Hermannista kaikkien aikojen lastenohjelma\nSirkuspelle Hermanni on valittu YLEn ja Meidän Perhe -lehden äänestyksessä kaikkien aikojen lastenohjelmaksi. Melankolinen klovni vei lähes neljänneksen äänistä.\nAika monta pelleilyä mahtuu yhteen elämänloikkaaan.\nNäin Hermannia tehtiin\nKurkistus Sirkus Hepokatin kulisseihin vuonna 1984.\nHermanni tekee hammastaikoja\nAvuksi löytyy äitiliinin hammastaikaresepti.\nHermanni yrittää kosia Sylviaa\nHermanni on päättänyt tehdä Sylviasta rouva Hermanskan.\nYksinäisyyttä poteva Hermanni saa koirakuumeen.\nHermanni ja naurukone\nKeksijänero Do Re Mi van Ampeeri on keksinyt naurukoneen.\nHermanni ei saa unta\nHermannin päässä pyöri liikaa ajatuksia.\nTaikuri Max kaipaa Hermannilta psyykkaus- ja pyykkäysapua.\nStiff Competition for Children's TV Audiences\nThe competition is heating up for television's pint-sized audiences, as pay television channels are offering an increasing number of children's programmes.\nHermanni ja sirkustarkastaja\nHermanni hoitaa kukkaa\nKukkaneiti vaikuttaa pelkäävän pimeää.\nPikku Kakkosen tekijät uskovat ohjelman kestävän kilpailua\nPikku Kakkosen tekijät uskovat, että hyväksi havaittu perusidea kantaa kilpailun kiristyessäkin.


Olympiastadionin kiekko-ottelussa oli tilaa - Urheilu | HS.fi\nOlympiastadionin kiekko-ottelussa oli tilaa\nJääkiekon EM-sarjan kylkiäiseksi runnottu Suomi–Venäjä ei ollut aivan samanlainen yleisömenestys kuin HIFK:n ja Jokerien koitos viime lauantaina puhumattakaan Helsingin SM-liigaseurojen kohtaamisesta Olympiastadionilla vuosi sitten.\nVenäjän kiekkojoukkueen kannattajat pitivät tunnelmaa yllä Olympiastadionin ottelussa. (KUVA: Vesa Koivunen)\nJulkaistu: 9.2.2012 20:45\nJääkiekon EM-sarjan kylkiäiseksi runnottu Suomi–Venäjä ei ollut aivan samanlainen yleisömenestys kuin HIFK:n ja Jokerien koitos viime lauantaina puhumattakaan Helsingin SM-liigaseurojen kohtaamisesta Olympiastadionilla vuosi sitten. Torstain ottelun virallinen katsojamäärä oli 25 036.


Voittajien varjot | Tieto | E-kirja | Kokeile maksuttomasti!\nAsta Leppä - Voittajien varjot maksuttomasti\nTietoa kirjasta Voittajien varjot\nKuuntele heti vaiheakas tieto Voittajien varjot, minkä kera koet ainutlaatuisia fiiliksiä. Kirjan teki Asta Leppä. Kyseinen tieto pitää sisällään 148 sivua, minkä kanssa iloita vaikka moni hetki. Tämän kirjan kanssa ei ole onneksi välttämätöntä taipua yksin luettavaan versioon, vaan tarjolla on lisäksi 0:00:00 h pituinen äänikirja. Tämä kirja ei rajoita lukijaansa nauttimaan kirjasta ainoastaan silloin kun pystyt lukemaan, puolestaan voit nyt nauttia kirjasta milloin mielit esimerkiksi pyöräilessä. Tätä kirjaa lukee tuntematon. Teos on alunperin julkaistu 2017-08-15 julkaisijan Kirjapaja toimesta. Pane alulle saman tien äänikirjoihin sekä e-kirjoihin tutustuminen ja pystyt iloitsemaan kirjoista tyystin uudenaikaisella tavalla. Tämä kaikki toimii mukavasti, jos ainoastaan omistat älypuhelimen. Äänikirjasovellukset toimivat tavallisesti kiinteällä maksulla, jolla kykenet kuuntelemaan määrättömästi lukuisia äänikirjoja tai lukemaan mukaansatempaavia e-kirjoja. Paras käyttäjälle on että, miltei kaikki sovellukset tarjoavat ilmaista kokeilujaksoa ja tällä tavalla saatat vapaasti kokeilla kahden viikon ajan kirjoja sekä päättää onko palvelu juuri sinulle kelp.


Sinita - Milloin nimipäivä?\nKokeile nimikoneesta nimeen Sinita\nKaikkiaan etunimi Sinita on 5 naisella.\nVoit ehdottaa nimelle Sinita epävirallista nimipäivää\nNimellä Sinita ei ole virallista eikä epävirallistakaan nimipäivää suomalaisissa nimipäiväkalentereissa.\nEhdotettu nimi: Sinita\nSinita sopii seuraavaan viralliseen nimipäivään: *valitse