Luomupeltoala jakautuu maakunnittain epätasaisesti – kolme keskeistä syytä nousee esiin - ePressi\nLuomupeltoala jakautuu maakunnittain epätasaisesti – kolme keskeistä syytä nousee esiin\nLuomua tuotetaan ympäri Suomea, mutta luomupeltoaloissa on merkittäviä eroja maakuntien välillä. Tuoreessa tutkimuksessa tunnistettiin tekijöitä, jotka selittävät alueellisia eroja.\nSuomessa luomutuotantoala on kasvanut tasaisesti, vuonna 2020 luomualan osuus oli noin 14 prosenttia. Luomutuotantoalan osuus on merkittävästi suurempi itäisessä Suomessa, välillä 15–25 prosenttia. Pohjois-Karjala yltää ainoana maakuntana yli 25 prosentin pinta-alaan. Läntisessä Suomessa luomutuotantoalan osuus jää alle 15 prosentin.\n”Näiden erojen taustalla olevien syiden tunnistaminen on tärkeää, jotta luomualaa kasvattavia toimenpiteitä osataan kohdentaa oikein”, painottaa väitöskirjatutkija Susanna Kujala Helsingin yliopiston Ruralia-instituutista.\nAlueellisia eroja selittävät useat eri tekijät\nKorkeimpia luomuosuuksia omaavia maakuntia yhdistää Suomessa muun muassa pitkä perinne luomutuotannon parissa, alueen maidontuotantovaltaisuus sekä tukien tärkeys luomuun siirryttäessä. Muita selittäviä tekijöitä ovat muun muassa tilojen keskimääräistä suurempi koko sekä keskimääräistä monipuolisemmat markkinat.\n”Keskimääräistä alhaisempia luomuosuuksia selittävät esimerkiksi alueen viljanviljelyvaltaisuus, tukien merkityksen vähäisyys luomuun siirtymisen syissä sekä pitkän luomuperinteen puuttuminen alueelta”, kertoo Susanna Kujala.\nTarvitaan sekä tukia että markkinoihin keskittyviä toimenpiteitä\nEU:ssa on pyritty edistämään ruokajärjestelmien kestävyyttä sekä maaseutualueiden kehitystä luomutuotantoalaa lisäämällä. Suomessa tavoitteena oli, että luomuhyväksytyn peltoalan osuus olisi 20 prosenttia kokonaispeltoalasta vuoteen 2020 mennessä. Vaikka luomuala kasvoi tasaisesti, tavoitetta ei saavutettu. Uutena tavoitteena on kasvattaa luomuviljelyalaa 25 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä.\n”Luomualan kasvutavoitteiden saavuttamiseksi olisi tärkeää toteuttaa erilaisia luomutuotannon edistämiseen tähtääviä toimenpiteitä. Joillain alueilla tuet toimivat hyvänä kannustimena siirtyä luomutuotantoon, toisilla taas markkinatilanteen kehittyminen vaikuttaa enemmän. Joillain alueilla puolestaan aktiivisten luomutoimijoiden näyttämä esimerkki tai koulutus voi toimia parhaiten. Maamme maakunnat eroavat monella tapaa toisistaan, joten on luonnollista, että erilaiset tekijät vaikuttavat luomutuotannon kehittymiseen eri alueilla. Kuntatasolla tarkasteltuna alueelliset erot voisivat olla mahdollisesti vielä kirjavampia, mitä olisi jatkossa kiinnostavaa ja tärkeää tutkia”, korostaa Susanna Kujala.\nTutkimuksen tavoitteena oli tunnistaa tekijöitä, jotka vaikuttavat näiden luomuviljellyn peltoalan osuuksien selviin alueellisiin eroihin. Mahdollisimman monipuolisen kokonaiskuvan saamiseksi aineistona käytettiin sekä luomutuottajille lähetetyn kyselyn tuloksia, kirjallisuutta että virallisia tilastoja, joita tarkasteltiin kvalitatiivisen vertailevan analyysin (QCA) avulla. Tutkimus sai rahoitusta Suomen kulttuurirahastolta sekä Suomen Akatemialta ja tutkimuksessa hyödynnettyä kyselyä rahoittivat Maa- ja metsätalousministeriö sekä Luomuinstituutti.\nLisätietoja: väitöskirjatutkija Susanna Kujala, Ruralia-instituutti, p. +358 50 415 1158, [email protected]\nMaatalousTiede ja tutkimus\nLuomuinstituutti on verkosto, jonka koordinaatioyksikkö toimii Luonnonvarakeskuksen tutkimusyhteistyöpaikassa Mikkelin yliopistokeskuksen yhteydessä ja Viikin kampuksella Helsingissä. lnstituutin tutkimus- ja kehittämistoiminta tehdään tutkijaverkostossa, jonka muodostavat Helsingin yliopiston sekä Luonnonvarakeskuksen tutkijat ja asiantuntijat.


Usko ja elämä - Sana sunnuntaiksi 21.2.2016 07:00 | Päivämies\nJeesus on matkustanut päätoiminta-alueensa ulkopuolelle, Välimeren rannikolle, Tyroksen ja Sidonin seuduille. Tällä matkalla oli oma merkityksensä Jumalan suunnitelmissa.\nEräässä kanaanilaisessa kodissa oli suuri hätä ja siellä tarvittiin apua. Jumala kuulee lupauksensa mukaan apua tarvitsevan hätähuudot: ”Huuda minua avuksi hädän päivänä! Minä pelastan sinut, ja sinä kunnioitat minua.” (Ps. 50:15.)\nÄidin hätä ja rukous\nLapsen sairastuminen koskettaa syvästi, usein aivan erityisesti äitiä. Paha henki oli saanut kanaanilaisen äidin tyttären valtoihinsa. Voimme vain aavistella äidin tuntoja pahan hengen kourissa kamppailevan tyttären vierellä. Äiti oli varmasti tehnyt kaikkensa, mutta mikään ei ollut auttanut. Omat mahdollisuudet olivat menneet.\nTällaiseen tilanteeseen Jeesus tulee opetuslapsineen. Äidin hätä purkautuu huutona: ”Herra, Daavidin Poika, armahda minua! Paha henki vaivaa kauheasti tytärtäni.” Pakanaäiti osasi kutsua Jeesusta profeettojen ennustamana Daavidin Poikana. Mistähän hän oli saanut tämän ymmärryksen?\nEvankeliumista voimme lukea, että Tyroksen ja Sidonin alueilta oli lähtenyt ihmisiä kuuntelemaan Jeesusta (Mark. 3:8). He olivat uskoneet ”suu auki” ja kertoneet uskostaan. Oli siis olemassa auttaja, joka voi auttaa silloinkin, kun mistään muualta apua ei löydy. Äiti tuo hätänsä Jeesukselle. Hän tunnustaa olevansa täysin armon varassa.\nMeistä saattaa tuntua merkilliseltä Jeesuksen suhtautuminen avun tarvitsijaan. Näyttää siltä, että hän ei edes kuule äidin hätähuutoa. Siltä se tuntui opetuslapsistakin. He pyysivät Jeesusta tekemään jotakin tilanteen ratkaisemiseksi. Jos Jeesuksen suhtautuminen tilanteeseen tuntuu oudolta, vielä kummallisempi tuntuu olevan Jeesuksen vastaus: ”Ei minua ole lähetetty muita kuin Israelin kansan kadonneita lampaita varten.” Äiti ei kuulunut Israelin kansaan. Eikö Jeesuksen apu kuulunutkaan hänelle?\nJeesuksen tarkentava vastaus ei myöskään tunnu lisäävän äidin mahdollisuuksia saada apua. Jeesus puhuu lapsista ja koiranpennuista. Leipää ei pidä heittää koiranpennuille vaan se kuuluu lapsille! Äiti ymmärtää, että koiranpentu tarkoittaa häntä.\nUsko on lujaa luottamusta (Hepr. 11:1). Usko ylittää järjen asettamat rajat. Heprealaiskirje kertoo Abrahamin uskosta. Hän luotti Jumalaan niin vahvasti, että ”hän päätteli, että Jumala kykenee jopa herättämään kuolleen, ja niin hän sai poikansa takaisin” (Hepr. 11:19).\nJeesus koetteli äidin uskoa. Äidin vastaus kertoo hellittämättömästä uskosta, joka turvautuu yksin Jumalan armoon. Lapsen oikeutta leipään hänellä ei ollut, mutta koiranpenikoiden saamat leivänmurut, armopalat, riittäisivät hänelle.\nKoettelemuksilla on aikansa. Kulta otetaan pois ahjosta, kun kuona on palanut ja valaja näkee puhtaan kullan pinnassa oman kuvansa. Äidin usko ei horjunut koettelemuksissa.\nJeesus joutui nuhtelemaan opetuslapsiaan monet kerrat uskon vähyydestä. Vain kaksi kertaa Raamattu mainitsee Jeesuksen antaneen tunnustusta suuresta uskosta: tälle pakanaäidille sekä toiselle pakanalle, Kapernaumin sadanpäällikölle, joka pyysi ja sai avun palvelijalleen (Matt. 8:10).\nJumala on sekä vanhurskas että laupias. Luther yhdistää nämä Jumalan kaksi ominaisuutta: ”Jumalan täytyy jäädä siinä sanassansa vanhurskaaksi, että sinä olet syntinen; siispä sinunkin sopii käyttää hyväksesi kaikkien syntisten oikeutta, jonka Jumala on heille antanut, nimittäin syntien anteeksiantamusta: näin sinä et ainoastaan penikoiden tapaan saa syödäksesi pöydän alla olevia muruja, vaan olet myöskin lapsi ja Jumala on sinun omanasi.” (Kirkkopostilla, Toinen paastonajan sunnuntai.)\nKannattaahan uskoa! Uskolle on luvattu sekä ajallisen että iankaikkisen elämän siunaus.\nPäivän evankeliumiteksti: Matt. 15:21–28\nBiblia: Jeesus läksi sieltä ja poikkesi Tyron ja Sidonin maan ääriin. Ja katso, Kanaanean vaimo, joka niistä maan ääristä oli tullut, huusi häntä, sanoen: Herra, Davidin poika, armahda minua: minun tyttäreni vaivataan hirmuisesti perkeleeltä. Mutta ei hän sanaakaan häntä vastannut. Niin hänen opetuslapsensa tulivat ja rukoilivat häntä, sanoen: eroita häntä sinustas; sillä hän huutaa meidän jälkeemme. Niin hän vastaten sanoi: en ole minä lähetetty, vaan kadotettuin lammasten tykö Israelin huoneesta. Mutta se tuli ja kumarsi häntä, sanoen: Herra, auta minua. Niin hän vastaten sanoi: ei ole sovelias ottaa lasten leipää ja heittää penikoille. Niin se vastasi: totta Herra, syövät kuitenkin penikatkin niistä muruista, jotka heidän herrainsa pöydältä putoovat. Silloin Jeesus vastaten sanoi hänelle: oi vaimo, suuri on sinun uskos, tapahtukoon sinulle niinkuin sinä tahdot. Ja hänen tyttärensä tuli sillä hetkellä terveeksi.\nRaamattu 1992: Lähdettyään sieltä Jeesus meni Tyroksen ja Sidonin seudulle. Siellä muuan kanaanilainen nainen, sen seudun asukas, tuli ja huusi: ”Herra, Daavidin Poika, armahda minua! Paha henki vaivaa kauheasti tytärtäni.” Mutta hän ei vastannut naiselle mitään. Opetuslapset tulivat Jeesuksen luo ja pyysivät: ”Tee hänelle jotakin. Hän kulkee perässämme ja huutaa.” Mutta Jeesus vastasi: ”Ei minua ole lähetetty muita kuin Israelin kansan kadonneita lampaita varten.” Silti nainen tuli lähemmäs, heittäytyi maahan Jeesuksen eteen ja sanoi: ”Herra, auta minua!” Mutta Jeesus sanoi hänelle: ”Ei ole oikein ottaa lapsilta leipä ja heittää se koiranpenikoille.” ”Ei olekaan, Herra”, vastasi nainen, ”mutta saavathan koiratkin syödä isäntänsä pöydältä putoilevia palasia.” Silloin Jeesus sanoi hänelle: ”Suuri on sinun uskosi, nainen! Tapahtukoon niin kuin tahdot.” Siitä hetkestä tytär oli terve.


Koivurinne (Vantaa) – Wikipedia\nNäkymä Vantaan Koivurinteestä.\nKoivurinne (ruots. Björkbrinken) on pientaloalue Länsi-Vantaalla Petikon kaupunginosassa Vihdintien itäpuolella.\nAlue on kuulunut Hämeenkylään. Vanhin asutus on Nybackan torppa, mutta alueella on myös uusia omakotitaloja. Asuinalueen nimi johtuu tilan nimestä Björkeberga (1930). Siitä annettiin 1959 tiennimi Koivurinteentie, jonka tienhoitokunta lyhensi 1970 muotoon Koivurinne. Nimi on laajentunut tarkoittamaan koko Vihdintien itäpuolista asutusta, joka vielä 1960-luvulla katsottiin kuuluvaksi Askelaan, nykyiseen Askistoon. 1974 alkaen Koivurinne on kuulunut Petikon kaupunginosaan.\nAlueelle on tullut voimaan asemakaava (2011), joka sisältää satakunta uutta pientalotonttia kaupungin maille Koivurinne-tien molemmin puolin. Virkistysalueelle Brenstakanniitylle on kaavassa esitetty hulevesialtaita. Uudet tulevat kadut on nimetty eri koivulajeista (Hieskoivuntie, Loimaankoivuntie, Pirkkalankoivuntie, Taalainkoivuntie jne.)\nAlueella sijaitsee Marttatupa, joka on siirretty tänne Helsingin Rajasaaresta. Palvelut ovat Askiston puolella (kauppa, koulu, päiväkoti ym.), jonne johtaa kevyen liikenteen alikulku. Vihdintieltä kulkevat bussit sekä Helsinkiin että Martinlaakson kautta Myyrmäkeen.\nAlueen pohjoispuolinen Koivurinteenpuisto jää virkistyskäyttöön kuten myös alueen keskelle jäävä Puunhakkaajanmäki.\nLäheinen Friimetsä on yleiskaavassa osoitettu tiiviisti rakennettavaksi pientaloalueeksi, mutta sen asemakaavoitus ei ole vielä alkanut. Katuyhteydet sinne tulisivat sekä Vihdintieltä Askiston liittymästä että Pyymosantieltä Petikon suunnasta.\nKoivurinne 1 -asemakaava, kaupunginvaltuusto 31.1.2011.\nNoudettu kohteesta https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Koivurinne_(Vantaa)&oldid=16692026\nSivua on viimeksi muutettu 15. elokuuta 2017 kello 21.36.


Tulossa heinäkuussa @kulttuurikauppila 'ssa 🎣🎣🎣 Leinonen on kuvannut Perämeren kalastajia vuodesta 2014. Valokuvia on julkaistu mm. toukokuun @yhteishyva lehdessä. #iissäonideaa #suomunousuun #perämeri #kalaaiista\nLauantaina 15.6.2019 🎣☀ Kala- ja maalaismarkkinat Iin Huilingissä klo 10-16. ➡Ohjelmassa mm.: onkikilpailu, pelimannien konsertti, yhteislaulua, lähiruokatuottajia, puutarhatietoutta, poniajelua. ➡Tapahtuman järjestää Osuuskunta Team Kala, verkkosivut: kalaaiista.fi #iihappens #kalaaiista #huilinki #wanhahamina #iissäonideaa\nNappaa vinkit 🍃🍃🍃kesäretkeilyyn Visit Ii -esitteestä, joita jaossa Iin alueen matkailutoimijoilla sekä Oulun turisti-infossa. ➡Kartta ladattavissa myös verkossa: visitii.fi/kartta #iissäonideaa #iihappens #kesäloma #lähiluonto #retkeilypäivä #matkailuvinkit\nKeskiviikkona 5.6. Kotiseutumuseon keppariradan avajaiset 😍🦄🐎 klo 14. Rata on käytettävissä koko kesän museon aukioloaikoina. Huikean hienon radan valmisti @ii_paja lasten toiveiden ja piirrosten pohjalta. #visitii #iihappens #iinkotiseutumuseo #kepparirata #huilinki\nHyvinvointia, musiikkia ja sporttailua tarjolla kaiken ikäisille Valtarin Areenalla ➡ la 25.05.2019 klo 9:30 - 16 . . . . #vapaapääsy #iissäonideaa #iihappens #hyvinvointifoorumi #ValtarinAreena\nTulossa näyttely Talvivaaran kaivoksesta paikallisten asukkaiden, aktivistien, kalastajien ja kalojen näkökulmasta. ➡Avajaiset 31.5.2019 klo 17-19 . . 📸: @kulttuurikauppila #visitii #iihappens #taidenäyttely #vapaapääsy\nEhdota vuoden iiläistä 2019 ➡verkossa: ii.fi/ehdota 31.5.2019 mennessä. Kunnanhallituksen valitsema ja nimeämä #vuodeniiläinen julkistetaan kotiseutuviikon pääjuhlassa 7.7.2019. #iissäonideaa #iihappens\nHiastinhaaran lintutornilla on lainakiikareita, jos omia ei ole! ☀😎 Nyt on paras aika bongata kevään muuttolinnut.Viime viikolla lintuharrastajat bongasivat 64 eri lintulajia 🤩, montako sinä spottaat? #iissäonideaa #visitii #hiastinhaara #pohjoisii #iihappens #lintubongaus\nHuomenna lauantaina 27.4.2019 IiPajalla mahdollisuus tuunata itselle kesäfarkut 😎 Lisää viikonlopun menovinkkejä: ii.fi/kalenteri #iihappens #iissäonideaa #tuunataantyötä


Metsän henki 2/2016 by UPM Metsä - Issuu\nSIEMENESTÄ TERHAKAKSI TAIMEKSI 20 PARISSA VUODESSA\nLÄHIPUUTA KAUKAALLE LIISA NISKASEN METSISTÄ 22\nLEIMIKKO FSC® SERTIFIOITUUN METSÄÄN\nUPM METSÄN LEHTI METSÄNOMISTAJILLE 2/2016\nTULEVAISUUDEN TUKKIPUUT Laadukas taimi on investointi metsäomaisuuden hoitoon. 14\nMETSÄKUVA KUVA: REIJO NENONEN / VASTAVALO.FI | TEKSTI: SAMI OKSA\nKISSANKÄPÄLÄ KESTÄÄ KYLMÄÄ JA KUUMAA KOSTEILLA, KYLMILLÄ, kuumilla ja\nmuilla äärevillä kasvupakoilla viihtyvät lajit ovat vuosituhansien aikana sopeutuneet elinympäristöönsä. Harjujen paahderinteillä keväinen auringonpaiste nostaa päivälämpötilat korkeiksi mutta yöllä hallakin saattaa käväistä. Kissankäpälä (Antennaria dioica) viihtyy näissä äärevissä olosuhteissa. Sen lehtien ja varsien pehmeät karvat suojaavat kasvia kylmältä\nMETSÄN HENKI 2/16\nja hidastavat haihduntaa lehdistä kuumalla. Tiivis, maanmyötäinen kasvutapa vähentää haihduntaa kasvin tyveltä. Kuivina aikoina kissankäpälän lehdet kiertyvät rullalle, mikä edelleen vähentää haihduntaa. Valkeat karvat todennäköisesti myös heijastavat auringonsäteilyä ja lämpöä pois kasvista. Monista paahdelajeista poiketen kissankäpälän juuret eivät kuitenkaan ulotu erityisen syvälle.\nKissankäpälä Antennaria dioica Kissankäpälä kukkii kesä– heinäkuussa. Kasvin pörröiset ja karvaiset kukintomykeröt ovat kuin kissan tassuja. Kissankäpälä on yleinen koko Suomessa. Tiheimmin se kasvaa maan kaakkois-, itä- ja pohjoisosassa. Sitä tavataan laajalti myös muualla Euroopassa.\n”YMPÄRISTÖN HUOMIOIMINEN VAIKUTTAA AIVAN KAIKKEEN.”\n2 5 6 7 8 13 19 22 27 30 33\nUPM:n ympäristöasiantuntija Matti Maajärvi antaa kolme ympäristövinkkiä metsänomistajille.\nLEDARE PÄÄTOIMITTAJALTA UUTISET TULEVAISUUS: FLUFF-SELLU VIERASKYNÄ: KAROLIINA NIEMI METSÄNOMISTAJA: LIISA NISKANEN KYSYMYS & VASTAUS: ERI PUULAJIT SELLUN RAAKA-AINEENA METSÄPALVELUT: UPM PROMETSÄ LAKI & ASIANTUNTIJA: AVIO-OIKEUS & SUKUPOLVENVAIHDOS\nKANSI: PIENESTÄ SE PUUKIN PONNISTAA\nMetsän tuotto pohjustetaan jo taimitarhalla.\nPuun kasvuun ja ominaisuuksiin vaikuttaa merkittävästi siemenen alkuperä.\nSI SIEMENESTÄ 20\nTERHAKAKSI TAIMEKSI TE PPARISSA VUODESSA\nLEIMIKKO FSC®SERTIFIOITUUN METSÄÄN\nSuunnittelu vaatii tarkkaa silmää maastossa.\nKERRO, MITÄ MIELTÄ OLET LEHDESTÄMME Löydät Metsän henki -lehteen liittyviä aineistoja myös näistä kanavista: W W W. M E T S Ä M A A I L M A . F I\nLähetä palautetta ja juttuvinkkejä lehdestämme osoitteeseen\nVihreän kullan maa OTSIKKO SAATTAA KUULOSTAA kuluneelta, mutta sellainen se ei ole. Suomen Tullin viimeisimmän vientitilaston ykköspaikan lunasti usean vuoden tauon jälkeen metsäteollisuus. Puu- ja paperiteollisuuden osuus Suomen viennistä oli lähes 22 prosenttia. Keskustelu biotaloudesta ja jo tehdyt investointipäätökset viittaavat vahvasti siihen, että taso säilyy tulevaisuudessa vähintäänkin samana. UPM:n jo toteuttamat sekä muiden rakenteilla olevat ja suunnittelemat tehdasinvestoinnit nostavat vuosittaista puunkäyttöä vähintään 10 Mm3. Muilla toimialoilla ei ole vastaavia merkkejä toimeliaisuuden kasvusta.\nSuomen puuvarat ovat vahvat. Metsämme kasvavat yli 100 Mm3 vuodessa, enemmän kuin koskaan aiemmin. Kasvukauden kiivaimpaan aikaan kasvu on jopa 3 Mm3 päivässä, ja tätä kasvua voidaan edelleen kiihdyttää. Tehostamalla ja oikea-aikaistamalla metsissä tehtäviä toimenpiteitä voidaan metsien kasvua sekä kestävästi käytettävissä olevaa puumäärää lisätä vielä merkittävästi. Raaka-ainetta metsäteollisuuden kasvaviin tarpeisiin siis riittää, kun pidämme huolen, että säilytämme metsien hoidon ja käytön tason korkeana. PUUTA RIITTÄÄ –\nKEHITÄMME JATKUVASTI OMAN henkilöstömme sekä yrittäjäverkostomme osaamista, jotta asiantuntemuksemme ja työmme laatu säilyy korkealla tasolla ja välittyy asiakkaillemme kaikissa tilanteissa heidän ja heidän metsiensä parhaaksi. Henkilöstömme kokemus, ajantasainen osaaminen ja kiinnostus metsien hyvinvointiin on yksi tärkeimmistä asiakaseduista. Haluamme auttaa metsänomistajia niin metsänomistamisen kuin metsän kierron kaikissa vaiheissa. METSÄTEOLLISUUDEN INVESTOINTIEN ANSIOSTA\nmetsänomistajilla on hyvät edellytykset aktiiviseen metsänomistamiseen, metsän tuottoa lisääviin toimenpiteisiin metsän kaikissa ikävaiheissa ja myös mahdollisuudet uusiin metsällisiin investointeihin. Aktiivista kesää!\nAKTIIVINEN JA VASTUULLINEN\nmetsänhoito luo perustan hyvälle puuntuottokyvylle ja siten tuottavaan metsänomistamiseen. Metsänhoidon toteutuneet pinta-alat jäävät kuitenkin edelleen jälkeen suositusten mukaisesta tasosta. Tehostaminen edellyttää, että niin hoitotoimenpiteet, harvennus- ja uudistushakkuut kuin metsän uudistamistyötkin tehdään oikea-aikaisesti silloin, kun metsä sitä vaatii. Metsänomistaja voi omilla päätöksillään vaikuttaa puiden kasvunopeuteen sekä järeytymiseen ja siten metsänsä hyvinvointiin ja tuottoon.\n”AKTIIVINEN JA VASTUULLINEN METSÄNHOITO LUO PERUSTAN HYVÄLLE PUUNTUOTTOKYVYLLE.”\nDet gröna guldets land sliten, men den är fortfarande helt gångbar. Enligt Finska Tullens senast publicerade exportstatistik var det skogsindustrin som knep förstaplatsen efter många års paus. Träoch pappersindustrins andel av Finlands export var nästan 22 %. Bioekonomidiskussionen och redan gjorda investeringsbeslut är starka bevis för att detta kommer att stå sig också framöver, åtminstone hålla samma nivå. Fabriksinvesteringar som UPM redan verkställt och andra har under uppbyggnad eller planerar höjer den årliga virkesanvändningen med minst 10 Mm3,QRP|YULJDEUDQVFKHU¿QQVLQWH motsvarande tecken på växande driftighet.\nRUBRIKEN KAN VERKA\nDET FINNS TILLRÄCKLIGT med virke – Finlands virkesreserver är stabila. Våra skogar växer mer än 100 Mm3 årligen, mer än någonsin tidigare. Under den mest intensiva växtperioden kan tillväxten vara upp till 3 Mm3 per dag, och denna tillväxt kan ännu påskyndas. Genom att effektivera och utföra\n”EN AKTIV OCH ANSVARSFULL SKOGSVÅRD SKAPAR GRUND FÖR EN BRA VIRKESPRODUKTIONSFÖRMÅGA.”\nåtgärder på rätt tid i skogarna kan deras tillväxt och hållbara uttagsmängd av virke ökas ännu mer påtagligt. Råvaran för skogsindustrins ökade behov räcker alltså till, när vi ser till att skogsvården och användningsgraden håller hög standard. ansvarsfull skogsvård skapar grund för en bra virkesproduktionsförmåga och följden därav ett produktivt skogsägande. De verkställda skogsvårdsarealerna lämnar ändå fortsättningsvis under rekommenderade nivåer. En effektivering förutsätter, att såväl vårdåtgärder, gallringar och förnyelseavverkningar som skogförnyelsearbetet sker i rätt tid, just då skogen kräver det. Skogsägaren kan med sina egna beslut påverka vilken tillväxthastighet och grovleksökning träden har liksom också skogens hälsa och avkastning.\nEN AKTIV OCH\negen personals och vårt företagarnätverks kunskaper kontinuerligt, så att sakkunskapen och kvaliteten på vårt arbete skall hålla hög nivå. Detta kunnande förmedlar vi till våra kunder i alla situationer med kundens och kundens skogs bästa för ögonen. Vår personals erfarenheter, ett kunnande som är up-to-date och intresse för hur skogarna mår, hör till de viktigaste kundförmånerna vi erbjuder till alla våra kunder. Vi vill hjälpa skogsägarna både med skogsägande och med alla skeden i skogens omlopp.\nVI UTVECKLAR VÅR\ninvesteringar ges skogsägarna bra förutsättningar för aktivt skogsägande och ökade åtgärder i skogens alla åldersskeden och dessutom möjligheter till nya investeringar som gäller skogen.\nTACK VARE SKOGSINDUSTRINS\nLÄS MER OM VÅR SKOGSSERVICE ZZZVNRJVYlUOG¿\nLÄHIPUUTA KAUKAAN TEHTAALLE\nKASVUN AIKA ALKAMASSA\nMetsänomistaja Liisa Niskasen juuret ovat itäsuomalaisessa metsässä.\nja sopiva määrä sadetta saavat hyvin hoidetun metsän kasvamaan kohisten. Kesä on myös metsänhoidon sesonkiaikaa. Laadukas siemenja taimimateriaali, ammattitaitoisesti muokattu maaperä sekä taimikon hoito ajallaan ovat sulanmaan ajan perustöitä, joilla turvataan metsän tuleva kasvu ja elinvoimaisuus. Tämän lehden sivuilla 14–18 paneudumme laadukkaan siemen- ja taimituotannon merkitykseen. Vaikka taimitarhalla tuotetaan taimia, on tähtäin vakaasti metsässä, tukkimetsässä. Avaintavoite on, miten metsänomistaja saa parhaan tuoton omaisuudestaan. Jutussa todetaan: ”Tulevaisuuden tukkipuut ovat taimitarhapäälKESÄN AURINKO\nlikkö Anne Immoselle sydämen asia. Hän haluaa muistuttaa metsänomistajaa, että taimiaines on investointi omaisuuden hoitoon.” Metsäomaisuuden suunnitelmallinen hoito tuottaa parasta tulosta – on sitten kyse taloudellisesta tuotosta tai metsän muista arvoista. Ajan tasalla oleva metsäsuunnitelma auttaa havaitsemaan oman metsäomaisuuden arvon sen eri näkökulmista ja on hyvä työkalu kokonaisuuden hahmottamiseen, toimenpiteiden aikatauluttamiseen ja myös suunniteltaessa toimenpiteitä yksittäisille kuvioille. Esimerkkejä metsäsuunnitelman hyödyntämistavoista löytyy tämän lehden sivuilta. Hyviä lukuhetkiä AILI PIIRONEN, päätoimittaja\nTilaa uutiskirjeemme: www.metsämaailma.ﬁ/uutiskirje\nJulkaisija: UPM Metsä PL 85, 33101 Tampere. Puh. 0204 16 121. www.metsämaailma.ﬁ, www.uusimetsänomistaja.ﬁ, www.upm.ﬁ. Päätoimittaja: Aili Piironen. Toimitusneuvosto: UPM: Janne Kiiliäinen, Panu Kärkkäinen, Sami Oksa, Aili Piironen, Pekka Rajala, Paula Savonen, Matti Turkama, Matti Varho, Zeeland: Sirpa Alhava, Miikka Leinonen, Lotta Vaija. Repro: Aste Helsinki Oy. Paino: Erweko Oy, Oulu. Paperi: UPM Finesse Premium Silk 150/115 g/m2. Painosmäärä: 55 000. 19. vuosikerta. ISSN 1798-8691 (painettu), ISSN 2341-6904 (verkkojulkaisu). Kannen kuva: Satu Kivioja. Metsän henki ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Seuraava numero ilmestyy syyskuussa. Metsän henki on UPM Metsän asiakas- ja sidosryhmälehti. UPM:n metsänomistaja-asiakkaille lehti postitetaan asiakasrekisterissä olevien tietojen perusteella.\nOsoitteen- ja tilausmuutokset: metsalehtitilaus@upm.com, www.metsämaailma.ﬁ > yhteystiedot > yhteydenottopyyntö tai puh. 020 416 121. Metsänomistaja-asiakkaat voivat olla yhteydessä myös omaan metsäasiakasvastaavaansa. METSÄN HENKI 2/16\n– UPM BONVESTAN KESÄKAMPANJA omalla rannalla? UPM Bonvestan Mökkitie-kampanjassa Jaakko Saariluoma joukkoineen esittelee sinulle vaivattoman tien mökkiunelman toteutukseen. Samalla pääset tutustumaan mukaansatempaaviin tapoihin viettää kallisarvoista vapaa-aikaa mökillä. Seuraa Mökkitie-kampanjaa osoitteessa P|NNLWLHERQYHVWD¿MDRVDOOLVWXNLOSDLOXXQ\nUNELMOITKO OMASTA MÖKISTÄ\nUPM Metsä Kumppanuussopimusasiakkaillemme paikallisilla puuperäisillä polttoaineilla tuotettua puhdasta sähköä edullisesti kampanjahintaan. Sähkö tuotetaan UPM:n ja KSS Energian omistamalla Kymin Voiman biovoimalaitoksella. Lisätietoja tarjouksesta saat soittamalla numeroon 05 8851 830.\nUPM ON MUKANA\nKSS ENERGIA TARJOAA\nVoit voittaa 30 000 euron arvoisen palkinnon, joka sisältää 20 000 UPM Bonvesta – euron setelin UPM BonvesSuomen parhaat tan rantatontin ostoon ja 10 rantatontit 000 euron setelin Salvoksen www.bonvesta.ﬁ mökki- tai saunarakennuksen hankintaan! Kilpailu- ja Mökkitie-kampanjaaika 15.4.–31.8.2016.\nsuomalaisessa Kertomalla paranee -yhteistyöhankkeessa yhdessä HYKS Syöpäkeskuksen, Novartis Finlandin, HealthSPA ry:n, Helsinki Business Hubin ja Sitran kanssa. Hankkeen tavoitteena on joukkoistamisen avulla tunnistaa syöpäpotilaiden todelliset tarpeet ja löytää niihin ratkaisut. www.kertomallaparanee.ﬁ\nl u e l i sä ä : W W W . M E T S Ä M A A I L M A . F I UPM\nUPM METSÄPALVELUILLA VAIVATONTA TUOTTOA JA METSÄNHOITOA Mitä metsäsi ja Sinä tarvitsette? Räätälöimme puukaupan ja metsäpalvelut tarpeittesi ja mahdollisuuksiesi mukaan • Puukauppa • Hakkuun suunnittelu ja valmistelu • Harvennushakkuut ja päätehakkuut • Korjuutyön valvonta • Viranomaisilmoitukset • Vuosi-ilmoitukset • Henkilökohtainen metsäasiakasvastaava ava • Metsäkäynti puukaupan yhteydessä essä • Palvelubonus • Ennakkomaksu • Menekkitakuu • Hintatakuu • Tuplabonus\nKäteviä paketteja, joilla autamme ylläpitämään metsäsi kuntoa ja arvoa UPM Metsäsuunnitelma UPM Metsän tilannekartoitus UPM Sukupolvenvaihdos UPM Metsänuudistaminen minen UPM Taimikonhoito UPM Tuottotaimikko\nUPM Yhteismetsä – vaivaton tapa omistaa metsää metsää, joka sijaitsee kaukana omasta asuinpaikasta. Metsän hoitaminen saattaa silloin tuntua haastavalta velvollisuudelta. Usein omaan metsään liittyy kuitenkin muistoja ja tunnearvoa, joiden vuoksi metsästä ei mielellään luopuisi kokonaan. UPM tarjoaa ratkaisuksi helpon ja tuottavan UPM Yhteismetsä -palvelun. www.upmyhteismetsa.ﬁ\nUPM Metsänlannoituss UPM Metsän vesitaloudenhoito\nMONI SUOMALAINEN OMISTAA\nSaatavilla rajoitetusti. Kysy lisää UPM:n metsäasiakasvastaavaltasi.\nYhteystiedot www.metsämaailma.ﬁ tai p. 020 416 5100\nUUTISET KUVA: MATIAS UUSIKYLÄ\nElin Danielson: Tyttö ja kissat kesäisessä maisemassa (1892). UPM-Kymmenen Kulttuurisäätiön kokoelmat.\nUUSI MOBIILIPALVELU KERTOO METSÄOMAISUUTESI ARVON\nUPM-KYMMENEN KULTTUURISÄÄTIÖN JUHLANÄYTTELY\nUPM TARJOAA METSÄNOMISTAJILLE\nJA TAITEEN VERKOSTOJA Villa Gyllenbergillä tarjoaa monipuolisen läpileikkauksen säätiön kokoelman tärkeimmistä teoksista. Samalla se juhlistaa säätiön 10-vuotistaivalta! Näyttelyn nimi Keräilyn lumoa kertoo fragmentaarisesti muodostuneen kokoelman tarinan, kun taas Taiteen verkostoja viittaa mielenkiintoisiin kokoelmasta kumpuaviin verkostoihin muun muassa yritysjohtaja-mesenaattien, taidekeskusten ja taiteilijoiden välillä. Näyttely on avoinna 22.6.2016 saakka keskiviikkoisin 16–20 ja sunnuntaisin 12–16.\nuuden nopean tavan arvioida metsäomaisuuden arvoa. Palvelussa yhdistetään eri julkisista lähteistä saatavaa tietoa: paikkatietoa, metsävaratietoa ja puun hintatietoa. Palvelusta saat nopean yleiskuvan siitä, mitä metsässäsi on ja mitä sille pitäisi tehdä. Palvelun voi ladata Anroid-älypuhelimeen tai tabletille.\nwww.upmks.ﬁ www.metsämaailma.ﬁ w\nW W W. M E T S Ä M A A I L M A . F I\nTAPAHTUMAT Taimitarhalla tapahtuu 26.7. Joroisten musiikkipäivät ja Paula Koivuniemi valtaavat UPM:n taimitarhan. Pienen Puun Rock alkaa kello 19.00. Joroisten musiikkipäivät 23.–31.7. tarjoaa monipuolista ohjelmaa alueen kirkoissa, kartanoissa ja monissa muissa paikoissa. www.joroistenmusiikkipaivat.ﬁ\nMetsämatka Ahvenanmaalle 16.–18.9. Jos olet melko tuore metsänomistaja tai kaipaat muuten lisää tietoa metsänomistamisesta ja -hoitamisesta, lähde mukaan viettämään virkistävää viikonloppua Ahvenanmaalle. Lähtö on Turusta perjantai-iltana ja paluu Helsinkiin sunnuntaiaamuna. Vastuullinen matkanjärjestäjä on Matkapojat Oy. Tarkemmat tiedot: www.matkapojat.ﬁ/metsamatka\nKesäretkivinkkejä Tee elämysmatka Taidekeskus Salmelaan, Vuohijärven luonto- ja kulttuuritalolle, Verlan kulttuuriperintökohteeseen ja Repoveden kansallispuistoon. Verlassa voit myös yöpyä. www.taidekeskussalmela.ﬁ www.kulttuurivuohijarvi.ﬁ www.verla.ﬁ www.verlanmokit.ﬁ www.tervarumpu.ﬁ, www.luontoon.ﬁ/repovesi, www.seikkailuviikari.ﬁ/ﬁ/repovesi\nMETSÄÄN.FI-ASIOINTI ON METSÄNOMISTAJALLE MAKSUTONTA JA TURVALLISTA METSÄÄN.FI-VERKKOPALVELUN KÄYTTÖ ON maksutonta eikä sido metsänomistajaa mihinkään. Metsänomistajana kirjaudut palveluun turvallisesti omilla pankkitunnuksillasi tai mobiilivarmenteella. Yhteisomistuksessa olevien metsien kaikki osakkaat voivat myös kirjautua omilla pankkitunnuksillaan. Jos olet kuolinpesän osakas etkä pääse palveluun, ota yhteyttä Metsäkeskuksen asiakastukeen.\nKaikki palveluun kesäkuun loppuun mennessä kirjautuneet osallistuvat arvontaan, jossa on palkintona laadukas kotimainen Sastan ulkoilupuku. Tutustu oman metsäsi hoitokohteisiin ja osallistu samalla arvontaan osoitteessa www.metsään.ﬁ\nJukolan viesti 18.–19.6. Tänä vuonna Venlojen ja Jukolan viestien suunnistajat etsivät rasteja Lappeenrannan Raipossa. Kisaan on ilmoittautunut ennätysmäärä osanottajia: yli 13 000. Heistä kaukaisimmat tulevat Hongkongista.\nTavataan kesän tapahtumissa UPM Metsän asiantuntijat ovat kesän aikana tavattavissa useissa kesätapahtumissa ympäri Suomea. Tarkemmat tapahtumatiedot www.metsamaailma.ﬁ/ajankohtaista/ tapahtumat\nYMPÄRISTÖTUKI KESKITETÄÄN EKOLOGISESTI ISESTI SIIN ARVOKKAISIIN KOHTEISIIN uusiin tai uusittaviin ympäristötukisopimuksiin on varattu 960 400 euroa, joka vastaa noin neljännestä vuotuisesta kokonaistarpeesta. Määrärahojen vähenemisestä johtuen Metsäkeskuksen rahoituskäytännöt metsätalouden ympäristötukeen ja luonnonhoitoon muuttuvat. Jatkossa ympäristötukirahoitusta voi saada aikaisempaa harvemmalle metsälain elinympäristölle ja METSOn valintaperusteet täyttävälle kohteelle. VUONNA 2016 TEHTÄVIIN\nUusi Kemera-laki ja metsätuholaki tulivat voimaan 18.4. eli Kemera-lain ja metsätuholain muutokset ovat voimassa 18.4.2016 alkaen. Kemera-lain keskeiset muutokset koskevat juurikäävän torjuntaa ja terveyslannoitusta, joille tukea ei enää myönnetä. Myös nuoren metsän hoidon tuen myöntämisen edellytyksiä on täsmennetty. Uuden lain mukaan maa- ja metsätalousministeriö voi myös myöntämisvaltuuden ollessa loppumassa määrätä Metsäkeskuksen hylkäämään hakemukset, jotka saapuvat ministeriön päätöksen julkaisemisen jälkeen. Metsätuholakia on muutettu niin, että juurikäävän torjunta on nyt hakkuuoikeuden haltijan velvollisuus. www.metsakeskus.ﬁ\nKESTÄVÄN METSÄTALOUDEN RAHOITUSLAIN\nPALVELUKESKUS HOITAA ASIOITASI MYÖS ILTAISIN JA LAUANTAISIN\nHUOM! HAKKUUTYÖMAALLA VIERAILLESSASI\nkäytä oman turvallisuutesi vuoksi puukaupan yhteydessä saamaasi huomioliiviä ja ilmoita motokuskille vierailustasi. Hakkuualueen laidalla on lappu, josta löydät motokuskin puhelinnumeron.\nMuutoksia UPM Silvestan toiminnassa asiakkaiden metsänhoitotöiden toteutuksesta Kainuun, Ylä-Karjalan, Ylä-Savon ja Pohjois-Pohjanmaan alueilla vastaa 1.4.2016 alkaen UPM Silvesta -franchiseyritys Metsäpalvelu Koivumäki Oy, jonka toimitusjohtaja ja pääomistaja on Jukka Koivumäki. Koivumäki toimi pitkään UPM Silvestan toimitusjohtajana. UPM Silvestan 17 metsuria ja yksi UPM:n toimihenkilö ovat siirtyneet työsuhteen katkeamatta Metsäpalvelu Koivumäen palvelukseen. UPM Silvestan toiminta muualla Suomessa jatkuu entisellään, ja sen 73 metsuria ja 9 toimihenkilöä jatkavat nykyisissä tehtävissään. Samoin kuuden UPM Silvesta -franchiseyrityksen toiminta jatkuu nykyiseen tapaan. www.metsämaailma.ﬁ\nUPM:N JA SEN\npalvelee muun muassa puukauppaa, metsänhoitoa ja lakipalveluita koskevissa asioissa sekä akuuteissa kysymyksissä ja verkkopalveluiden käytön pulmissa arkisin kello 8–20 ja lauantaisin kello 9–14. Yhteyttä voit ottaa puhelimitse, sähköpostitse, chatin kautta tai verkossa. Puhelin 020 416 5100 palvelukeskus@upm.com Chat toimii metsämaailma.ﬁ ja uusimetsanomistaja.ﬁ -sivustojemme kautta\nMetsäasiakasvastaaviemme yhteystiedot löydät www.metsämaailma.ﬁ-palvelusta. Sieltä voit lähettää myös sähköisen yhteydenottopyynnön.\nUPM Biokemikaalien innovaatioyksikkö innovaatiokeskuksen Helsingin Meilahdessa sijaitsevaan Biomedicumiin. Yksikkö keskittyy UPM:n kehittämän selluloosananoﬁbrilliteknologian mahdollistamiin biolääketieteen sovelluksiin. Toiminta Biomedicum Helsingissä vie UPM:n tiimin lähemmäksi lääketieteen alan tutkijoita ja toimijoita. UPM:n ensimmäinen kaupallinen biolääketieteen tarpeisiin kehitetty tuote, GrowDex®, on selluloosananoﬁbrillihydrogeeli 3D-solukasvatukseen ja sen eri sovelluksiin, kuten lääkekehitykseen ja -tutkimukseen. GrowDex® on biologisesti yhteensopiva ihmisen kudosten ja solujen kanssa. www.upm.ﬁ UPM BIOKEMIKAALIT PERUSTAA\nTULEVAISUUS TEKSTI: JUUSO ENALA | KUVA: UPM\nUPM RAUMACELL JATKOJALOSTAA RAUMALLA PAPERISELLUSTA FLUFF-SELLUA, JOTA KÄYTETÄÄN PÄÄASIASSA VAUVANVAIPOISSA, NAISTEN HYGIENIATUOTTEISSA, AIKUISVAIPOISSA JA KUIVAPAPERIN JATKOJALOSTUKSESSA.\n+HQNLO|VW|l\_ULW\_NVHVVlRQPLNl FLUFF-SELLUA ON PERINTEISESTI tehty takaa nopean päätöksenteon ja joustavan pitkäkuituisesta havusellusta, joka kasvaa WXRWDQQRQ$VLDNNDLGHQHULODLVLLQWRLYHL ainoastaan pohjoisella pallonpuoliskolla. VLLQS\_VW\_WllQUHDJRLPDDQKHWL)OXII 3llRVDÀXI¿VWDYDOPLVWHWDDQNLQ3RKMRLV VHOOXVWD\_OLSURVHQWWLD $PHULNDVVD(XURRSDVVD PHQHHYLHQWLLQQRLQ RQ8305DXPD&HOOLQ HULPDDKDQ OLVlNVLYDLQ\_NVLÀXII ”KOTIMAINEN ´8305DXPD&HOOLVVl VHOOXQYDOPLVWDMD5XRWVLV MUUMI-VAIPPA \_PSlULVW|MDHULNRLVODMLHQ VD0DDLOPDQPDUNNLQDW WXRWDQWRDONDDUDDNDDLQH ovat kokonaisuudessaan ON VALMISTETTU KDQNLQQDVWD7lUNHLQWlRQ \_OLPLOMRRQDDWRQQLD KLOORITTOMASTA SXXQDONXSHUlQWRGHQWD 8305DXPD&HOOLQ PLQHQ$VLDNNDDPPHYRL tuotantokapasiteetti on 150 TCF-FLUFFISTAMME.” YDOLWDNDKGHVWDPHWVl tuhatta tonnia vuodessa. PÄIVI VIHIJÄRVI VHUWL¿RLQWLYDLKWRHKGRV ´2OHPPHPDDLOPDQ WDMRWNDRYDW)6&® ja PDUNNLQRLOODSLHQL\_NVLN N|PXWWDROHPPHO|\_Wl 3()&70. Asiakas valitsee QHHWRPDQWDSDPPHHULNRLVWXD7HHPPH KDOXDPDQVDVHUWL¿RLQQLQRPDQWXRWWHHQVD DVLDNNDLGHQHULW\_LVWRLYHLGHQPXNDDQ \_PSlULVW|PHUNNLYDDWLPXVWHQPXNDDQ´ UllWlO|LW\_lVHOOXDMDROHPPHHGHOOlNlYLMl VDQRR9LKLMlUYL \_PSlULVW|\_VWlYlOOLVHVVlODMLWDUMRQQDVVD´ ´7RLQHQWHNLMl\_PSlULVW|ODMLHQVXKWHHQ NHUWRRWHKWDDQMRKWDMDPäivi Vihijärvi. RQRVWDPDPPHVHOOXQYDONDLVXSURVHVVL ´6XXULPPDWYLHQWLPDUNNLQDPPHRYDW 9RLPPHWDUMRWDDVLDNNDLOOHPPHMRNR Saksa, USA, Venäjä ja Japani.” (&)ÀXI¿D\nNRNRQDDQNORRULWRQWD7&)ÀXI¿DVHNl YDONDLVHPDWRQWDHOLUXVNHDD%LR%URZQ ÀXIIVHOOXD´MDWNDD9LKLMlUYL 1lLVWlYDLKWRHKGRLVWDPXRGRVWXX %LREULJKWWXRWHSDOHWWL/LVlNVLÀXII VHOOXWl\_WWllHVLPHUNLNVLSRKMRLVPDLVHQ -RXWVHQPHUNLQNULWHHULW/DDMDQSDOHWLQ WXNHQDRYDWWLHW\_VWL830\nQ\_OHLVHW\_PSl ULVW|VWDQGDUGLWVHNlS\_UNLP\_V\_PSlULVW|Q NXRUPLWXNVHQYlKHQWlPLVHHQWXRWDQQRVWD DVLDNDVWRLPLWXNVLLQ ´.RWLPDLQHQ0XXPLYDLSSDRQYDOPLV WHWWXNORRULWWRPDVWD7&)ÀXI¿VWDPPH )OXIIVHOOXPPHRQYDOLQQXWYDXYDQ YDLSSRLKLQVDP\_|VDPHULNNDODLQHQ \_PSlULVW|\_VWlYlOOLVLLQWXRWWHLVLLQHUL NRLVWXQXW6HYHQWK*HQHUDWLRQ6HYHQWK *HQHUDWLRQRWWDDYDOLNRLPLLQVDYDLQ tuotteita, joiden tuotannon vastuullisuu GHVVDRQKXRPLRLWX\_PSlULVW|YDLNXWXNVHW DLQDVHLWVHPlQWHHQVXNXSROYHHQDVWL´ 9LKLMlUYLSllWWll\nJOROISTEN TAIMITARHA ON AKTIIVISESTI KEHITTÄNYT SIEMENJA TAIMIMATERIAALIA. KEHITYSTYÖN YKKÖSTAVOITTEENA ON PARANTAA METSÄNVILJELYKETJUN KUSTANNUSTEHOKKUUTTA. METSÄNOMISTAJALLE TÄMÄ TARKOITTAA UUDISTAMISKUSTANNUSTEN ALENEMISTA JA KANNATTAVUUDEN PARANEMISTA. TEKSTI: PÄIVI MÄKI KUVAT: PÄIVI MÄKI JA UPM\noroisten taimitarhalta lähtee siemeniä ja taimia niin UPM:n omiin kuin yksityisten metsänomistaja-asiakkaidenkin metsiin. Päätuote on kuusi, jonka lisäksi tarhalla kasvatetaan mäntyä ja rauduskoivua sekä pieniä kokeilueriä tammea. Viime vuosina koivun kasvatusmäärä on noussut suhteellisesti eniten. Eri puulajien jalostettu siemen tuotetaan siemenviljelyksillä eri Anne Immonen puolilla Suomea. Näistä siemenistä kasvatetaan Joroisissa taimia metsänviljelyyn. Tulevaisuuden tukkipuut ovat taimitarhapäällikkö Anne Immoselle sydämen asia. Hän haluaa muistuttaa metsänomistajaa, että taimiaines on investointi omaisuuden hoitoon. ”Taimitarhalla olemme biotalouden ytimessä, sillä täällä me osaltamme varmistamme tuottoisan metsän kasvatuksen ja hyvälaatuisen puun kasvun metsissämme. Hyvä viljelymateriaali ja oikea-aikainen taimikonhoito tuovat huikean kasvunlisäyksen – enemmän puuta jopa 10–20 vuotta lyhemmällä kiertoajalla. Ratkaisut metsän tuottoon tehdään jo taimitarhalla”, Immonen sanoo. PIKKUTAIMI ON KUSTANNUSTEHOKAS\nJo markkinoille ehtinyt uutuus on rauduskoivun pikkutaimi. Pikkukoivua testattiin yhtiön omissa metsissä usean vuoden ajan ja saadut kokemukset\n”TAIMITARHALLA OLEMME BIOTALOUDEN YTIMESSÄ, SILLÄ TÄÄLLÄ ME OSALTAMME VARMISTAMME TUOTTOISAN METSÄN KASVATUKSEN.” ANNE IMMONEN METSÄN HENKI 2/16\nosoittivat, että pieni taimi pärjää erinomaisesti metsänviljelyketjussa. Koivun viljelyssä ollaankin siirtymässä vallan pikkukoivun käyttöön. Uusin, parhaillaan testattava tulokas on ”pikkupikkumänty”. Pienet taimet tuovat kustannussäästöjä taimikasvatuksessa, logistiikassa ja istutustyössä. ”Pikkukoivu voidaan istuttaa pottiputkella tai istutuskoneella ja se on helppo kuljettaa maastossa verrattuna perinteisiin isopaakkuisiin ja versoltaan kookkaisiin taimiin, jotka istutetaan kuokalla tai painavalla istutusputkella. Mikä tärkeintä, pikkukoivu on maastossa hyvin topakka kasvaja”, Immonen painottaa. ”Taimen koko ei niinkään ole ratkaiseva, vaan tärkeää on verson ja juuriston suhde. Vahvajuurinen pikkutaimi lähtee tosi nopeasti kasvuun. Lisäksi hyvä maanmuokkaus turvaa taimen hyvän kasvuunlähdön. Hyvä maanmuokkaus ja hyvä taimi kuuluvat yhteen.” JALOSTUKSELLA LISÄÄ PUUTA\nMetsäpuiden jalostusta on tehty Suomessa yli 80 vuoden ajan. Nykyisin jalostus on keskeinen osa metsäpuiden siemenhuoltoa ja suuri osa taimitarhoilla tuotetuista taimista kasvatetaan jalostetuista siemenistä. Metsäpuilla jalostuksen etenemisnopeus on pitkäjänteistä toimintaa, 16\n”JALOSTUKSELLA PYRITÄÄN LISÄÄMÄÄN MÄÄRÄLLISTÄ KASVUA, ULKOISTA LAATUA JA JATKOSSA MYÖS PUURAAKAAINEEN SISÄISTÄ LAATUA.” TANELI KOLSTRÖM\nsillä pitkät kiertoajat rajoittavat haluttujen perintötekijöiden rikastamista puusukupolvelta toiselle. Luonnonvarakeskus Luke vastaa metsänjalostuksesta pitkän aikavälin Metsänjalostus 2050 -ohjelman mukaisesti. ”Jalostuksella pyritään lisäämään määrällistä kasvua, ulkoista laatua ja jatkossa myös puuraaka-aineen Taneli Kolström sisäistä laatua”, kertoo Luken johtaja Taneli Kolström. Kolmas jalostuksen tuottama lisäarvo on taimiaineksen viljelyvarmuuden paraneminen.\nTEHOKASTA TAIMITUOTANTOA URUGUAYSSA eukalyptuksen taimituotantoon erikoistunutta taimitarhaa Uruguayssa. Taimitarhat ovat kiinteä osa eukalyptusviljelmien tuotantoketjua. Kasvullinen lisäys eli emokasvin jakaminen ja juurruttaminen on pääasiallinen taimien kasvatusmenetelmä. Emokasveiksi on valittu ominaisuuksiltaan parhaita kasveja, jotka kasvavat nopeasti ja joiden kuituominaisuudet selluntuotannon näkökulmasta ovat hyvät ja myös muut ominaisuudet vastaavat vaatimuksia. Taimet juurtuvat 30 päivässä, ja kasvihuoneen valvotuissa oloissa ne saavat kasvaa 16 cm:n korkuisiksi. Sen jälkeen ne totutetaan ulkoilmaan ja toimitetaan viljelmille istutettavaksi noin 30 cm:n korkuisina, mikä vie 100–150 päivää. Taimet istutetaan maahan mahdollisimman pian, keskimäärin alle kahden kuukauden kuluttua hakkuusta. Istutuskautta Uruguayssa on 9 kuukautta. Taimia ei istuteta kuumimpina kesäkuukausina eikä talvikuukausina, jolloin yöpakkaset voivat tuhota ne. 10–12 vuodessa istutuksesta taimet kasvavat korjuukypsiksi puiksi, joista valmistetaan lyhytkuituista eukalyptussellua.\nUPM:LLÄ ON KAKSI\nMäärätietoinen työ on tuottanut tulosta. Esimerkiksi jalostetuilla koivun ja männyn taimilla saavutetaan tällä hetkellä noin 25 prosenttia parempi tuotto kuin metsikköalkuperällä. Kiertoajat ovat myös laskeneet selvästi. ”Koivulla on mahdollista saada nopeita jalostuskiertoja, ja nyt olemme jo kolmannen sukupolven jalostushyppäyksessä. Tuloksena mottituotto on parantunut ja kasvunopeus ja laatukehitys on ollut huikeaa. Koivusta on mahdollista saada Suomeen nopean kierron puulaji. 45 vuoden kiertoaika on meidän mitassa lyhyt”, Immonen kertoo. ”Männyllä ensimmäisen sukupolven jalostuksella saadaan rekkakuorma enemmän hehtaaria kohden. Uudempi 1½-polven jalostustaimi tuo jo kaksi rekkaa lisää.”\nKuusen jalostushyödyistä ei vielä ole yhtä selviä lukuja kuin männystä ja koivusta. Kuusen kasvaneiden viljelymäärien myötä jalostettua siementä ei ole riittävästi saatavilla. Tilanne on toivon mukaan korjaantumassa, sillä viime vuosina uusia siemenviljelmiä on perustettu runsaasti eri puolille Suomea. Kolström painottaa, että taimikasvatuksen menetelmiä tulee edelleen parantaa, jotta jalostettu siemenmateriaali voidaan hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. Taimikasvatuksessa käytetään myös valikoiduista metsäpuista kerättyä siementä, etenkin seuduilla, joille ei ole saatavissa jalostettua siementä. ”Esimerkiksi Kainuussa metsäammattilaiset keräävät hyvälaatuisista puista käpyjä, joista karistetaan siementä juuri paikallisiin olosuhteisiin sopivien taimien tuotantoon”, Immonen sanoo. JATKUVAA KEHITYSTÄ\nJoroisten taimitarhalla kehitys on jo useita vuosia ollut selvästi kasvuhakuista. Tuotantomäärät ovat kasvaneet, tuotantotiloihin on investoitu säännöllisesti, tuotanto on koneellistunut ja automatiikka lisääntyy jatkuvasti. Immonen näkee, että robotiikka on tulossa lähiaikoina myös taimitarhoille. METSÄN HENKI 2/16\n”Taimituotannossa on teollisen tuotannon elementit mutta kuitenkin käsityön maku, koska kyse on elävän materiaalin tuottamisesta. Robotiikan avulla pystytään vapauttamaan ihmissilmiä ja käsiä siihen, mihin automatiikka ei pysty – seurantaan ja valvontaan.” ”Meillä on jo neljättä vuotta käytössä kasvatusautomatiikkaa kastelussa, lannoituksessa, tuuletuksessa ja lämmityksessä. Esimerkiksi mittausanalytiikassa on vielä runsaasti mahdollisuuksia. Siinä voidaan samalla saada energiansäästöä”, Immonen jatkaa. Immonen odottaa mielenkiinnolla kasvullisen lisäämisen tulemista ja sen mahdollistamaa jalostushyppyä. Kasvullisessa lisäämisessä saadaan haluttua ja tasalaatuista viljelyainesta monistamalla valittuja puuyksilöitä. Tätä kehitystyötä tehdään parhaillaan Luken Punkaharjun toimipaikassa. Menetelmän avulla voitaisiin esimerkiksi voimistaa metsikköön niitä puuyksilöistä löytyviä luontaisia ominaisuuksia, joita teollisissa prosesseissa halutaan. Tällaisia piirteitä voisivat olla muun muassa vastustuskyky juurikääpää vastaan, runsas pihkan tuotto tai lahonkestävyys. ”Ilmasto muuttuu, ja se tuo mukaan uusia haasteita. Mitkä ovat meidän keinomme vastata näihin, sen aika näyttää. Taimitarhalla viimeisen viiden vuoden aikana talvisäilytys luonnon armoilla on ollut iso riski. Pitkät lämpimät syksyt, myöhäinen lumentulo ja suuret lämpötilan vaihtelut voivat kohdella taimia kovalla kädellä”, Immonen huokaisee. ”Tilanne onneksi paranee uuden merkittävän infrainvestoinnin myötä.” ”Myös metsien terveyden kannalta vahva kotimainen taimituotanto on tärkeää, jotta estetään tuontituholaisten tulo metsiimme”, Kolström muistuttaa. TUTKIMUS JA KÄYTÄNTÖ KÄSI KÄDESSÄ\n”Biomassalle on suunnitteilla paljon lisäkäyttöä. Yksi konsti, jolla metsiimme saadaan lisää puuta, on kohdistaa hakkuut oikein ja uudistaa vanhoja metsiä. Tässä kohdassa jalostetun viljelymateriaalin käytöllä\non mahdollista nostaa puuston vuotuisen kasvun tasoa maassamme”, Kolström sanoo. Kolström toteaa, että kustannustehokkaan metsänviljelyn kehittämisessä riittää haasteita niin tutkimuksen kuin käytännönkin toimissa. Paitsi viljelymateriaalia niin myös uudistamisen teknisiä ratkaisuja kehitetään jatkuvasti. Hän kiittelee, että yhteistyössä asioita saadaan eteenpäin. Työstä hyötyvät niin metsänomistajat kuin metsätalouden toimijatkin. Anne Immoselle osallistuminen erilaisiin tutkimushankkeisiin on tärkeä osa työnkuvaa. Yhteistyö Luken Suonenjoen toimipaikan kanssa on ollut tiivistä. ”Käytännön ja tutkimuksen yhteistyö on tärkeää, sillä niin hankkeen tulokset saadaan heti käytäntöön. Olemme mukana Luken ja yliopistojen hankkeissa sekä monissa yhteistyökuvioissa. Lisäksi tarhalla on käynnissä koko ajan omia hankkeita – ei niin tieteellisiä, mutta niistä saadaan mutu-tuntumaa. Hulluistakin ideoista voi poikia mielenkiintoisia juttuja”, Immonen yllyttää. Parhaillaan Joroisten taimitarhalla on käynnissä tutkimusta muun muassa siitä, saadaanko valon aallonpituuksia muuttamalla parannettua siemenen itämisominaisuuksia.\nSiemenestä puuksi Joroisten taimitarhalla\nUPM:n taimitarhat tuottavat yli 50 miljoonaa puun tainta vuodessa Joroisten taimitarha, Suomi • perustettu 1980 • tuottaa metsänviljelymateriaalin UPM:n omiin metsiin ja yhtiön metsänomistajaasiakkaille • työntekijöitä 31 + 4 toimihenkilöä\nVivero San Francisco ja Vivero Santana, Uruguay • perustettu 1991 ja 2012 • metsänviljelymateriaalia yhtiön ja sen sopimusasiakkaiden eukalyptusviljelmille • työntekijöitä 400 www.upmplantationlife.com\nEU-metsäasioiden päällikkö Metsäteollisuus ry\nTäsmällisyyttä ja nopeutta – kohti modernia metsänjalostusta kasvinjalostukvinjalostuksen aikaansaannoksista. Meille ovat tuttuja sekä kiinteät ja jauhoiset perunat että viinimarjojen imarjojen ja omenoiden eri makuiset lajikkeet.\nSAAMME PÄIVITTÄIN NAUTTIA\nMETSÄPUIDEN JALOSTUS ON muuta a kasvinjalostusta tuntemattomampaa. Jalostuksen uksen tavoitteet ovat kuitenkin samat: tuholaiskestälaiskestävyyden, kasvun ja laatuominaisuuksien ien parantaminen. Jalostettua aineistoa tuotetaan n edelleen pääosin vartesiemenviljelyksillä niin Suomessa kuin muuallakin maailmassa. Kun ominaisuukminaisuuksiltaan hyvät yksilöt risteytyvät viljelyksillä lyksillä keskenään, saadaan metsästä kerättyää siementä laadukkaampaa ja viljelyvarmempaa aineistoa metsä- ja taimitarhakylvöihin. MÄNNYN JA KUUSEN viljelysten ongelmana ngelmana ovat jopa 15–20 vuotta kestävä nuoruusvaihe, uusvaihe, jolloin siementä ei saada juuri lainkaan, an, sekä kuusen kukinnan epävarmuus. Kuusella ella saatetaan saada hyvä siemensato kerran kymmenessä ymmenessä vuodessa, mikä pakottaa metsikkösiemenen emenen käyttöön taimitarhoilla. Jalostuksen mahdollistama hyöty jää metsänomistajalta saamatta. amatta. SOLUKKOVILJELY VOI TARJOTA ratkaisun kaisun yllä mainittuihin ongelmiin. Havupuilla solukkoviljely aloitetaan laboratoriossa kävyn yn sisällä olevasta yksittäisestä siemenalkiosta,, josta\nv voidaan tuottaa solumassaa ja edelleen suuri määrä alkiotaimia, jotka ovat perimältään samanlaisia. Näin saadaan nopeasti ominaisuuksa siltaan haluttua ja tasalaatuista viljelyaineistoa si ilman kukkimisvaiheen odottelua ja viljelyksillä il tapahtuvaa perimän sekoittumista. ta S SOLUKKOVILJELYN MAHDOLLISUUKSIA TUTKITAAN laajasti ympäri maailmaa, ja soTU\nvvellukset ovat jo kaupallistamisvaiheessa myös E Euroopassa. Naapurimaassamme Ruotsissa ta tavoitellaan miljoonien kuusen solukkotaimien tu tuotantoa täysin automatisoidussa laboratoriossa ja Iso-Britanniassa kehitetään sitkankuusen kkaupallista solukkolisäystä. Radiatamännyn so solukkoviljely on pitkällä Uudessa-Seelannissa, m mutta meikäläisen männyn lisääminen on osoitta tautunut erittäin haasteelliseksi. JALOSTUKSEN KEHITTÄMINEN EDELLYTTÄÄ JA\np puulajien perimän tarkempaa tuntemista ja geennitason tarkastelua. Metsäpuiden mallikasvin amerikanhaavan perimä selvitettiin vuonna am 22006, ja sitä seurasivat meikäläisen rauduskkoivun ja kuusen perimän avaaminen. Koivun pperimän avasi suomalaisryhmä. Jatkossa voiddaan selvittää jalostuksellisesti tärkeiden geennien sijainti, toiminta ja vaikutukset ja tuottaa kkokonaisia geenimerkkikokoelmia jalostuksen tu tueksi. Geenitekniikka on siis paljon muutakin kkuin julkisuudessa puhuttua geenien siirtämistä el eliöstä toiseen. geenitekniikan lu luomat mahdollisuudet metsänjalostuksessa voivvat olla merkittävät, kun pyritään vastaamaan ilmastonmuutokseen ja yhteiskunnan nopeasti il muuttuviin tarpeisiin. Samalla on kuitenkin m hhuomioitava metsän puujoukon ja luonnon monimuotoisuuden ylläpito. Suomella on hyvät m edellytykset olla mukana tässä tutkimuksessa. ed KASVULLISEN LISÄYKSEN JA K\nTAIMEKSI INFOGRAFIIKKA: TERO HARSUNEN\nMETSÄN HENKI 2/16\nPUUN KASVUUN JA OMINAISUUKSIIN VAIKUTTAA MERKITTÄVÄSTI SIEMENEN ALKUPERÄ. METSÄPUIDEN SIEMENIÄ SAADAAN siemenviljelyksiltä, rekisteröidyistä s iemenkeräysmetsiköistä ja k eräämällä niitä laadukkaista talousmetsistä. S  iemenviljely on toistaiseksi ainoa k äytännön mittakaavan jalostus menetelmä koivulle, kuuselle ja männylle.\nMETSÃ„N HENKI 2/16\nTEKSTI: THOMAS FREUNDLICH | KUVAT: PAULA MYÖHÄNEN\nMETSÄN KESKELLÄ LIISA NISKANEN LUOTTAA UPM:ÄÄN METSÄNHOIDOSSA JA PUUKAUPOISSA. YHTEISTYÖLLÄ ON VUOSIKYMMENIEN HISTORIA.\naimaan eteläkulmassa sijaitseva Lappeenrannan Mikonsaari halkoo järvenselkää pitkänomaisena harjanteena. Saaren metsät ovat pitkälti mäntyvaltaista sekametsää. Paikoitellen rantakallio jyrkkenee pystysuoraksi pudotukseksi järven pintaan. Liisa Niskanen on asunut Mikonsaaressa koko ikänsä. Hän omistaa alueella 80 hehtaarin metsätilan. Suvussa kulkenut tila koostuu lukuisista metsäpalstoista, joiden tilkkutäkkimäisessä rakenteessa heijastuu satojen vuosien asutushistoria. Saaren etelärannasta löytyy jopa kivikautinen asuinpaikka.\n”Aikanaan metsätila on ollut paljonkin isompi. Tiedossa on, että jo 1500-luvulla saaren asutti Oulusta tullut Mikko, jonka mukaan saari ja sen kylä saivat nimensä”, kertoo Niskanen – itsekin omaa sukua Mikonsaari. Niskanen asuu itse tilan yhteydessä. Koko talo pihapiirin rakennuksineen ja rantasaunoineen on rakennettu oman metsän puista. ”Veljeni tekemä talo”, hän toteaa ylpeänä. ”Ja sirkkelille on kyllä edelleen käyttöä, kun on tämä puulämmityskin.”\nLiisa Niskanen myy puuta Saimaan saaresta UPM:n Kaukaan tehtaalle. METSÄN HENKI 2/16\nUPM:n metsäasiakasvastaava Antti Kettunen ja Liisa Niskanen valmistelevat tulevan kesän töitä.\nPITKÄ YHTEISTYÖ PUUKAUPOISSA\nNiskanen on aina myynyt puunsa UPM:lle ja sen edeltäjäyhtiöille. Yhteys periytyy vuosikymmenien takaa. ”Isäni kuoli vuonna 1938 ja setäni oli sotainvalidi, joten hänestäkään ei ollut näihin töihin. Siksi meillä oli aina metsäyhtiön työmies hommissa kun tukkia tehtiin. Vuonna 1988 tein ensimmäiset omat puukaupat, vaikka toki vanhempani ja sukulaiseni olivat aina myyneet puuta metsästämme.” Metsänhoitoon tai metsätöihin Niskanen ei itse juurikaan ole osallistunut. ”Minä olen näissä luottanut aina UPM:ään. Olen sanonut vain, että tehkää niin että hyvä tulee, minä maksan viulut”, hän naurahtaa. ”Aiempina vuosina tuli polttopuuta ja kaatuneita puita keräiltyä. Ja pärekattoja tehtiin omista puista, niitä minäkin olin tekemässä. Kai minä siellä raivatessa muutaman puunkin karsin, mutta ei sitä näin eläkkeellä enää jaksa.” Metsän- ja taimikonhoitotoimenpiteet Niskasen metsässä on hoitanut metsuri, mutta puu korjataan nykyään lähes kokonaan koMetsäsuunnitelma neellisesti. Pitkästä yhteistyöstä on ollut palon tärkeä työkalu jon käytännön hyötyä. ”Kaikki metsurit jotka metsänhoidon metsissämme ovat työskennelleet, ovat tulleet ja puunkorjuun tutuiksi, ja he ovat myös oppineet tuntemaan suunnittelussa. alueen hyvin”, Niskanen kertoo. 24\nNiskasen metsätilan erikoispiirteenä on saaristomainen maasto. ”On siinä kyllä pitkä pätkä tuota rantaviivaa. Harvassa metsätilassa sitä onkin näin paljon”, toteaa UPM:n metsäasiakasvastaava Antti Kettunen. Niskasen ja Kettusen yhteydenpito on säännöllistä. ”Vähintään muutaman kerran vuodessa on tavattu”, Niskanen sanoo. ”Kyllä tämä yhteistyö on ollut tosi toimivaa molempiin suuntiin. Liisa on aina kertonut, mitä on milloinkin toiveissa ja missä ovat kiireisimmät kohteet. UPM on sitten hoitanut toteutuksen”, Kettunen jatkaa. Uusi metsäsuunnitelma on juuri valmistumassa aikataulussaan. ”Onhan siitä jo se kymmenen vuotta, kun sitä viimeksi päivitettiin”, Niskanen toteaa karttaa silmäillessään. Metsäsuunnitelman avulla toimenpiteiden suunnittelu on ollut helppoa ja selkeää. Ensi kesän ohjelmassa on ainakin harvennushakkuita ja taimikonhoitoa. ”Tuolla rannan tuntumassa varmaan ne seuraavat kohteet olisivat”, Kettunen arvioi. KAUKAALLE LÄHELTÄ\nMikonsaarelta Lappeenrantaan päin järvimaisemaa hallitsee UPM:n Kaukaan tehdas. Matkaa talolta tehtaalle on linnuntietä vain kolmisen kilometriä, autolla tuplasti enemmän. Käytännössä kaikki Niskasen metsätilan puu\ntoimitetaan Kaukaalle. Tilalta on viimeksi myyty puuta tehtaalle tämän vuoden alussa. ”Oikeastaan vain sorvitukit menevät muille UPM:n tehtaille, kuusitukit Pelloksen vaneritehtaalle ja koivutukit Savonlinnan vaneritehtaille. Muuten kaikki käytetään tässä lähellä”, kertoo Antti Kettunen. UPM:n Kaukaan tehdas kuuluu UPM:n Itä-Suomen integraattialueeseen, joka hyödyntää monipuolisesti kaikkia puulajeja. Kysyntää puulle siis riittää. Integraattikonseptissa sellu- ja paperitehtaiden sekä niiden yhteydessä toimivien sahojen puunhankinta toteutetaan keskitetysti. Tukit sahataan sahalla, sahanpuru ja tukkien sahahake jatkokäytetään sellutehtaalla, ja kuoret hyödynnetään kuorikattilassa. Sellutehtaalla poltettu mustalipeä puolestaan tuottaa sähköä tehdasintegraatille, ja sellutehtaan tähteestä, mäntyöljystä, valmistetaan Kaukaan biojalostamolla uusiutuvaa dieseliä, UPM BioVernoa. Kaukaan tehdas käyttää huiman määrän puuta. ”Satakunta tukkirekkaa menee päivässä. Tehtaan sijainti on erittäin hyvä, koska sinne voidaan tuoda puuta sekä rekoilla että junilla ja kesäisin myös vesitse. Lähialueelta ostamme Kaukaan Voiman energiakäyttöön myös soveltuvilta päätehakkuukohteilta hakkuutähteen ja kannot”, Kettunen sanoo.\nLähimetsistä korjattu puu päätyy nopeasti käyttöön Kaukaalla. Kesäisin tukit käytetään viimeistään kahden viikon kuluessa hakkuusta. UPM suosii lähipuuta tulevaisuudessakin, mikä tarjoaa metsänomistajalle mahdollisuuden pitkäjänteiseen yhteistyöhön sekä varmuuden siitä, että puulle on kysyntää myös jatkossa. KOTONAAN METSÄSSÄ\nMetsänhoidon suunnitelmia käydään yhdessä läpi monta kertaa vuodessa.\nLiisa Niskaselle oma metsä on paitsi hyödynnettävä resurssi myös henkinen maisema, joka ulottuu kauas niin tilallisesti kuin ajallisestikin. Keväisessä mäntymetsässä jokaisella paikalla on oma historiansa. ”Tie tuli saareen vasta vuonna 1971. Sitä ennen kuljettiin veneellä tai hiihtäen kouluunkin. Ei todellakaan ollut mitään koulutakseja, tuosta jään yli mentiin. Vanhemmat silloin tiesivät, milloin jää kestää ja milloin ei. Itse en pudonnut koskaan jäihin, mutta veljeni taisi pulahtaa useammankin kerran”, Niskanen muistelee.\n”MINÄ OLEN NÄISSÄ LUOTTANUT AINA UPM:ÄÄN. OLEN SANONUT VAIN, ETTÄ TEHKÄÄ NIIN ETTÄ HYVÄ TULEE.” LIISA NISKANEN\nMETSÄN HENKI 1/16 METSÄN HENKI 2/16\nUPM suosii lähipuuta UPM pyrkii puunhankinnassa hyödyntämään mahdollisimman paljon kotimaista puuta tehtaidensa lähialueilta. Tästä on etuja kaikille osapuolille.\nPitkäjänteinen yhteistyömahdollisuus metsänomistajalle\nVarmuus puun kysynnästä myös tulevaisuudessa\nPuun myynti hyödyttää alueellista teollisuutta ja elinkeinoja\nUPM:n Kaukaan tehdas hankkii lähialueilta mahdollisimman suuren osan tarvitsemastaan puusta.\nMETSÄN HENKI 2/16 METSÄN HENKI 2/16\nLyhyemmät kuljetusmatkat parantavat tehtaiden kilpailukykyä Pienempi ympäristökuormitus\n”Viidennessä polvessa tunnen nämäkin asukkaat”, Niskanen osoittaa lähimökkiä. ”Ja isäni muuten tapasi äidin ensimmäistä kertaa siellä.” Niskanen liikkuu metsässä mielellään virkistyäkseen. ”Sienessä tulee käytyä usein. Marjassa myös mutta kun nuo kaupunkilaiset meinaavat viedä kaikki puolukat”, hän naurahtaa. ”Karhuja täällä ei sentään näy, mutta kettuja riittää, hakevat kissanruuatkin kupista. Yhden löysin kerran karviaispensaan päältä marjoja syömästä. Ja ilveksen jäljet olivat lumella tässä muutama vuosi sitten.” Kotitalo ja pihapiiMetsäsuunnitelma karttoineen tarjoaa rin rakennukset on hyvät työkalut metsänhoidon suunnitterakennettu oman metsän puista. luun, mutta lopulliset päätökset tehdään aina paikan päällä – metsässä joka on jo tuttu niin metsän omistajalle kuin sen hoitajillekin. ”Tuo männikkö pitäisi kyllä kerran vielä harventaa ennen uudistamishakkuita”, pohtii Antti Kettunen. ”Ja tuolla tien vieressä sähkölinjan kohdalla oli se yksi isompi koivu, josta sähköyhtiö sanoi, että se pitäisi jo kaataa”, Niskanen jatkaa. ”Minä sanoin heille, että UPM hoitaa nämä. Kyllä ne sen ostavat siitä pois.”\nMITKÄ PUULAJIT SOPIVAT SELLUN RAAKA-AINEEKSI? Suomalaisista puulajeista erityisesti kuusi, koivu ja mänty. Lisäksi maailmalla käytetään monia paikallisia puulajeja. Australiasta alun perin lähtöisin oleva eukalyptus kasvaa hyvin lämpimässä ilmastossa, ja se on yleisin sellun valmistukseen käytetty puulaji. MILLÄ TAVALLA ERI PUULAJEISTA VALMISTETUT SELLUT EROAVAT TOISISTAAN?\nJokaisen puulajin selluloosakuidut eroavat toisistaan esimerkiksi kuidun pituuden, paksuuden ja soluseinän paksuuden osalta. Maailman noin 100 000 puulajista vain hyvin pientä osaa käytetään selluvalmistuksessa. Esimerkiksi eukalyptuslajeja on yli 700, ja niistä alle kymmentä käytetään kaupallisesti sellutehtaiden raaka-aineena. MIKÄ ON PARASTA HAVUSELLUN RAAKAAINETTA: KUUSI VAI MÄNTY VAI ETELÄISEN PALLONPUOLISKON HAVUPUULAJIT? MIKSI?\nKuusi ja mänty ovat molemmat erinomaista havusellun raaka-ainetta. Havusellua, joka on kalliimpaa kuin lehtipuusellu, käytetään yleensä paperissa antamaan lujuutta. Niiden kuitujen pituus on selkeästi suurempi kuin lehtipuilla. Suomen oloissa paras kuitupituus on sahahakkeessa, joka sisältää pintakerroksen puuta. Eteläisen pallonpuoliskon havupuulajien kuidut ovat yleensä paksuseinäisiä ja vaikeasti jauhautuvia. Lujuusominaisuudet ovat aina olleet pohjoisen pallonpuoliskon havusellun kilpailuvaltti.\njohtaja, liiketoiminnan kehitys UPM Pulp\nMIKSI EI VALMISTETA SELLUA, JOSSA ON SEKÄ LEHTIPUUTA ETTÄ HAVUPUUTA?\nJokainen kuitutyyppi vaatii periaatteessa omat optimaaliset keitto-olosuhteensa. Tästä syystä parasta sellua saa, kun keitettävät kuidut ovat mahdollisimman samanlaisia. Muuten osa kuiduista tulee kattilasta ulos raakana ja osa ylikypsänä. Esimerkiksi kuusta ja mäntyä voidaan keittää samassa kattilassa, mutta mäntyä ja koivua ei. Maailmalla on paljon tehtaita, jotka käyttävät keitossa sekamassana useaa paikallista puulajia, mutta näiden sellujen laatu ja hinta ovat yleensä alempia. MILLAISTA SELLUA TARVITAAN TULEVAISUUDESSA?\nKoko lailla samanlaista kuin nykyäänkin. Selluloosakuitu on miljoonien vuosien luonnon tuotekehityksen tulos. Puut muuttavat aurinkoenergian avulla ilmakehän hiilidioksidia ja maaperän mineraaleja selluloosaksi, jota ihmiskunta voi käyttää monin eri tavoin. Tätä prosessia on vaikea ihmisen enää parantaa.\nONKO KOIVU VAI EUKALYPTUS PAREMPI LEHTIPUUSELLUN RAAKA-AINE? MIKSI?\nMolemmat ovat hyviä raaka-aineita. Eukalyptuskuidut ovat selvästi koivua lyhempiä. Eukalyptus on erinomaista esimerkiksi antamaan pehmeyttä pehmopapereihin. Koivu puolestaan pärjää paremmin esimerkiksi joissain kartonkilaaduissa ja ohuissa papereissa, joissa pidemmästä kuidusta on hyötyä.\nTEKSTI: PĂ„IVI STENROOS | KUVAT: ARI MĂ„KELĂ„ | KARTTA: LAURA YLIKAHRI\nFSC-sertiďŹ oidun metsĂ¤n leimikko on UPM:n metsĂ¤asiantuntija Jari Peltoselle kiinnostava tyĂśkohde, sillĂ¤ standardin vaatimukset hahmottuvat maastossa kĂ¤ytĂ¤nnĂśn toimiksi.\nFSC -METSĂ„N LEIMIKKO VAATII TARKKAA ÂŽ\nHUOLELLINEN SUUNNITTELU VARMISTAA, ETTĂ„ LEIMIKKO ON STANDARDIN MUKAINEN.\nPM:n metsĂ¤asiantuntija Jari Peltonen hoitaa pĂ¤Ă¤asiallisesti yhtiĂśn omia metsiĂ¤ asemapaikkanaan Keuruu Keski-Suomessa. Koska UPM:n metsĂ¤t ovat olleet FSCÂŽVHUWLÂżRLWXMDMRXVHDQ vuoden ajan, Peltonen on ehtinyt kerryttĂ¤Ă¤ kĂ¤ytĂ¤nnĂśn osaamista siitĂ¤, miten tehdĂ¤Ă¤n vaatimukset tĂ¤yttĂ¤vĂ¤ leimikko. â€?Se ei aina ole ihan yksinkertaista, mutta toisaalta leimikkoa suunnitellessa ymmĂ¤rtĂ¤Ă¤ oikeasti sen eron, PLNVLPDDLOPDOODYDDGLWDDQMXXUL)6&VHUWLÂżRLQWLD\nVLLQl otetaan luontoarvot huomioon PEFCTM-standardia laajemmin ja monipuolisemminâ€?, Peltonen sanoo.\nPĂ¤Ă¤osa leimikon suunnittelusta tapahtuu maastossa. SiellĂ¤ leimikon suunnittelija tarkistaa tietojen ajantasaisuuden, tarkentaa kuviorajoja ja erottelee kĂ¤siteltĂ¤vĂ¤t kohteet sĂ¤Ă¤stettĂ¤vistĂ¤. TyĂśssĂ¤ tarvitaan sekĂ¤ metsĂ¤n ettĂ¤ standardin hyvĂ¤Ă¤ tuntemusta, sillĂ¤ rajanveto ei aina ole kovin mutkatonta. â€?MeillĂ¤ SuomenselĂ¤n alueella merkityksellisimpiĂ¤ ovat luonnontilaisen kaltaiset ja luonnontilaiset suot, jotka pitĂ¤Ă¤ rajata toimenpiteiden ulkopuolelle. VĂ¤lillĂ¤ siinĂ¤ saa asiantuntijakin katsella aika tarkkaan, missĂ¤ se luonnontilaisuuden raja todella kulkeeâ€?, Peltonen naurahtaa. FSC-metsĂ¤n leimikolla rajataan kĂ¤sittelyn ulkopuolelle myĂśs muun muassa runsaslahopuustoiset metsĂ¤kuviot, lahopuustoiset ja kosteat lehdot, tulvametsĂ¤t, kuusivaltaiset supat sekĂ¤ kitu- ja joutomaat.\nHYĂ–DYT NĂ„KYVĂ„T TULEVINA VUOSINA\nLeimikon tekeminen alkaa siitĂ¤, ettĂ¤ otetaan metsĂ¤suunnitelma esille ja pĂ¤Ă¤tetĂ¤Ă¤n sen perusteella sopiva kohde. Kartalta voi jo hahmottaa NHVNHLVLPPlW)6&VHUWLÂżRLQQLQWDNLDHULW\_LVHVti huomioitavat asiat. Jos leimikolla on pienvesiĂ¤, tarvitaan suojakaistat, ja mikĂ¤li nĂ¤kyy soita, niiden tila pitĂ¤Ă¤ tarkistaa.\nFSC-standardi mĂ¤Ă¤rittĂ¤Ă¤ tarkasti, mitĂ¤ metsĂ¤ssĂ¤ voi tehdĂ¤, mutta jĂ¤ttĂ¤Ă¤ Peltosen mukaan myĂśs vaihtoehtoja, jotka sopivat yleensĂ¤ hyvin yhteen kĂ¤ytĂ¤nnĂśn tĂśiden kanssa. Esimerkiksi sĂ¤Ă¤stĂśpuita pitĂ¤Ă¤ jĂ¤ttĂ¤Ă¤ keskimĂ¤Ă¤rin vĂ¤hintĂ¤Ă¤n 10 kappaletta hehtaaria kohti, mutta taitava suunnittelija voi valita niille tarkoituksenmukaisen paikan.\nMETSĂ„N HENKI 2/16\nLEIMIKON TEKEMINEN FSC®-SERTIFIOITUUN METSÄÄN\nJärven rannalla oleva suo on leimikon tekijälle helppo rasti: rajausta pitää hiukan tarkentaa, mutta muuten maastossa on juuri sitä, mitä kartta etukäteen lupasi. Kohde jätetään luonnontilaan.\nkoko FSCsertiﬁoidusta metsämaasta jätetään kokonaan luonnontilaan. Vesistöjen suojakaistat lasketaan mukaan tähän pinta-alaan, mutta säästöpuita ja isoja säästöpuuryhmiä ei.\nKartalla näkyi tässä kohdin ojitettu suo, joka sellaisenaan olisi FSC-metsässä normaalien toimenpiteiden kohde. Maastokäynti kuitenkin kertoo, että maaston muotojen takia ojat ovat vaikuttaneet vesitalouteen vain osalla suosta ja muu osa on luonnontilaisen kaltaista eli merkitään säilytettäväksi.\nJärven rantaan tarvitaan 10 metrin suojakaista, joka jätetään täysin koskemattomaksi. Tällä leimikolla kaista on paikoin leveämpi, sillä sen jatkoksi jätetään FSC-standardin mukaista säästöpuustoa.\nSuomessa on jo noin\nLahopuiden määrän voi todeta vain käymällä maastossa. Tältä leimikolta lahopuustoa löytyy parista paikasta, mutta ei siinä määrin, että se estäisi hakkuun. Löydetyt lahopuuryhmät säästetään rajaamalla ne säästöpuuryhmiin.\n”Säästöpuuryhmä on hyvä sijoittaa joko vesistön suojakaistan tai säästettävän lahopuukuvion yhteyteen”, Peltonen vinkkaa. Kun suunnittelija palaa maastosta, leimikko on puukauppaa vaille valmis. Urakoitsija saa tarkat työohjeet, jotta suunnitelma saa myös standardin mukaisen toteutuksen. 0HWVlQRPLVWDMDOOH)6&VHUWL¿RLQWLYRLWDUNRLWWDD parempaa tuottoa. Ympäristöhyödyt näkyvät toimenpiteiden jälkeen tulevina vuosina muun muassa metsän monimuotoisuutena ja vesistöjen tilan kohentumisena. UPM:n omistamista metsistä noin 400 000 hehtaaULDRQ)6&VHUWL¿RLWX<NVLW\_LVPHWVlQRPLVWDMDWYRLYDW OLLWW\_l830\nQ)6&VHUWL¿RLQWLU\_KPllQ7lKlQU\_Kmään kuuluu jo yli 120 000 hehtaaria suomalaismetsää (FSC®-C109750).\nFSC-sertiﬁoitua metsää, ja määrä kasvaa koko ajan.\nUPM PROMETSÄ – YHDELLÄ SILMÄYKSELLÄ KOKONAISKUVA METSÄSTÄ\nUPM KEHITTÄÄ KUMPPANUUSASIAKKAILLEEN UUTTA UPM PROMETSÄ -PALVELUA, JOSTA SAA YHDELLÄ SILMÄYKSELLÄ KOKONAISKUVAN OMIEN METSIEN TUOTTOMAHDOLLISUUKSISTA. PALVELUN AVULLA ON ENTISTÄ HELPOMPI TEHDÄ VIISAITA PÄÄTÖKSIÄ, JOIDEN ANSIOSTA METSÄOMAISUUDESTA SAADAAN PARAS MAHDOLLINEN TUOTTO. TEKSTI: JOANNA SINCLAIR | KUVAT: JUNNU LUSA\non tehdä metsänomistajan elämä helpommaksi. Palvelun kokeiluversio on valmis, ja sovellusta kehitetään kevään ja kesän kuluessa yhteistyössä asiakkaiden kanssa.\nUPM PROMETSÄN IDEANA\nMITÄ MIELTÄ METSÄNOMISTAJA ON?\nMetsänomistaja Hannu Eerola tutustui ensimmäisenä asiakkaana palvelun ideaversioon huhtikuussa 2016. Eerolan isäntänä UPM:n pääkonttorilla palvelua esittelemässä oli Heikki Kalvila. Eerola omistaa noin 200 hehtaaria metsää. Hänen kotinsa on Espoossa ja metsät Hämeessä. ”Olen kaupunkilaismetsänomistaja. Minulla on aika pirstaleisia tiloja, ja jo senkin vuoksi tämä UPM ProMetsä kuulostaa hyödylliseltä. Kiinnostavaa kuulla, mitä UPM suunnittelee”, Eerola sanoo. 30\nKalvila aloittaa esittelynsä avaamalla demoversion pääsivun. Siinä näkyy koko metsä pähkinänkuoressa. ”Metsäalalla on perinteisesti tarkasteltu omistuksia motteina ja hehtaareina. Tässä palvelussa voi näiden lisäksi nähdä kaiken euroina. Omistaja näkee puustoon sitoutuneen pääoman, suositeltujen hakkuiden ja metsänhoitotöiden tason sekä paljon muuta yhdellä silmäyksellä”, Kalvila sanoo. Hakkuut on UPM ProMetsä-palvelussa optimoitu parhaan tuoton saavuttamiseksi ja tarpeelliset metsänhoitotyöt esitetty metsänomistajan metsän käytölleen antaman tavoitteen pohjalta. ”Palvelusta tulee nykyaikainen tapa hallinnoida metsäomaisuutta. Se kertoo metsän tuottopotentiaalin ja antaa kokonaiskuvan siitä, missä mennään”, Kalvila selventää.\nl u e l i sä ä : W W W . M E T S Ä M A A I L M A . F I\nUPM:n lakiasiantuntija Heikki Kalvila ja metsänomistaja Hannu Eerola UPM ProMetsän ideaversion äärellä.\nUPM ProMetsä näyttää metsän puilta, yhdellä silmäyksellä • mottien ja hehtaarien lisäksi eurot • tietoa löytyy laajasti ja helposti • päivittyy jatkuvasti\nEerola tarkastelee demoversion pääsivua ja esittää pian ensimmäisen kehitysehdotuksen: ”Saisiko sen hälyttämään, jos metsätöitä on rästissä?” ”Sitä olisi kotonakin kätevä näyttää: nyt tämä UPM ProMetsä hälyttää punaisella, olisi ehdottomasti mentävä viikonlopuksi metsätöihin”, Eerola naurahtaa ja tunnustaa metsän olevan hänelle rakas harrastus, jonka parissa voi helposti vierähtää isokin siivu vapaa-ajasta. Kalvila kiittelee ehdotusta mainioksi. ”Ilman muuta. Juuri tämäntyylistä palautetta toivomme ja kuuntelemme herkällä korvalla. Tavoite on tuoda palveluun ominaisuuksia, joita metsänomistajat aidosti tarvitsevat”, Kalvila kertoo ja tähdentää, että UPM haluaa tehdä UPM ProMetsä-palvelusta mahdollisimman käyttäjäystävällisen.\nASKELMERKIT PARHAASEEN TUOTTOON\n”Periaatteessahan metsätalous on helposti ymmärrettävissä”, Kalvila jatkaa esittelyään. ”Puuston kasvua ohjataan mahdollisimman nopeasti ja kustannustehokkaasti arvokkaaksi myyntipuuksi. UPM ProMetsä tekee siitä vain helpompaa ja auttaa metsänomistajaa kohti omaa taloudellista tavoitettaan.” ”Metsänomistaja saa siitä hyvät askelmerkit, miten edetä, jotta tuotto syntyy puun kasvusta arvokkaaksi puusadoksi ja kassavirraksi”, Kalvila lupaa. Eerola nyökkää. Tuotto on tärkeää, joskin metsä merkitsee hänelle paljon muutakin. Päivätyökseen Pohjoismaisessa kehitysrahastossa ilmastohankkeiden parissa työskentelevälle Eerolalle luonto ja ympäristön hyvinvointi ovat sydäntä lähellä. ”Näkisin yhdellä silmäyksellä metsän tilan, arvon ja hakkuuodotukset. Palvelun isoin plussa olisi varmasti sen helppokäyttöisyys. Siitä näkisi kerralla tuottopotentiaalin ja kokonaistilanteen. Oletan, että palvelusta saa kaivettua tarkempaakin tietoa esille?” Eerola kysyy. Kalvilaa kysymys selvästi ilahduttaa. ”Nimenomaan! Osa metsänomistajista haluaa mielellään tietää paljon metsistään. Tietoa tulee löytymään laajasti ja helposti UPM ProMetsä-palvelusta: hakkuutavoitteet, metsänuudistaminen, taimikonhoito ja paljon muuta.” METSÄN HENKI 2/16\nMetsäsuunnitelman oltava ajan tasalla UPM ProMetsä-palvelu on kohdennettu UPM Metsä Kumppanuusasiakkaille. Syksyllä 2016 valmistuvan palvelun käyttöönotto edellyttää, että metsänomistajalla on UPM:n järjestelmään tallennettu, ajan tasalla oleva metsäsuunnitelma.\nHELPOMPAA METSÄNOMISTUSTA SUKUPOLVELTA TOISELLE\nEsittely lähenee loppuaan ja Eerola toteaa uskovansa, että hänestä tulee mitä todennäköisimmin palvelun käyttäjä – jahka valmis palvelu syksyllä esitellään. Eerola arvelee jatkossa katsovansa sieltä metsiensä tilanteen noin kerran kuussa ja tulevaisuudessa eläkkeellä ollessaan varmasti useammin. Miesten kesken tulee puhe siitä, että UPM ProMetsästä olisi myös apua sukupolvenvaihdoksissa. Palveluun kun kerätään käyttöönotosta lähtien kaikki oleellinen metsäomaisuustieto. ”Olen useamman polven metsänomistaja. Isäni oli metsätalousinsinööri, ja sieltä tämä rakkaus metsiin varmasti lähti”, Eerola kertoo. ”Minulla on jo omat pojat mukana metsäsuunnitelmissa, jotta tieto siirtyy ja sukupolvenvaihdos on sitten aikanaan vaivattomampi hoitaa. UPM ProMetsä-palvelun avulla tiedon jakaminen myös seuraaville sukupolville olisi entistä helpompaa”, Eerola pohtii.\nHannu Eerolan taustalla olevaan tauluun on ikuistettu vuorineuvos Casimir Ehrnrooth, joka oli Kaukas Oy:n toimitusjohtaja 1967 alkaen sekä Kaukaan ja Kymi Strömbergin yhdistyttyä 1985 Kymmene Oy:n pääjohtaja. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1996 eli UPM:n syntymiseen saakka. UPM:n hallituksessa Ehrnrooth toimi aina vuoteen 1999 saakka. Ehrnrooth kuoli viime vuoden heinäkuussa 84 vuoden ikäisenä.\nKalvila ja Eerola ovat käyneet kattavasti läpi kehitteillä olevan palvelun. Mikä mahtaa olla ensimmäisenä palveluun tutustuneen metsänomistajan palaute ProMetsästä? ”Kaiken kaikkiaan vaikuttaa vaivattomalta, käyttäjäystävälliseltä ja hyödylliseltä. Jos tällaisen palvelun saa, niin sehän on todella tervetullut”, Eerola tiivistää.\nKEHITYSTYÖ JATKUU KUMPPANUUSASIAKKAIDEN KANSSA UPM PROMETSÄ -PALVELUN koekäyttö alkaa loppukeväästä 2016 ja jatkuu kesän yli. Koekäyttövaiheessa kerätään metsänomistajilta palautetta ja palveluun tuodaan uusia toiminnallisuuksia ja lisäosia kehitysideoiden perusteella.\nSyksyllä 2016 palvelu esitellään asiakkaille. UPM ProMetsästä on kehitteillä sekä verkkopalvelu että mobiilisovellus suomeksi ja ruotsiksi. Muitakin kieliversioita voidaan lisätä, jos asiakkailla on niille tarvetta.\nLakiasiantuntija UPM Metsä\nAvio-oikeus tapetilla metsätilan sukupolvenvaihdoksessa 1\nLahjanantaja määräsi lahjakirjassa lahjansaajan puolison avio-oikeuden pois metsäomaisuudesta.\nMetsätilan sukupolvenvaihdos oli tullut ajankohtaiseksi Turusen perheessä. Tilan omistajalle oli kertynyt ikää eikä polvikaan noussut enää samaan tahtiin kuin nuorempana. Oli aika siirtää kauan suvun omistuksessa ollut metsäomaisuus nuoremmalle sukupolvelle. Turuset miettivät sukupolvenvaihdoksen vaihtoehtoja. Toteutetaanko omistajanvaihdos lahjoituksena vai kaupalla? Kauppahintaa luopujat eivät tarvinneet, mutta tärkeää oli, että tila säilyisi jatkossakin suvun omistuksessa. Turuset päättivät toteuttaa omistajanvaihdoksen lahjoittamalla tilan yhdelle lapsista. Yhtenä ratkaisevana perusteena oli, että lahjoituksella tilan pysyminen suvussa voitiin turvata paremmin kuin kaupalla. Lahjansaajan aviopuolison avio-oikeus lahjoituksen kohteena olevaan tilaan voitiin poistaa lahjakirjaan otettavalla määräyksellä, jolloin tila pysyisi suvussa myös lahjansaajan mahdollisessa avioerossa. Kauppakirjassa tällaista määräystä ei olisi voitu antaa.\nAvio-oikeus kattaa kaiken omaisuuden ellei toisin ole määrätty.\nottivat avio-oikeuden huomioon jo sukupolvenvaihdosta suunniteltaessa. Se kannattaa huomioida, sillä aviopuolisoilla on avio-oikeus kaikkeen toistensa omaisuuteen, ellei toisin ole sovittu tai määrätty. Avioliiton päättyessä kummallakin puolisolla on pääsääntöisesti oikeus saada puolet puolisoiden yhteenlasketusta avio-oikeuden alaisesta omaisuudesta. Enemmän omistava puoliso luovuttaa siten toiselle puolisolle tasinkona osan omaisuudestaan tai maksaa tasingon rahana. Omaisuutta, johon puolisolla ei ole avio-oikeutta, ei huomioida puolitettavassa omaisuudessa.\nLahjanantaja voi lahjakirjassa määrätä, ettei saajan aviopuolisolla ole avio-oikeutta lahjoitettuun omaisuuteen. Määräys ei edellytä lahjansaajan aviopuolison suostumusta. Lakiin kirjattuja muotomääräyksiä on noudatettava tarkoin, jotta avio-oikeutta koskeva määräys olisi pätevä. Lahjanantajan määräys on ehdottomasti kirjattava lahjakirjaan, koska lahjanantaja ei enää myöhemmin voi yksipuolisesti määrätä asiasta. Lahjoituksen jälkeen avio-oikeus voidaan poistaa vain, mikäli lahjansaajan puoliso suostuu siihen tai puolisot tekevät avioehtosopimuksen. 3\nLahjakirjan määräys antaa turvaa saajalle.\npoissulkeva määräys puoltaa paikkaansa etenkin silloin, jos lahjoituksen kohteena on arvokas maa- tai metsätila, josta lahjansaaja saa merkittävän osan tuloistaan, tai tila on esimerkiksi sisarusten yhteinen. Jos lahjanantaja ei ole määrännyt avio-oikeudesta eikä avioehtosopimusta ole, voi lahjansaajan avioero johtaa haastavaan tilanteeseen. Entisestä puolisosta voi tulla tilan osaomistaja tai puolisolle rahana korvattava tasinkosumma voi nousta kohtuuttomaksi. Määräystä ei kannata jättää tekemättä, vaikka lahjansaaja olisi jo tehnyt puolisonsa kanssa avio-oikeuden poissulkevan avioehtosopimuksen. Avioehtosopimus voidaan aina purkaa ja avio-oikeus palauttaa uudella avioehtosopimuksella. Lahjakirjassa annettua aviooikeuden poissulkevaa määräystä ei sen sijaan voi muuttaa avioehtosopimuksella. Lahjakirjan määräys antaa turvaa lahjansaajalle. Se ei estä lahjansaajaa myymästä tai muutoin luovuttamasta omaisuutta vapaasti, mutta sillä voidaan välttää velvollisuus huomioida lahjana saatu omaisuus osituksessa. Lahjakirjan määräys voidaan osituksessa jättää huomioimatta, mutta silloin se tapahtuu harkiten ja vapaaehtoisesti. METSÄN HENKI 2/16\nMETSÄSTÄ TEHTAALLE TEKSTI: LOTTA VAIJA | KUVA: JASKA POIKONEN\nMONIARVOINEN METSÄ SAMALLA METSÄALUEELLA VOIDAAN SUOJELLA ARVOKASTA METSÄELINYMPÄRISTÖÄ, POIMIA MUSTIKOITA JA KASVATTAA TUOTTOISAA METSÄÄ. TAMMIKUISENA PAKKASAAMUNA Nuuksion kansallispuiston maisemat, tuoksut ja äänet hemmottelevat kulkijan kaikkia aisteja. Ei uskoisi, että ollaan Suomen toiseksi suurimmassa kaupungissa. UPM:n ympäristöasiantuntija Matti Maajärvi haluaa mielellään kelopuun kuvaan mukaan. ”Kyllähän se kuuluu luonnonsuojelualueelle – vaikka nyt ollaankin puhumassa siitä, mikä merkitys metsätalouden ympäristöasioissa onnistumisella on UPM:n tehtaille.” Pelkistetysti on kyse siitä, että UPM:llä on luonnonvarojen käyttäjänä ja metsätalouden toimijana vastuu puun tuottamisesta ja käyttämisestä kestävän kehityksen mukaisesti. Monimuotoisuus, vesistöjen hyvä tila ja tuottavuus kulkevat rinnakkain. ”Metsäympäristöasioissa on onnistuttava, jotta UPM:n tehtaiden tuotteet kelpaavat kansainvälisille asiakkaille ja markkinoille. Ympäristöasiat korostuvat metsäalallakin jatkuvasti”, Maajärvi sanoo.\nMutta metsällä on myös itseisarvonsa. Kun luontoa kunnioitetaan, metsä säilyy ja tuo hyvinvointia myös tuleville sukupolville. Eikä ympäristöasioihin lueta vain biologisia asioita, vaan myös metsien virkistyskäyttö ja sosiaaliset arvot. UPM:n tehtaat siis tarvitsevat sellaista puuta, joka on kestävästi tuotettua ja jonka alkuperä tunnetaan. Miten vastuullista metsätaloutta mitataan? ”Metsäsertiﬁointi on keskeinen ja monipuolinen työkalu, kun halutaan todentaa metsien kestävä hoito ja käyttö – niin ympäristön kannalta kuin sosiaalisesti ja taloudellisestikin.” Ympäristöasiat eivät silti ole jäykästi standardoituja. Suunnitelmissa ja toimenpiteissä tulee aina ottaa kohteen piirteet ja ominaisuudet huomioon. Metsäammattilaisen asia on tunnistaa, mitkä ympäristöasiat painottuvat milloinkin. ”Ympäristön huomioiminen vaikuttaa aivan kaikkeen. Hoitamalla ympäristöasiat laadukkaasti turvataan metsätalouden tulevaisuuden toimintaedellytyksiä.”\nMetsänomistaja, näin vaalit metsäomaisuuttasi ympäristöä huomioiden Metsäympäristöasioiden perusvaatimukset tulevat lainsäädännöstä ja metsäsertiﬁoinnista. Helppoja ja tehokkaita käytännön toimia ovat esimerkiksi nämä:\nSäästä lahopuut. Ylläpidä lehtipuusekoitusta havumetsissä ja säästä harvalukuisia puulajeja. Jätä vesistöjen ympärille suojavyöhykkeet.\n”TERVE JA MONIMUOTOINEN METSÄEKOSYSTEEMI, JOSSA KAIKKI ON TASAPAINOSSA JA VOI HYVIN, MYÖS TUOTTAA HYVIN.” MATTI MAAJÄRVI\nUPM:n ympäristöasiantuntija Matti Maajärvi liikkuu vapaa-ajallaan metsässä enimmäkseen suunnistuskengillä. ”Mutta on todella hienoa, että tällaisista maisemista pääsee nauttimaan myös täysin esteetöntä polkua pitkin.”\nETSITKÖ UUTTA KUMPPANIA? UPM Metsä Kumppanuussopimus on täysin uudistunut. Kun keskität metsäasiointisi meille, saat runsaasti rahanarvoisia etuja puukauppaan ja metsävarallisuutesi hoitoon. Kumppaninamme varmistat vaivattoman tuoton ja huolehdit metsäsi hyvinvoinnista kokonaisvaltaisesti ja pitkäjänteisesti. Sinulla on käytössäsi metsänhoidon parhaat osaajat aina, kun tarvitset meitä. Suunnitelmallista metsänhoitoa Kysy lisää UPM metsäammattilaiselta www.metsämaailma.ﬁ tai soita 020 416 5100.


Hotellit - Hotelli - Morosani Schweizerhof Hotel - Matkatoimisto Matkapörssi\nHotelli: Morosani Schweizerhof Hotel ****\nHotelli sijaitsee 1560m korkeudessa olevan Davos-lomakohteen keskustassa, lähellä vuorijunaa, ostos mahdollisuuksia ja muita nähtävyyksiä.\nMorosani Schweizerhof hotelli yhdistää klassisen art-nouveau tyylin moderniin Bundner arkkitehtuuriin. Se sijaitsee Davosin sydämessä, 400m hiihtoalueesta ja Schatzalpin kaapelihissista ja 450m hiihtoladuista, lähin bussipysäkki Visp Davos Platz ollen 1.7km päässä ja Zurichin lentokenttä 150km hotellista.\nHotellissa on vastaanotto, hissi, aula, päivähuone, internetnurkkaus, langaton internet yhteys aulassa, hiihtojalkinevarasto, suksivarasto, illallishuone, ravintola, baari, seminaari ja konferenssitilat, lasten klubi, lastenvahti-palvelut (pyynnöstä ja lisämaksusta) ja terassi.\nFitness ja Wellness tiloissa on kuntohuone, sauna, höyrysauna, rentoutumishuone, experience-suihkut ja tepidarium, sekä lisämaksusta solarium, hierontaa, kauneuskeskus ja poreallas. Viereisessä Morosani Posthotelissa on sisäallas, 100m Morosani Schweizerhofista.\nHuoneissa on TV, puhelin, kelloradio, langaton internet yhteys (lisämaksusta), minibaari, kylpyhuone, jossa kylpyamme ja/tai suihku ja hiustenkuivaaja, kylpytakki ja -tossut. Huonepalvelu (rajoitetut ajat) ja pesulapalvelu tarjolla (molemmat lisämaksusta).\nHotellissa on autoparkki (maksuton, rajoitetut paikat) ja autotalli (lisämaksusta).\nOsoite: Promenade 50, Davos, Valais, Swirtzerland.\nPromenade 50, , 7270 Davos-Platz, , Switzerland\nEtäisyys lentokentälle 150 km


Tissit tissit tulostaa naisten crop top kesän seksikäs slim lyhyt paita tyttö toppi tee hipster liivi pudota aluksen z-5 ~ Topit & T-Kappaleet \_ MaailmanHalpa.co\nEtusivulle > Topit & T-Kappaleet > Tissit tissit Tulostaa Naisten Crop Top Kesän Seksikäs Slim Lyhyt Paita Tyttö Toppi Tee Hipster Liivi Pudota Aluksen Z-5\nTissit tissit Tulostaa Naisten Crop Top Kesän Seksikäs Slim Lyhyt Paita Tyttö Toppi Tee Hipster Liivi Pudota Aluksen Z-5\nMalli Numero: Z-5\nMateriaali:Puuvilla&Muut Väri:kuten näyttää Koko:Vapaa, yksi koko Bust:80-95cm;Pituus:40cm;Lapa:30cm Kaikki Tuotteet Varastossa Ympäri Vuoden,Pudota Merenkulku Supprot\n2017 Kunto Laiha Rajata Topit Naiset Seksikäs Tiukka Bustier Crop Top T-Paita Vatsatanssi Topit Liivi Säiliö Sutia Soutien Rotko\nKuvaus: Tämä rintaliivit on täydellinen kaikki tyylit jooga, pilates, tanssi ja pole fitness! Samanlainen uida-puku tyyppistä materiaalia, kaikki kuivuu nopeasti pitää elinten viileä, kuiva ja mukava. Viileä näköinen ristiin rastiin hihnat takana,hauskaa\nSeksikäs Naisten V Kaula Sato Alkuun Pehmustettu Säiliö Bra Bustier Pitsi Kukka Bralette Bralet\nKunto: 100% upouusi ja Korkea Laatu Materiaali: Pitsi + Spandex Väri: Musta/Valkoinen Koko: Yksi Koko ,Sopii MEILLE XS-M Koko Hiha Tyyli: Hihaton Kaula-aukko: V Kaula Tyyli Muoti Pitsi Sisustus Vetoketju Pehmustettu Rajattu Top Tilaisuus: Ranta/Clubwear/Rento/Party Vuodenaika: Kesä-Erä Sisältää:\nHDY Haoduoyi Muoti Naisten Valkoinen Seksikäs Dadily Rintaliivit Ontto Ulos Pitsi Ylös Takaisin Backless Naisten Rento Bralettes Lady Alusvaatteet\nHDY Haoduoyi Naisten Kiinteä Valkoinen Sato Alkuun MAKSU: Ennen tilauksen,ole hyvä ja vahvista tiedot meille, jos sinulla on pyynnöstä kohteita. Ole hyvä ja tee maksu 3 päivän kuluessa tilauksen, jos mahdollista. TOIMITUS: 1.Valmistelu\n2018 Kesä Naisten Liivi Workout Fitness Toppi on Nopeasti kuivuvaa Seksikäs Topit\nNaisten Liivi Workout Fitness Toppi Quick-dry Jooga Topit 100% upouusi ja Korkea Laatu Materiaali: Polyesteri Koko : S/M/L/XL/XXL Väri: Vihreä,Sininen,Harmaa,Punainen,Vaaleanpunainen,Violetti Koko Pituus Rintakuva Vyötärö S\nAfroditaUme Naisten Rento Crop Top Pehmustettu Rintaliivit Rajata Topit Liivi Kunto Venyttää Säiliöt Harjoitus Rintaliivit\nAfroditaUme Naisten Rento Crop Top Pehmustettu Rintaliivit Rajata Topit Liivi Kunto Venyttää Säiliöt Harjoitus Rintaliivit 1/2 Vyötärö : 32 cm 1/2Bust : 37 cm MAKSU: Ennen tilauksen,ole hyvä ja vahvista tiedot meille, jos sinulla on pyynnöstä kohteita. Ole hyvä\nKesällä Todellinen Silkki Rintareppu Pieni Liivi Naisten Silkki Löysä Hihaton Liivi Pohjaamatta\n[xlmodel]-[koko]- Koko Taulukko Mittaus CM Koko Rinta Vyötärö Pituus L 85 80 55 XL 90 82 55 XXL 96 88 56 Mittaus Tuuman Koko Rinta Vyötärö Pituus L 31.5 33.5 21.7 XL 35.4 32.3 21.7 XXL 37.8 34.6 22.0 [xlmodel]-[photo]- Valokuvat Lista\nNaisten Kesän Sato Alkuun HERÄSIN KUIN TÄMÄ Hauska Seksikäs Ohut Paita Toppi Tee Hipster Liivi Musta Valkoinen Pudota Aluksen TZ20-833


169 386 kuulijaa vuodessa!\nMukana toteuttamassa toimintaa 2022-2024 kokemusasiantuntijuuden eteen uusi hallitus. Mukana on hyvä sekoitus uutta ja vanhaa. Täysin uudet jäsenet on merkitty * merkillä. Puheenjohtajana jo 3 vuotta toiminut Riikka Nieminen jatkaa tehtävässään. Varsinaiset jäsenet: Hilkka Jokela, Iris Hietamäki, Pasi Parpala, Reetta Nenonen, Harri Pirttimäki, Sakari Salovaara*,… Lue lisää »Uusi upea hallitus on valittu!\nKoKoA -Koulutetut Kokemusasiantuntijat ry on jakanut tämän vuoden Mielen avain -tunnustuksen. Tunnustus myönnettiin Laakson yhteissairaala-hankkeelle. Suomen suurimman sairaalahankkeen tilojen suunnittelu on toteutettu yhdessä henkilöstön, sekä asiakkaiden ja kokemusasiantuntijoiden tarpeita kuullen, heti alusta alkaen. Hanke on juuri käynnistynyt ja siinä rakennetaan saman sairaalan sisään mm. psykiatrista… Lue lisää »Mielen Avain tunnustus 2021 Laakson yhteissairaala hankkeelle\nKoKoA -Koulutetut Kokemusasiantuntijat ry:n jäsenenä voit ilmoittautua mukaan toimintaan täällä: https://tinyurl.com/mukaanjoukkoon\nKoulutettujen kokemusasiantuntijoiden osuus on ollut useissa kohtaamisissa ”se vaikuttava juttu”, joka jää mieleen, mikä puhuttelee ja saa aikaan uutta ymmärrystä ja perspektiiviä. Kokemusasiantuntija osaa saman kokeneena kysyä tarkentavia lisäkysymyksiä ja jopa haastaa asiakkaan ajattelua. Juurisyihin saatetaan päästä tehokkaammin. Kokenutkaan ammattilainen ei aina saa synnytettyä luottamusta… Lue lisää »10 syytä tilata kokemus- asiantuntija\nVietimme kokontumisajoja naistenpäivänä, voit katsoa koko seminaarin videotallenteena. Aiheena oli kokemusasiantuntijat politiikassa. Kuntavaalit ovat lähestymässä ja upeinta olisi saada kuntien valtuustoihin kokemusasiantuntijoita. He tietävät todella hyvin miten tärkeästä asiasta on kyse. Kannustamme kokemusasiantuntijoita hakeutumaan ehdolle omiin kuntiinsa. Vaikka politiikka onkin usein vaikea aihe, niin sitä… Lue lisää »Kokemusasiantuntijoiden kokoontumisajot 8.3. -goes politiikka!


Aivoinfarkti verenpaine ei saa nousta yli 180 | Blood Balance Suomessa\nAivoinfarkti verenpaine ei saa nousta yli 180\nSe onkin ylivoimaisesti tärkein hoidettavissa oleva riskitekijä, joka altistaa sekä aivoinfarktille että aivoverenvuodolle. Esimerkiksi 60-vuotiaista miehistä, joilla verenpaineen yläpaine on 180 mmHg, mutta ei muita riskitekijöitä, kahdeksan vuoden aikana kolme sadasta sairastuu aivohalvaukseen. Vertailun vuoksi taas niistä miehistä, joilla verenpaineen lisäksi on edellä mainitut.\nVerenpaine nousee normaalisti tilapäisesti monista syistä, esimerkiksi rasituksen aikana tai jännityksestä. Verenpaine vaihtelee myös vuorokauden eri aikoina: yöllä paine on keskimäärin 10-20% matalampi kuin päivällä. Verenpaineen mittaaminen ja tulosten seuranta perustuu levossa istuen mitattuihin arvoihin. Sairaalassa selvitetään ensin, onko kyseessä aivoinfarkti.\nAivoinfarkti ja aivoverenvuoto voivat aiheuttaa samankaltaisia oireita, mutta ne erotetaan toisistaan aivojen kuvantamistutkimuksilla. Lisäksi tehdään myös muita tutkimuksia, joiden perusteella pyritään saamaan selville syy, joka aivoinfarktin on. Systolinen verenpaine (yläpaine) nousee tasaisesti nuoruusiän noin 110–115 mmHg:stä vanhemmiten 145–150 mmHg:iin.\nDiastolinen verenpaine (alapaine) on noin 70 mmHg sekä nuorena että vanhana ja korkeimmillaan noin 80 mmHg:ssä viisissäkymmenissä. Ks. kuvaaja alempana. Vähäoireinen aivoinfarkti, jota potilas ei itse huomaa, on tavallinen ilmiö, sanoo Aivoliiton ylilääkäri. 18000 suomalaista saa vuosittain aivoinfarktin. Sitä ei osata arvioida, joka on alle 50-vuotiailla harvinainen ja yli 80-vuotiailla erittäin yleinen. Siinä verenpaine.\nAivoinfarkteista suurin osa on ehkäistävissä kohtamalla keskeiset riskitekijät: kohonnut verenpaine, tupakointi, keskivartalolihavuus, diabetes, eteisvärinä ja dyslipidemiat. Sairastuneiden tehokkaalla hoidolla voidaan vähentää huomattavasti sairauden aiheuttamaa vammaisuutta. Korkea verenpaine on hyvin yleinen ongelma keski-ikäisillä ja vanhemmilla ihmisillä. Arvot alkavat yleisesti nousta 40 ikävuoden jälkeen.\nSystolinen verenpaine nousee tasaisesti iän myötä. Alapaine puolestaan alkaa hiljalleen laskea 50. ikävuoden jälkeen. Arvot alkavat yleisesti nousta 40. Syvänne kertoo, ettei verenpaineen kohoamista iän myötä enää pidetä normaalina. – Aikaisemmin käytössä oli ikään sidottuja viitearvoja.\nNykyään katsotaan, ettei normaali vanheneminen nosta verenpainetta – vaikka kohonnut verenpaine kyllä yleistyy vanhetessa, se johtuu verisuonten jäykistymisestä, joka ei ole normaali ilmiö, Syvänne sanoo. Aivoinfarkti mielletään usein vain ikääntyneiden sairaudeksi, mutta vuosittain sen saa myös yli 500 alle viisikymppistä suomalaista.\nAivoinfarkti verenpaine ei saa nousta yli 180: Verenpaine nousee! Akuutti yle\nKohonnut verenpaine on aivoverenkiertohäiriön. Verenpaine nousee! Akuutti yle.fi. Verenpaine Blood Balance tilata netistä. Tunnista aivoinfarkti – hoitoon ja heti!. Verenpaine – 20 tärkeintä kysymystä. Aivoinfarkti voi olla Blood Balance ostaaon – ”Päässä voi olla. Aivoinfarkti ja TIA kaypahoito.fi.\nKorkea vai matala verenpaine? Katso. Lääkäri: Tämä on hyvä verenpaine – Nousu ei. Nuorempien aivoinfarktit ovat yleistyneet, eikä


Mielipide | Terveyskeskuslääkärin työ on monella tavalla kuormittavaa – Vantaalle tulee silti palkata uusia lääkäreitä suoraan työsuhteeseen | Pääkirjoitus & mielipide | Vantaan Sanomat\nKirjoittajan mukaan lääkärien hoitovastuu päiväpoliklinikalla on parissa vuodessa yli kaksinkertaistunut ilman koronan tuomaa infektiotoimintaakin. Arkisto/Johanna Erjonsalo\nTerveysasematyön kuormittavuus on lisääntynyt jatkuvasti ja työn mielekkyys on vähentynyt, kirjoittaja toteaa.\nKunnat tavoittelevat kiireettömään hoitoon pääsyä muutamissa viikoissa. Samalla akuutit asiat tulee hoitaa heti.\nVantaalla terveysaseman henkilöstöresurssit eivät ole kasvaneet asukasluvun ja maahanmuuttotaustaisten potilaiden määrän mukana.\nPäiväpoliklinikan hoitovastuu lääkäriä kohden on yli kaksinkertaistunut parissa vuodessa, vaikka koronan tuomaa infektiotoimintaa ei huomioida. Lääkärin oma potilaslista ei ole vastaavasti pienentynyt. Niinpä kiireetöntä hoitoa joutuu usein odottamaan liian kauan.\nVantaalla kiireettömän hoidon jono-ongelmaa on vuosia hoidettu pikaliimalla palvelusetelein tai ostolääkärein ongelman oikean korjaamisen sijaan. Palvelusetelit yksityiseen hoitoon lyhentävät hetkellisesti jonoja, mutta johtavat pitkällä aikavälillä terveysaseman toiminnan kannalta huonoon lopputulokseen.\nPalveluseteliä ei saa, jos vaiva ei hoidu yhdellä käynnillä tai tarvitaan tulkki. Tämän myötä terveysasemilta ovat vähentyneet helppohoitoiset potilaat.\nHoidon jatkuvuuden turvaamiseksi potilaita listataan nimetylle omalääkärille selkein syin, mikä on hienoa. Tällöin asiaan perehtyminen ei ala joka kerta alusta. Hoidosta tulee konsultoida omalääkäriä ennen ajan antoa muille. Omalääkäri saattaa kyetä ratkaisemaan asian ilman käyntiä potilaan hoitokokonaisuutta palvelevalla tavalla.\nVantaalla 1,5 kertaa virkalääkäriä hinnakkaammalla ostopalvelulääkärillä ei yleensä ole omaa listaa, vaan hän tekee listaamattomia kiireettömiä potilaita. Kaikilla lääkäreillä tulisi kuitenkin olla oma lista. Kun listapotilaita hoitamaan saadaan lisää väkeä, kaikki ehtivät tehdä nykyistä enemmän myös listaamattomia potilaita.\nKaupungin tulee lisätä paikkoja suoraan työsuhteeseen. Kaupunki sanoo, ettei virkoihin haeta, mutta ostolääkäreitä se saa silti. Kaupunki voi maksaa palveluseteleiden ja ostolääkäreiden käytön lopettamisesta säästyneillä varoilla bonuksen sitoutumisesta niihin toimiin, jotka koetaan erityisen hankaliksi täyttää.\nToisaalta maine kiirii. Tulijoita lääkäritiheällä alueella on, jos työtä uskaltaa kollegoille suositella. Kaupunki onnistuu paljossa. Koulutusta ja kokenutta tukea on hyvin saatavilla. Oman aikataulunsa saa suunnitella itse tietyissä raameissa. Osa-aikaisuus käy. Sektorityötä voi tehdä perustyön ohessa esimerkiksi neuvolassa.\nTerveysaseman kokenut yleislääkäri haluaa olla koko kansan lääkäri, sekä hoitaa potilaansa laadukkaasti ja pitkäjänteisesti. Valitettavasti viime vuosina tämä ei ole ollut enää aina mahdollista normaalin työajan puitteissa.\nTerveysasematyön kuormittavuus on lisääntynyt jatkuvasti ja työn mielekkyys on vähentynyt. Potilasaines on kapeutunut. Moni tekee kevennettyä työnkuvaa tai miettii töitä yksityisellä puolella.\nTyötahtia arvioidaan käyntisuoritteina vertaamalla yksityiseen puoleen, vaikka tämä on epäreilua täysin erilaisten potilaiden ja paperityön määrän takia. Mikäli halutaan, että terveyskeskuksia on jatkossa, tulee niiden resurssit saattaa kuntoon. Maine paranee vain tekemällä viisaita päätöksiä.


Menkkamaisia kipuja... - Raskaana - Vanhempien jutut - Libero\nHei! Ajattelin kertoa oman tarinan ja sitä kautti saada muiden kokemuksia. Sain keskenmenon lokakuussa -11 viikolla 13 ja minulle tehtiin lääketieteellinen tyhjennys, menkat alkoivat normaalisti 4vk kuluttua tyhjennyksestä, nyt odotellaan uutta plussaa. Menkat ovat olleen melko säännölliset (kerran 4pv myöhässä) Viimeisimmät menkat siis 25.2.12 eli nyt ovat 2pv myöhässä. minulla on parin viikon aikana ollut monena päivänä kipuja oikealla puolella vatsaa(munasarjojen kohdalla) Nyt olen 3pv ollut menkkamaisia kipuja alamahassa mutta menkkoja ei kuulu! Onko jollain muulla ollut samanlaisia kipuja alkuraskaudessa? Milloin uskaltaisin testiä tehä? KIITOS:)\nJei! Paljon paljon onnea teille!:)\nPakko oli vielä ennen töihin menoa tulla päivittelemään:D Eli illalla viimeinki pääsin kauppaan, eikä maltettu miehen kans ootella aamuun niin päätettiin kokeilla jo illalla, mutta SELVÄ PLUSSAhan sieltä tuli 3 Ollaan niin onnellisia molemmat... nyt pitäsi vaan malttaa olla hiljaa!;) Täällä ollaan täpinöissään vk 4+6 3 P.S olemme muuten rakennuttamassa omaa kotia ja se valmistuu 30.11.12 ja oltiin jo heitetty toivo menemään että saataisiin pikkunyytti syliini joululahjana, mutta kuinkas kävikään, pikkuisen LA 1.12.12 eli juuri muuton kohdalla:) että kaikkia jänskää sitä tapahtuuki sitte joulukuussa!\nvoi jeeeeeee!!!onnea ihan kamalasti teille molemmille..toivotaan että kaikki menee hyvin niin raskaudessa kuin talonrakennuksessakin..huippua huippua!!!!\ntee nyt jo se testi!!!heti kertomaan pitääkö paikkansa..miutakin jänskättää :///\nMuakin rupes ihan jännittää sun puolesta. :D Itellä kauhee vauvakuume, mut jos nyt viel malttais hetken ennenkun rupeis toista yrittää.. :)\nNo eilen ihan täpinöissään kävelin tuohon lähikauppaan, niin siellä EI OLLU raskaustestejä...että nyt ootellaan miestä töistä että sais kyydin oikeaan kauppaan tai apteekkiin! Kyllä nyt on kärsivällisyys koetuksella:D Eilen illalla tuntu niinku ois jo tissit vähä aristanu;p liekkö sitte kuvitelmaa!\nMutta maha kipuja ei ole enää ollut:)\nKuulostaa kyllä et olis käynyt hyvin! Joko on testi haettu vai vieläkö maltat oottaa? :)\nSe on sun vaan mentävä ostaa se testi niin selvii.. :) ite ainakin oisin tullu varmaan hulluks jos en ois heti testannu, kyllä sitä raskautta niin paljon toivo, että piti saada varmuus (vaikka ois ollu nega), ettei montaa päivää tarttis itekseen pohtia et voiskohan se olla. :p plaah, ei ajatus kulje saakohan tosta tekstistä ees mitään selvää. :)\nPelottaa ja jänskättää yhtä aikaa, mutta tuntuu siltä että ei se vois olla totta että plussa pärähtäs. Valkovuoto on lisääntynyt ja eikö sekin voi eräs merkki raskaudesta olla. pitää ihan vähän väliä rampata vessassa tarkistamassa onko punaista vai valkoista:D\nJuu mulla oli kans noita kipuja. Oli jotenkin hassuu kun välil tuntu et nyt alkaa menkat kun sattu, mut sit se loppu ja alko taas kohta (mulla kun alkaa menkat niin se kipu ei helpota pariin päivään ollenkaan). Olin viel töissä silloin lauantaina ja ramppasin varmaan puolen tunnin välein vessassa tarkistamassa tilannetta. :D Olin niin malttamaton et tein testin heti samana iltana kun menin kotiin ja plussahan sieltä tuli. :) Menkat ei siis ollu viel ees myöhässä, olin vaan jotenkin ihan varma et nyt on tärpänny.. :)\nMenkkamaiset kivut kestivät 3 päivää(nyt siis 4 päivä ja ei kipuja)\nJänskättää niin kamalasti...Kauppaan pitäisi päästä testiä hakemaan!\nMullakin oli edellisessä raskaudessa ihan alussa nuita menkkakipuja, muistaakseni alkoi samana päivänä kun plussan sain testiin,niitä pelästyin sillon. Mulla oli parisen päivää menkat myöhässä kun testin tein, alkuun se oli "haamuplussa". Minä tekisin jo testiä, sen verran malttamaton oisin =)


Tukea naisille väkivaltarikollisuuden vähentämiseksi. – Kriminaalihuollon tukisäätiö\nTiedotteet Uutiset\t 18.8.2021\nKriminaalihuollon tukisäätiössä kehitetään parhaillaan täysin uudenlaista, verkossa tapahtuvaa kuntoutusmallia naisille, joilla on taustalla väkivaltaista käyttäytymistä tai riski väkivaltaiseen käyttäytymiseen.\nNaisvangin yleisin rikos Suomessa on väkivaltarikos. Väkivaltarikosten osuus\nrikostaustaisilla naisilla on 43 %, kun sen vastaavasti miehillä on n. 37 %.\nSuomessa ei kuitenkaan tähän mennessä ole ollut kuntoutusohjelmaa, joka olisi suunnattu rikostaustaisille naisille, jotka käyttävät tai pelkäävät käyttävänsä väkivaltaa.\nNaisten kohdalla väkivalta on hyvin usein sekä syy että seuraus\nNaisvangeilla on tutkitusti suhteellisesti miehiä enemmän traumaattisia elämänkokemuksia kuten fyysisen, psyykkisen ja seksuaalisen hyväksikäytön kokemuksia. Naiset ovatkin usein yhtä aikaa sekä rikoksen uhreja että tekijöitä\n”Lähes kaikilla asiakkaillamme eli rikostaustaisilla naisilla, on itsellään taustalla koettua väkivaltaa. Osalla väkivallan kokemukset ovat alkaneet jo lapsuudessa. Nämä kokemukset ovat yksi syy siihen, että väkivaltainen käyttäytyminen korostuu”, sanoo kuntoutusmallia kehittävän hankkeen projektipäällikkö Sari Lönnberg Kriminaalihuollon tukisäätiöstä.\nTehokkainta väkivaltarikosten ennaltaehkäisyä on avun tarjoaminen\nVerkossa tapahtuvan kuntoutuksen kohderyhmänä ovat rikostaustaiset naiset, joilla on tunne-elämän epävakautta, puutteelliset tunnesäätelytaidot sekä käyttäytymisessään impulsiivista aggressiivisuutta, ja jotka ovat syyllistyneet väkivaltarikokseen tai ovat huolissaan väkivaltakäyttäytymisestään. Kuntoutus sisältää yksilöllisiä terapiatapaamisia, erilaisia harjoituksia ja materiaaleja.\n”Esimerkiksi ristiriitatilanteet lähisuhteissa voivat laukaista hallitsematonta vihaa. Väkivaltaa on voinut olla elämässä niin pitkään, että se nähdään ikään kuin normaalina tapana toimia. Kuntoutuksessa harjoitellaan säätelemään voimakkaita tunteita ja opetellaan uusia, rakentavia tapoja toimia vaikeissa tilanteissa”, kertoo hankkeen psykologi Suvi Kivimäki.\nVerkkovälitteisessä kuntoutusmallissa on huomioitu se, että monilla ei ole voimia hakeutua julkisten palveluiden pariin. Lisäksi palveluihin pääseminen saattaa joskus kestää asiakkaan näkökulmasta turhan kauan. Verkkokuntoutus mahdollistaa osallistumisen kotoa käsin, mikä voi madaltaa osallistumisen kynnystä.\n“Tarvitsemme lisää palveluja, jotka huomioivat erityisryhmien tarpeet ja kohdentuvat niihin. Tämä vaatii erityisosaamista sekä asiantuntemusta ja Väkevä -hankkeessa tutkittu tieto on toiminut kehitettävän väkivaltakuntoutuksen lähtökohtana”, Lönnberg sanoo.\nVÄKEVÄ – Rikostaustaisten naisten väkivaltakäyttäytymisen vähentäminen ja ennaltaehkäisy -hankkeen pääyhteistyökumppanina toimii Rikosseuraamuslaitos ja hankkeen yhteistyöhön valikoituneet yhdyskuntaseuraamustoimistot. Hankkeen toimintaa rahoittaa Oikeusministeriö.


Honda CBR 1000 F 1 000 cm³ 1995 - Loimaa - Moottoripyörä - Nettimoto\nErittäin hyvässä kunnossa ikäisekseen.Luotettava matkapyörä. Hyvät renkaat. Givin takalaukku. Vaihdetaan myös, vaihdokista riippuen. Esim. MT-01 tai jokin matka enduro...\nHonda CBR 1000cm³, '96, 76tkm\nHonda CBR 1000cm³, '96, 37tkm\nNettimoto ID 2061552


11.11.2015 11.11.2015 pienet pillut thai escort\nPienet pillut thai escort - Mariefred\nVoit soittaa vaikka heti. Thai Vitun vaimo makuuhuoneessa\nBoden Lokal: Pienet pillut thai escort\nPienet pillut thai escort 542\nEscort krakow seksileikit Oulun huorat aasialainen hieronta\nPanoseuraa turku tantra video 692\nGay nude massage porno videot ilmaiset Paljas peppu halvin oulu\nFinnish trivago mainos nainen Oikea thaihieronta ei tosiaan ole mitään seksipuuhia vaikka ne Moni perusjuntti yhdistää aina thai hieronta seksiin koska ovat nähneet sellaisia pornoelokuvia. Kaunis Thai babe vitun valkoinen kaveri Söpö thaimaa tyttö selfshot vaaleanpunainen Minun thai tyttö pelata hänen kanssaan pussy! Vitun Thai pillua Vitun Thai pillua. Olen vitun Isaan thai huora Pattaya Thai tyttöjen sukupuoli ja vapaa Aasian 0:\nPart 1 - A Princess of Mars Audiobook by Edgar Rice Burroughs (Chs 01-10) marraskuu Isot karvaiset pillut saa mies ja kyrpä panee naista-porno sauna porno video. ilmaisia pilluja. Hieronta - erotic thai massage, Seksitreffit pk-seuraa tarjoavat KIELLETTY Seksiseuran haku. 0 Seksi seuraa netistä suomalaiset porno tähdet.. . Escort prague s24 treffi · Sextube anti theft suojakoodi · Emo porn. helmikuu Showpainijätti Hulk miesten alapään sheivaus verdol.eu · karva pillu. mobiili thai escorts · Tytön itsetyydytys miesten alapään sheivaus. Pienet pillut seksinovellit kakka porno mitän ostetaan turun thai tyttö isä tytär Naisen alapään sheivaus thai hieronta privat deitti thai escorts. Jos haluat sheivata. kesäkuu Helsinki Call Girls Marat Pillut Naruto Porn Games Thai Hieronta Video Hot Sex Movies Alatalb Ihana Kyrpa Thai Hieronta Helsinki. Häpyhuulet levällään granny riisuminen seksirehvit savolinna seksiä ruotsista ilmaiset pienet vitut suurimmat tissit neekerin posliini pillu tumblr naku jooka lävistykset pori.\nOne thought on “Pienet pillut thai escort”\npienet pillut thai escort says:\nPillu paljaana viru tallinna\nJapanese suomen pornotähdet\nBdsm baari seksitreffit vaasa