MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/2008 Keskushallinto - PDF Ilmainen lataus\nDownload "MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/2008 Keskushallinto"\n1 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/2008 Kiinteistörekisterin pitäjät OHJEET KIINTEISTÖREKISTERIN PITÄMISESTÄ Maanmittauslaitoksen keskushallinto on tänään päättänyt kiinteistörekisterilain 15 :n ( /876) nojalla antaa liitteenä olevat ohjeet kiinteistörekisterin pitämisestä (KRO). Samalla kumotaan annettu ohje nro MML/2/012/2006. Ohje tulee voimaan ja se on voimassa toistaiseksi. Ohje on saatavissa Maanmittauslaitoksen hallintopalvelukeskuksen kirjaamosta. Käyntiosoite: Postiosoite: Pasilan virastokeskus Opastinsilta 12 C, Helsinki PL 84, HELSINKI Puhelin: Ohjeet kiinteistörekisterin pitämisestä ovat lisäksi nähtävissä Finlexin wwwsivuilla ja kiinteistötietojärjestelmän www-sivuilta Pääjohtaja Jarmo Ratia Maanmittausinsinööri (DI) Leea Björkman LIITE TIEDOKSI Ohjeet kiinteistörekisterin pitämisestä (KRO) Maa- ja metsätalousministeriö, maanmittausyksikkö Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus Maaoikeuksina toimivat käräjäoikeudet Suomen Kuntaliitto Maanmittausalan oppilaitokset Maanmittauslaitoksen Intranet\n2 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/2008 SISÄLLYS 1 SOVELTAMISALA LYHENTEITÄ KIINTEISTÖJEN REKISTERÖINTIJÄRJESTELMÄ KIINTEISTÖREKISTERIIN MERKITTÄVÄT TIEDOT KIINTEISTÖREKISTERIN PITÄJÄN TEHTÄVÄT TOIMITUSTEN JA PÄÄTÖSTEN REKISTERÖINTI Yleisiä periaatteita Rekisteröinnin ajankohta Sijaintialueen ja ryhmän valinta Kiinteistötunnus ja määräalatunnus Kiinteistötunnuksen muuttuminen Määräalatunnuksen muuttumattomuus Kiinteistön laadun muuttuminen Rekisteröintijärjestys Rasitteet, käyttöoikeudet ja käyttörajoitukset Yhteisalueosuudet Erityiset etuudet Kiinteistö- ja muut maanmittaustoimitukset rekisteröinnin kannalta Lohkominen Tontin ja yleisen alueen lohkominen Erillisen alueen tilaksi muodostaminen tai kiinteistöön liittäminen Halkominen Tilusvaihto Vesijätön, yhteisen alueen ja ulkopalstan lunastaminen Rakennuspaikan osan ja tontinosan lunastaminen Tilusjärjestelyt Uusjako Muut tilusjärjestelyt Yhteismetsän muodostaminen Kiinteistönmääritys Rajankäynti Kiinteistöjaotusta koskevan epäselvyyden selvittäminen Rasitetta koskevan epäselvyyden selvittäminen Yhteisalueosuutta koskevan epäselvyyden selvittäminen... 15\n3 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ Yhteisen alueen osakaskiinteistöjen selvittäminen Yleisiin tarpeisiin erotetun alueen selvittäminen Yhteisalueosuuden siirtäminen kiinteistöön Yhteisalueosuuden tilaksi muodostaminen Yhteisen alueen muodostaminen Alueen liittäminen yhteiseen alueeseen ja yhteisten alueiden yhdistäminen toimituksessa Yhteisen alueen jako Rasitetoimitus Maantietoimitus Yleistietoimitus Ahvenanmaan maakunnassa Ratatoimitus Yksityistietoimitus Alueellinen yksityistietoimitus Ulkoilureittitoimitus Reittitoimitus Lunastustoimitukset Muut lunastustoimitukset Kalastuslain mukaiset toimitukset Kaivospiiritoimitus Kuntarajan käyminen Lakanneiden yhteisten alueiden selvittelytoimitus Eräiden tie- ja muiden alueiden siirtyminen Lakanneet yhteiset tiet ja valtaojat Entiset maantie- ja yleistiealueet Sikseen jätetyt ja kumotut toimitukset Kiinteistörekisterin pitäjän ja maanmittaustoimiston päätökset Kiinteistöjen yhdistäminen Yhteisten alueiden yhdistäminen Rekisteriyksikön nimen muuttaminen Rekisterikylän nimen ja kyläjaotuksen muuttaminen Kiinteistötunnuksen muuttaminen Kiinteistön laadun muuttaminen Kameraalisen jaotuksen muuttaminen Enklaavin siirtäminen Erityisen oikeuden siirtäminen... 26\n4 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ Erityisen oikeuden käyttötarkoituksen muuttaminen Virheen korjaaminen Kiinteistörekisterissä olevan virheen korjaaminen Kiinteistötietojärjestelmän muun tiedon korjaaminen Muiden viranomaisten päätökset, ilmoitukset ja eräät sopimukset Kaavoitusta koskevat päätökset Yleistä Yleiskaavat Asemakaavat Tonttijaot Rakennuskiellot Luonnonsuojelualueet Rakennusvalvontaviranomaisen päätökset Kuntajaon muuttaminen Yleistä Kokonaisten rekisteriyksiköiden siirtäminen Kiinteistön osan siirtäminen Yhteisen alueen tai maantien liitännäisalueen kameraalinen osittaminen Ympäristölupaviraston päätökset Kaivospiiriä koskevat muutokset Ydinjätteiden loppusijoituspaikka ja toimenpidekielto Sopimus ympäristötuesta ja luontoarvokaupasta Sopimus erityisen oikeuden tai käyttörajoituksen lakkaamisesta Yksityiset hautapaikat Kiinteät muinaisjäännökset Määräalat ja yhteisalueosuudet Määräalan käsite Määräalan rekisteröinnin vireilletulo Kiinteistörekisteriin merkittävät tiedot Määräalatietojen tarkistus Henkilötunnus Määräalan sijainti Rekisteröinnin keskeyttäminen tietojen täydentämiseksi Määräalojen merkitseminen kiinteistörekisterikarttaan Määräalarekisteröinnin erityistilanteita Määräalan jakautuminen osamääräaloiksi... 36\n5 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ Määräalan edelleenluovutus Tilusvaihtosopimuksen rekisteröinti Määräalojen rekisteröinti tontin ja yleisen alueen lohkomisten yhteydessä Tontin- ja yleisen alueen lohkomisessa rekisteröitävät määräalatiedot Määräalan rekisteröinnissä tapahtuneet virheet Toimituksessa ja sen rekisteröinnissä tapahtuneet virheet Erottamaton määräala on merkitty väärän uuden kiinteistön määräalaksi Kiinteistö on muodostettu väärästä määräalasta Kiinteistörekisteristä puuttuvien alueiden ja toimenpiteiden rekisteröinti Toimitusten tai päätösten purkamisen rekisteröinti PÄÄTÖKSISTÄ TIEDOTTAMINEN JA ILMOITUKSET Kiinteistörekisterin pitäjän ja maanmittaustoimiston päätökset Muiden viranomaisten päätökset ja sopimukset... 42\n6 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) 1 SOVELTAMISALA 2 LYHENTEITÄ Ohjetta sovelletaan kiinteistörekisteriin tehtävien merkintöjen tekemiseen sekä tietojen ylläpitoon. Siltä osin kuin on kyse kiinteistötietojärjestelmästä ja siitä tuotettavasta tietopalvelusta annetun lain 13 :n 2 momentissa tai muussa laissa tarkoitetuista kiinteistötietojärjestelmän tiedoista, jotka eivät kuulu kiinteistörekisterin tietosisältöön, tätä asiakirjaa sovelletaan suosituksena. Luettelo näistä tiedoista on jäljempänä luvussa 4. Ohje koskee sekä maanmittaustoimistoja että kiinteistörekisterin pitäjinä toimivien kuntien kiinteistöinsinöörejä. Tämä ohje ei koske lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin merkittäviä kiinteistötietojärjestelmän tietoja. A Asetus JHS Julkisen hallinnon suositus ( KalL Kalastuslaki KalA Kalastusasetus KML Kiinteistönmuodostamislaki KMA Kiinteistönmuodostamisasetus KRL Kiinteistörekisterilaki KRA Kiinteistörekisteriasetus KTJL Laki kiinteistötietojärjestelmästä ja siitä tuotettavasti tietopalvelusta L Laki LakkaamisL Laki yhteisten teiden ja valtaojien sekä niihin verrattavien alueiden lakkaamisesta yhteisinä alueina LunL Lunastuslaki MK Maakaari MRL Maankäyttö- ja rakennuslaki MRA Maankäyttö- ja rakennusasetus MTL Maantielaki OK Oikeudenkäymiskaari RETI Säädösperusteisten rekisterien ylläpidon ydinprosessi Maanmittauslaitoksessa TMK Toimitusmenettelyn käsikirja YksTL Laki yksityisistä teistä YML Yhteismetsälaki 3 KIINTEISTÖJEN REKISTERÖINTIJÄRJESTELMÄ Kiinteistörekisteriä pidetään kiinteistöistä ja muista maa- ja vesialueiden rekisteriyksiköistä. Kiinteistörekisteri jakautuu ominaisuus- ja sijaintitietoihin (KRL 1 ). Ominaisuustiedoilla tarkoitetaan rekisterin tekstitietoja ja sijaintitiedoilla kiinteistörekisterikarttaa. Kiinteistörekisteri on yksi yhteiskunnan perusrekistereistä. Muita perusrekistereitä ovat väestötietojärjestelmä, yhteisötietojärjestelmä (esim. kauppare-\n7 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) kisteri) sekä lainhuuto- ja kiinnitysrekisteri. Väestötietojärjestelmä sekä lainhuuto- ja kiinnitysrekisteri perustuvat osittain kiinteistörekisteriin. Yhteiskunnan toimivuuden ja kansalaisten oikeusturvan kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että perusrekisterit ovat luotettavia. Kiinteistörekisterin pitäjiä ovat maanmittaustoimistot ja kuntien kiinteistöinsinöörit. Rekisterinpidon vastuualue määräytyy asemakaava-alueen rajan mukaan siten kuin KRL 5 :ssä ja annetun KRL:n muutoksen (323/1999) voimaantulosäännöksissä säädetään. Maanmittaustoimistojen ja kiinteistöinsinöörien työnjakoa varten on vuonna 2005 laadittu Kiinteistörekisterinpidon yhteiset pelisäännöt kiinteistötietojärjestelmässä -niminen asiakirja. ( Lisäksi maanmittaustoimistoilla ja yksittäisten kuntien kiinteistöinsinööreillä voi olla erillisiä sopimuksia käytännön tehtäviä varten. Kiinteistörekisteri on osa kiinteistötietojärjestelmää (KTJ). Lisäksi kiinteistötietojärjestelmään kuuluu lainhuuto- ja kiinnitysrekisteri, jota kutsutaan myös kirjaamisrekisteriksi, sekä joukko muiden kuin kiinteistöviranomaisten tuottamia, aikaisemmin kiinteistörekisteriin kuuluneita tietoja. KTJ jakautuu kiinteistöosaan, johon kuuluvat kiinteistörekisterin tietojen lisäksi edellä mainitut muut tiedot, sekä lainhuuto- ja kiinnitysrekisterin muodostamaan kirjaamisosaan. Kirjaamisosa saa kiinteistöjen perustiedot (kiinteistötunnus, nimi, muodostumistiedot ja pinta-ala) kiinteistörekisteriosasta. Maanmittaustoimistojen ja kuntien kiinteistöinsinöörien lisäksi muullakin viranomaisella, jonka vastuulla on kiinteistötietojärjestelmään kuuluvan tiedon tuottaminen, on velvollisuus huolehtia tällaisen tiedon tallentamisesta kiinteistötietojärjestelmään ja sen pitämisestä ajan tasalla (KTJL 4 ). Toistaiseksi kiinteistörekisterin pitäjät hoitavat tämän tehtävän tiedontuottajaviranomaisten puolesta. Kiinteistörekisteriä pidetään Maanmittauslaitoksen hallinnoimassa kiinteistötietojärjestelmässä (KTJ). Tiedot siihen tuotetaan MML:n JAKOtietojärjestelmällä sekä KTJ:n rekisterinpitosovelluksella ja kuntajärjestelmillä. 4 KIINTEISTÖREKISTERIIN MERKITTÄVÄT TIEDOT Kiinteistörekisteri sisältää KRL 1.1 :n mukaisesti tietoja yksiköiden ominaisuuksista ja sijainnista sekä yksikköjä koskevia muita tietoja. Sijaintitiedoilla tarkoitetaan kiinteistörekisterikarttaa. KRL 14.1 :n mukaan sijaintitiedon on oltava numeerisessa muodossa siten, että kiinteistöjaotus voidaan tarpeen vaatiessa tulostaa kartaksi. Ominaisuus- ja muut tiedot vastaavat kiinteistörekisterin tekstimuotoisia tietoja. Kiinteistörekisterin tietosisällön perussäännökset ovat KRL 7 :ssä ja KRA 6-10 :ssä sekä KTJL 13.2 :ssä. Rekisteriin merkittävistä tiedoista on määräyksiä myös monissa muissa säädöksissä, mutta on otettava huomioon, että KTJL 13.2 :ssä lueteltuja säädöksiä ei ole vielä muutettu KTJL:n mukaisiksi. Liitteessä 1 on kiinteistörekisterin pitoa koskevia säädöksiä. Lisäksi JAKO-järjestelmässä on kiinteistörekisteriä täydentäviä tietoja, jotka on tarkoitettu virkakäyttöön.\n8 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Kiinteistörekisterin tiedot A. Kiinteistönmuodostamisviranomaisen tuottamat tiedot KRL 7 :ssä tarkoitetut tiedot KRA 6 ja 8 :ssä tarkoitetut tiedot B. Muiden viranomaisten tuottamat tiedot oikeusvaikutteiset yleiskaavat asemakaavat (ml. ranta-asemakaavat) MRL 53 :ssä tarkoitetut rakennuskiellot tontin ja yleisen alueen osalta asemakaavan mukainen käyttötarkoitus ja muiden asemakaavan mukaisten kiinteistöjen osalta kaavassa määrätty käyttötarkoitus kiinteistön muodostamisajankohtana tonttia koskeva erillinen tonttijako MRL 161 :ssä tarkoitetut yhdyskuntatekniset laitteet MRL 163 :ssä tarkoitetut vähäiset laitteet sopimukset luontoarvokaupasta (L kestävän metsätalouden rahoituksesta /624) ennen hautaustoimilakia perustetut yksityiset hautapaikat, jotka on rekisteröity (HautaustoimiL 28.6 ) ydinjätteiden loppusijoituspaikka ja toimenpidekielto (YdinenergiaA 85 ) kolttalain 36 :ssä tarkoitetut rajoitukset Kiinteistötietojärjestelmän muut tiedot (lukuun ottamatta kirjaamisosan tietoja) rakennusrasitteet (MRL ) yhteisjärjestelyt (MRL ) luonnonsuojelualueet yksityisen omistamalla alueella (LuonnonsuojeluL 24.4 ) sopimukset alueen määräaikaisesta rauhoittamisesta (LuonnonsuojeluL 25.3 ) suojellut luontotyypit (LuonnonsuojeluA 11.2 ) erityisesti suojeltavien lajien esiintymispaikat (LuonnonsuojeluA 11.2 ) ympäristötukisopimukset (L kestävän metsätalouden rahoituksesta 19.2, /1286) vesilain mukaiset päätökset (VesiL 21:8 ) yksityiset hautapaikat (HautaustoimiL 16.3 ) kiinteät muinaisjäännökset (MuinaismuistoL 6.1 ) Toistaiseksi kaikki yllä mainitut tiedot ovat tietojärjestelmässä ja siten myös otteilla ja tulosteilla kiinteistörekisterin tietoina. 5 KIINTEISTÖREKISTERIN PITÄJÄN TEHTÄVÄT Liitteenä 2 on luettelo niistä kiinteistörekisterin pitäjän tehtävistä, joista on säädetty laissa tai asetuksessa.\n9 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) 6 TOIMITUSTEN JA PÄÄTÖSTEN REKISTERÖINTI 6.1 Yleisiä periaatteita Rekisteröinnin ajankohta Toimitukset Kiinteistö- ja muut maanmittaustoimitukset voidaan rekisteröidä sen jälkeen, kun toimitus on saanut lainvoiman. Toimitus on lainvoimainen, kun toimituksen valitusaika on päättynyt tai, jos toimituksesta on valitettu, kun toimituksesta tehty valitus on lopullisesti ratkaistu. Jos kaikki asianosaiset ovat ilmoittaneet hyväksyvänsä toimituksen, se voidaan rekisteröidä valitusajan päättymistä odottamatta (KML ). Toimituksen kestäessä tai kun esimerkiksi vain korvauksista on valitettu voidaan rekisteröidä: toimituksen yhteydessä tehty rajankäynti tai tilusvaihto, joka on saanut lainvoiman (KML 194 ); tarpeelliset merkinnät asianosaisen pyynnöstä ja maaoikeuden puheenjohtajan luvalla KML 194 a.1 :n tarkoittamissa tapauksissa (KML 243 ); halkomisen, uusjaon ja vesialueen jaon lainvoiman saaneesta jakosuunnitelmasta aiheutuvat merkinnät (KML 54.3, 91 ja ); lunastustoimitus LunL 53.2 :n tarkoittamissa tapauksissa hakijan pyynnöstä, ellei maaoikeustuomari kiellä rekisteröintiä; maantietoimitus MTL 86.2 :n tarkoittamissa tapauksissa kiinteistörekisterin pitäjän pyynnöstä maaoikeuden puheenjohtajan luvalla; ja ratatoimitus ratalain 76 :n tarkoittamassa tapauksessa maaoikeuden puheenjohtajan luvalla. Maanmittaustoimiston ja kiinteistörekisterin pitäjän päätökset Rekisterin pitoa koskevat päätökset jakautuvat viiteen ryhmään sen mukaan, missä vaiheessa ne on mahdollista merkitä kiinteistörekisteriin. 1. Päätökset, joista ei saa valittaa, voidaan rekisteröidä välittömästi. Näitä päätöksiä ovat kiinteistötunnuksen muuttaminen sekä rekisterivirheen korjaaminen silloin, kun päätöksestä ei tarvitse tiedottaa kiinteistön omistajalle tai haltijalle (KRL 14 b ). 2. Kiinteistöjen yhdistämispäätös merkitään kiinteistörekisteriin, kun päätös on saanut lainvoiman. Yhdistäminen voidaan rekisteröidä valitusajan päättymistä odottamatta, jos yhdistäminen on tehty hakemuksen ja mahdollisen kiinnitysten etusijajärjestystä koskevan sopimuksen mukaisesti tai jos kaikki asianosaiset ovat ilmoittaneet hyväksyvänsä päätöksen (KML ). Edellä sanottu koskee myös kiinteistön yhdistämistä yhteismetsään. 3. Rekisteriyksikön nimen tai kiinteistön laadun muuttamista koskeva päätös merkitään kiinteistörekisteriin, kun päätös on saanut lainvoiman. Päätös voidaan kuitenkin rekisteröidä ennen valitusajan päättymistä, jos\n10 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) päätös on tehty hakemuksen mukaisesti tai kiinteistön omistaja on antanut siihen suostumuksensa (KRL 14 b.3 ). 4. Maanmittaustoimiston päätös enklaavin siirtämisestä rekisteröidään kokonaisten rekisteriyksikköjen osalta siten, että rekisteröintiajankohdaksi tulee 1. päivä tammikuuta. 5. Muut kuin edellä mainitut kiinteistörekisterin pitäjän tai maanmittaustoimiston päätökset rekisteröidään valitusajan päätyttyä tai, jos päätöksestä on valitettu, kun valitus on lopullisesti ratkaistu. Näitä päätöksiä ovat: kiinteistötunnuksen tai rekisterivirheen korjaaminen silloin, kun päätöksestä on KRL 8.2 :n nojalla tiedotettava kiinteistön omistajalle tai haltijalle (kiinteistörekisterin pitäjän päätös); kylän nimen tai kyläjaotuksen muuttaminen (maanmittaustoimiston päätös); yhteisten alueiden yhdistäminen KRL 2 b :n nojalla (kiinteistörekisterin pitäjän päätös); kameraalisen jaotuksen muuttaminen (kiinteistörekisterin pitäjän päätös); erityisen oikeuden siirtäminen (LunL 72 c ) (maanmittaustoimiston päätös); erityisen oikeuden käyttötarkoituksen muuttaminen (LunL 72 d ) (maanmittaustoimiston päätös); Muiden viranomaisten päätökset, ilmoitukset ja sopimukset KTJL 4 :n nojalla niiden viranomaisten, jotka tuottavat kiinteistötietojärjestelmään merkittäviä tietoja, on huolehdittava tällaisten tietojen tallentamisesta kiinteistötietojärjestelmään. Koska viranomaisilla ei toistaiseksi ole itse mahdollisuutta hoitaa rekisterinpitovelvoitetta, maanmittaustoimistot ja kiinteistörekisteriä pitävät kunnat tallentavat tiedot omilla vastuualueillaan samoin periaattein kuin ennenkin. Päätös tallennetaan kiinteistötietojärjestelmään, kun se on saanut lainvoiman. Kuntajaon muutoksia rekisteröitäessä on lisäksi otettava huomioon, että ne tulevat voimaan 1. päivänä tammikuuta. Tarvittaessa lainvoimaisuus on tarkistettava joko muutoksenhakuviranomaiselta tai päätöksen tehneeltä viranomaiselta. Sopimuksista ei saa valittaa. Muiden viranomaisten päätöksistä osa rekisteröidään kiinteistörekisteriin ja osa tallennetaan kiinteistötietojärjestelmän muihin tietoihin, niin kuin edellä luvussa 4 on todettu Sijaintialueen ja ryhmän valinta Kun toimitusta tai yhdistämispäätöstä rekisteröidään, täytyy muodostetun rekisteriyksikön sijaintialue (kylä) ja ryhmä (talo) eräissä tapauksissa valita. Useimmiten asiaan joudutaan ottamaan kantaa yhteis- ja siirtolohkomisissa ja yhdistämisissä.\n11 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Kiinteistötunnus ja määräalatunnus Kiinteistötunnuksen muuttuminen KRA 5.1 :n mukaan toimituksessa tai yhdistämällä muodostetut kiinteistöt rekisteröidään siihen sijaintialueeseen ja ryhmään, johon ne sijaintinsa ja kiinteistöjärjestelmän selvyyden kannalta parhaiten sopivat. Säännöksellä tarkoitetaan niitä tilanteita, joissa emä- tai muodostajakiinteistöt kuuluvat eri sijaintialueisiin. Kyläjaotusta ei saa tarpeettomasti sekoittaa. Esimerkiksi kahteen kylään kuuluvista kiinteistöistä yhdistämällä tai toimituksessa muodostettua kiinteistöä ei saa rekisteröidä kolmanteen kylään. Jos muusta sijaintialueesta kuin kylästä (esim. valtion metsämaasta) lohkotaan tila, muodostettu tila rekisteröidään sijainnin perusteella sopivaan rekisterikylään. Muut kiinteistöt kuin tilat samoin kuin yhteiset alueet ja yleiset tiet Ahvenanmaalla rekisteröidään vakiintuneen käytännön mukaan yksikön laadun mukaan määräytyviin sijaintialueisiin tai ryhmiin. Siirtolohkomisessa voidaan saajakiinteistöstä ja siihen siirrettävästä määräalasta muodostettava kiinteistö rekisteröidä luovuttavan kiinteistön kylään silloin, kun näin päästään eroon toiseen kylään kuuluvasta erillispalstasta. Perussäännökset kiinteistötunnuksesta ja sen muuttumisesta ovat KRA 1-5 :ssä. Tarkempia menettelyohjeita on JHS 138:ssa. Kiinteistötunnus annetaan kiinteistöjen lisäksi myös jokaiselle kiinteistörekisteriin merkitylle yhteiselle alueelle sekä Ahvenanmaalla yleiselle tielle ja sen liitännäisalueelle. Entinen maantie (yleinen tie) tai sen liitännäisalue, jolla ei ole maantien tunnusta, rekisteröidään sijaintialueeseen 884. Lakanneita yhteisiä teitä ja valtaojia varten on asemakaava-alueilla varattu kuntakohtainen yksikkö [kunta]-878-x-x (vrt. maanmittaushallituksen kiertokirjeen 2/82 muuttaminen nro 1618/30/89, 863). Tätä yksikköä käytetään tarvittaessa muodostajayksikkönä. Jos kunnassa ei ennestään ole em. yksikköä, asemakaava-alueiden lakanneet yhteiset voidaan rekisteröidä yksikköön [kuntanro] Määräalatunnus annetaan määräalojen lisäksi kiinteistöstä erillisinä luovutetuille yhteisalueosuuksille. Määräalatunnuksesta säädetään KRA 8.2 :ssä ja siitä on suosituksia JHS 138:ssa. Kiinteistö- ja muiden maanmittaustoimitusten sekä eräiden päätösten vuoksi kiinteistötunnukset voivat muuttua. Tunnuksen muuttumisen periaatteet eri tilanteissa ovat: Lohkominen lohkokiinteistö saa aina uuden tunnuksen\n12 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) emäkiinteistöstä jäljelle jäävä nk. jäännöskiinteistö saa emäkiinteistön tunnuksen (KRA 4 ) siirtolohkomisessa saajakiinteistön ja siihen siirretyn määräalan muodostamalle kiinteistölle annetaan uusi tunnus, jos muodostettava kiinteistö on tila; muussa tapauksessa (esim. määräala siirretään valtion metsämaahan) muodostettu kiinteistö saa saajakiinteistön tunnuksen Lohkominen tontiksi tai yleiseksi alueeksi muodostettavan tontin tai yleisen alueen tunnus määräytyy KRA 2 ja 3 :n mukaisesti lohkomisessa jäljelle jäävän muodostajakiinteistön tunnus ei muutu Yhteisalueosuuden muodostaminen tilaksi tai siirtäminen kiinteistöön Osuudesta muodostettava tila saa uuden kiinteistötunnuksen. Luovuttavan kiinteistön tunnus samoin kuin osuuden siirrossa vastaanottavan kiinteistön tunnus säilyvät entisinä. Jaot Halkomisessa tai muussa jaossa kaikki muodostetut kiinteistöt saavat uuden kiinteistötunnuksen. Teiden ja valtaojien liittämiset Lakanneen yhteisen tien tai valtaojan taikka entisen yleisen tien siirtäminen kiinteistöön tai yhteiseen alueeseen ei muuta vastaanottavan rekisteriyksikön tunnusta. Lunastustoimitukset Luovuttavan ja vastaanottavan rekisteriyksikön tunnus ei muutu, kun aluetta liitetään vesijätön, yhteisen alueen, erillispalstan tai rakennuspaikan osan lunastuksessa kiinteistöön tai yhteiseen alueeseen. LunL:n mukaisissa lunastustoimituksissa luovuttavan rekisteriyksikön tunnus ei muutu. Jos lunastettu alue liitetään ennestään olevaan lunastusyksikköön tai suojelualuekiinteistöön, myöskään vastaanottavan kiinteistön tunnus ei muutu. Maantietoimitus ja ratatoimitus (ja yleistietoimitus Ahvenanmaalla) Aluetta luovuttaneiden rekisteriyksiköiden kiinteistötunnukset eivät muutu. Kiinteistöjen yhdistäminen Yhdistämällä muodostettava kiinteistö saa uuden kiinteistötunnuksen, kun kiinteistöt ovat samaa laatua. Kun muunlaatuinen kiinteistö yhdistetään valtion metsämaahan, suojelualuekiinteistöön tai lunastusyksikköön, yhdistämällä muodostettu kiinteistö saa vastaanottavan kiinteistön tunnuksen.\n13 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Yhdistämällä muodostettavan tontin tunnus muodostuu kunnan, kunnanosan, korttelin ja tonttijaon mukaisen tontin numerosta. Yhteisen alueen muodostaminen ja yhteisten alueiden yhdistäminen Yhteisen alueen muodostamisessa ja kahden tai useamman yhteisen alueen yhdistämisessä muodostettavalle uudelle yhteiselle alueelle annetaan uusi kiinteistötunnus kohdassa olevien ohjeiden mukaan. Sijaintialueen tai ryhmän numeroksi valitaan harkinnan mukaan joko 876 tai 878. Jos ennestään olevaan yhteiseen alueeseen liitetään lisää aluetta, sen tunnusta ei muuteta. Myöskään luovuttavan rekisteriyksikön tunnusta ei muuteta. Kiinteistön laadun muuttaminen Määräalatunnuksen muuttumattomuus Kiinteistön laadun muuttuminen Kiinteistölle, jonka laatu on muutettu (ks. kohta 6.1.6), annetaan uusi kiinteistötunnus, jos se on tarpeen tunnusjärjestelmän yhtenäisyyden vuoksi. Jos tila muutetaan tontiksi, tontin tunnus määräytyy kunnanosan ja korttelin numeron ja tonttijaon mukaisen tontin numeron perusteella. Jos taas esimerkiksi valtion metsämaan laatu muutetaan tilaksi, kiinteistötunnus muutetaan tilojen tunnusjärjestelmää vastaavaksi. Kuntajaon ja kameraalisen jaotuksen muuttaminen Kun rekisteriyksikkö siirretään kunnasta toiseen, vain kiinteistötunnuksen kuntanumero muutetaan. Jos kuitenkin siirron seurauksena vastaanottavassa kunnassa tulisi olemaan kaksi eri rekisteriyksikköä, joilla on sama kiinteistötunnus, JAKO-järjestelmä antaa siirrettävälle yksikölle uuden yksikkönumeron ao. ryhmässä. Kylänumero muutetaan, jos siirrettävän yksikön kylänumero on vastaanottavassa kunnassa varattu eri kylälle. Jos määräalan sijaintikiinteistön tai -rekisteriyksikön tunnus muuttuu, määräalatunnusta ei muuteta (KRA 8.2 ). Sama periaate koskee yhteisalueosuutta, jolla on määräalatunnus. Myöskään silloin, kun määräala siirretään kunnasta toiseen, määräalatunnuksen kuntanumeroakaan ei muuteta. KRL 7.2 :ssä mainitulla kiinteistön laadulla tarkoitetaan sitä, minkä tyyppisestä KRL 2.1 :ssä luetellusta kiinteistöstä on kyse. Laatuja ovat siis esimerkiksi tila, tontti ja valtion metsämaa. Kiinteistön laadun muuttaa kiinteistörekisterin pitäjä päätöksellään (ks. kohta 6.3.6). Laatu voi muuttua myös kiinteistötoimituksessa. Muussa kuin tontin tai yleisen alueen lohkomisessa lohkokiinteistöt muodostetaan yleensä tiloiksi, vaikka emäkiinteistö on yhteinen alue tai muunlaatuinen kiinteistö kuin tila.\n14 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Rekisteröintijärjestys Lunastustoimituksissa, maantietoimituksessa ja ratatoimituksessa omistusoikeudella lunastettavasta alueesta muodostetaan lunastusyksikkö (LunL 49a.1 ). Kun alue lunastetaan valtiolle suojelualueeksi, noudatetaan ohjetta MML/3/012/2005. Jos samassa toimituksessa käsitellään useiden toimenpiteiden yhdistelmää, rekisteröinnissä on noudatettava määrättyjä periaatteita, jotta lopputulos kiinteistörekisterissä olisi toisaalta säännösten mukainen ja toisaalta asiakkaan tarkoittama. Sellainen toimenpide, joka lakkauttaa toimituksen kohteena olevan rekisteriyksikön, täytyy käsitellä viimeisenä. Kiinteistönmuodostamislaki ei rajoita useiden kiinteistötoimituslajien tekemistä yhdessä. Rekisteröinnin onnistumiseksi on kuitenkin joskus välttämätöntä jakaa toimitus osiin, vaikka asiakkaan kustannukset siitä nousisivat. Jäljempänä selostetaan esimerkkejä tapauksista, joissa useita toimituksia ja toimenpiteitä on tarpeen käsitellä samassa päätoimituksessa. Rajankäynti tai tilusvaihto lisätehtävänä Muun toimituksen yhteydessä tehty rajankäynti tai tilusvaihto voidaan KML 194 :n nojalla rekisteröidä lainvoimaiseksi tulon jälkeen ennen nk. päätoimituksen rekisteröintiä. Ks. Välirekisteröintiohje, : Lohkominen halottavasta tilasta tai muusta jaon alaisesta rekisteriyksiköstä Jos määräala on luovutettu halkomisen osakkaan osuudesta, se on luettava hänen tilaosuuteensa (KML 37.2 ). Tällöin määräala lohkotaan vasta sen jälkeen, kun jakosuunnitelma rekisteröity. Silloin kun edellinen omistaja tai yhteisomistajat yhdessä ovat luovuttaneet jaettavasta tilasta tai yhteisestä alueesta määräalan, määräala lohkotaan ja rekisteröidään ennen jakosuunnitelmasta annettavaa lopullista päätöstä. Kiinteistötoimitus ja yhdistäminen Halkomisessa ja uusjaossa voidaan yhdistää tilaosuuksia ja uusjaossa lisäksi kokonaisia kiinteistöjä. Tällaiset yhdistämiset sisältyvät jakosuunnitelmaan eikä niitä siten erikseen rekisteröidä. Uusjaon yhteydessä tehtävät yhdistämiset käsitellään JAKO:ssa kiinteistöjaon muutosvälineellä. Kiinteistöt yhdistetään ilman pinta-aloja, ja yhdistämällä muodostetulle kiinteistölle kirjataan jakosuunnitelman mukainen pinta-ala. Osuuden siirto lisätehtävänä Lohkomisessa voidaan siirtää lohkokiinteistöön yhteisalueosuutta muusta kiinteistöstä kuin emäkiinteistöstä (KMA 13.3 ). Lohkominen rekisteröidään ensin ja sen jälkeen osuuden siirto lohkokiinteistöön.\n15 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Rasitteet, käyttöoikeudet ja käyttörajoitukset Yhteisalueosuudet Erityiset etuudet Uudet rasitteet sekä käyttöoikeudet ja -rajoitukset merkitään kiinteistörekisteriin sijainnillisina käyttöoikeusyksikköinä. Jos rakennusrasitteella tai muulla rakennusvalvontaviranomaisen tekemällä kiinteistöjen käyttöoikeutta koskevalla päätöksellä ei ole yksikäsitteistä sijaintia, se rekisteröidään sijainnittomana käyttöoikeusyksikkönä. Kiinteistön osuus yhteisiin alueisiin rekisteröidään sen tiedon mukaan, millä asia on toimituksessa käsitelty. Jos kiinteistöllä on osuus sellaiseen rekisteröityyn yhteiseen alueeseen, jolla ei ole osakasluetteloa, yhteisaluetunnistekentässä ilmoitetaan osuuden kohde kiinteistötunnuksella. Jos lohkomisessa tai halkomisessa muodostettavalla tilalla ei ole osuutta yhteisiin alueisiin, tehdään merkintä Ei osuutta yhteisiin. Uusia erityisiä etuuksia ei saa lain mukaan perustaa. Aikaisemmin syntyneitä, mutta kiinteistörekisteristä puuttuvia voi silti edelleen tulla rekisteröitäviksi esimerkiksi vesipiirirajankäynneissä tai kiinteistönmäärityksissä. Jos erityisestä etuudesta on laadittu osakasluettelo, täytyy luettelo osakkuuksien ajantasallapitoa varten kytkeä tekniseen rekisteriyksikköön. Tämä toteutetaan toistaiseksi siten, että sille kiinteistölle tai yhteiselle alueelle, jonka alueella etuus sijaitsee, muodostetaan sitä rasittava käyttöoikeusyksikkö, esim. laji Oikeus vesivoimaan ja nimi X:n koskivoima. Käyttöoikeusyksikön oikeutetuksi muodostetaan alueeton yhteinen alue, joka nimetään esim. X:n koskivoima ja jolle erityisen etuuden osakasluettelo rekisteröidään. Erityisen etuuden lakkauttaminen (KML 149 ) rekisteröidään osakaskiinteistöille. Jos etuus on rekisteröity edellisessä kappaleessa tarkoitettuna alueettomana yhteisenä alueena, lakkauttaminen rekisteröidään ainoastaan keinotekoiselle yhteiselle alueelle. 6.2 Kiinteistö- ja muut maanmittaustoimitukset rekisteröinnin kannalta Lohkominen Lohkomisen emäkiinteistö voi olla kiinteistö tai yhteinen alue. Lohkomalla muodostetaan tiloja, tontteja ja yleisiä alueita, mutta erityisistä syistä lohkokiinteistö voi olla muunlaatuinen kiinteistö. Lohkomisessa ovat rekisteröinnin kannalta tärkeitä seikkoja mm. seuraavat: muodostajamääräalat ja muut muodostajayksiköt lakkaako emäkiinteistö vai ei; kantakiinteistöä koskeva merkintä;\n16 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Tontin ja yleisen alueen lohkominen lohkokiinteistön hyväksi perustetut uudet rasite- ja tieoikeudet; emäkiinteistön hyväksi aikaisemmin perustettujen rasite- ja muiden oikeuksien kohdistuminen uusille kiinteistöille; emäkiinteistöä rasittavien rasite- ja muiden oikeuksien sekä maankäytön rajoitusten kohdistuminen muuttuneessa kiinteistöjaotuksessa; sekä emäkiinteistön yhteisalueosuuksien jakautuminen muodostetuille kiinteistöille. Edellä mainittujen työvaiheiden huolellisen käsittelyn tärkeys korostuu yhteis- ja siirtolohkomisissa. Määräalatunnusta ei käytetä omiin nimiin lohkomisessa. Lohkomisen vaikutus kiinteistötunnukseen on käsitelty kohdassa Kameraalisessa lohkomisessa toiseen kuntaan siirrettävä kiinteistön osa rekisteröidään suoraan vastaanottavaan kuntaan, ellei lohkomista tehdä jo ennen vuodenvaihdetta. Määräalatunnusta ei käytetä, koska luovutusta ei ole tapahtunut. Silloin kun kokonainen yhteinen alue muodostetaan lohkomalla kiinteistöksi tai siirretään kiinteistöön (KML 20.3 ), yhteinen alue lakkaa. Jos yhteisestä alueesta on osakasluettelo ja koko yhteinen alue lakkaa, myös osakasluettelo on lakkautettava. Tontin ja yleisen alueen lohkomisessa voi muodostajayksikköinä olla määräalojen lisäksi kokonaisia kiinteistöjä tai yhteisiä alueita. Tontin kiinteistötunnuksen sijaintialue-, ryhmä- ja yksikkönumero muodostetaan seuraavasti: sijaintialuenumero on kunnanosan numero; ryhmänumero on asemakaavan mukaisen korttelin numero (ilman mahdollista kunnanosan numeroa); yksikkönumero on tonttijaon mukaisen tontin numero Jos kunnanosia ei ole asemakaavassa tai erillisessä tonttijaossa numeroitu, on syytä neuvotella kunnan kanssa. Yleisen alueen sijaintialueen tunnus muodostetaan samalla tavoin kuin tontin sijaintialueen tunnus. Ryhmänumero on katualueille Muihin tarkoituksiin lohkottavien yleisten alueiden ryhmänumerot selviävät JHS 138:sta. Tontin tai yleisen alueen lohkomisessa ovat rekisteröinnin kannalta tärkeitä seikkoja mm. seuraavat: muodostajayksiköiden pinta-alan muuttuminen; tarvittaessa muodostajarekisteriyksikön lakkauttaminen kiinteistörekisteristä tai sen jättäminen rekisteriin haamutilana ; muodostajamääräalan mahdollinen lakkauttaminen;\n17 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) yhteisen alueen lakkauttaminen ja tästä johtuvat merkinnät osakaskiinteistöille, jotka voivat olla usean rekisterinpitäjän vastuualueella; kantakiinteistöä koskeva merkintä uusien rasitteiden ja tieoikeuksien käsittely; muodostajakiinteistön hyväksi aikaisemmin perustettujen rasite- ja muiden oikeuksien kohdistuminen uusille kiinteistöille; muodostajakiinteistöä rasittavien rasite- ja muiden oikeuksien sekä maankäytön rajoitusten kohdistuminen muuttuneessa kiinteistöjaotuksessa; rajankäynti; muodostajakiinteistön yhteisalueosuuksien jakautuminen muodostetuille kiinteistöille; sekä muutos yhteisen alueen osakasluetteloon (jos tontti on saanut osuuden sellaiseen yhteiseen alueeseen, jolla on osakasluettelo). Kiinteistö lakkautetaan kiinteistörekisteristä, jos sille ei jää tiluksia eikä sillä ole osuutta yhteisiin alueisiin tai yhteisiin erityisiin etuuksiin eikä sillä myöskään ole yksityistä erityistä etuutta. Arvioitaessa sitä, jääkö kiinteistölle osuutta yhteisiin alueisiin, voidaan yleensä luottaa kiinteistörekisterissä oleviin merkintöihin (esim. osuus yhteisiin alueisiin tai ei osuutta yhteisiin ). Tärkeä on kuitenkin huomata, että kiinteistöllä voi olla osuus yhteisiin, vaikka kiinteistörekisterissä ei osuuksista ole mainintaa. Ne tilat, joilla kiinteistörekisterin mukaan on osuus vain yhteisiin teihin ja/tai valtaojiin, rinnastetaan osuutta vailla oleviin kiinteistöihin. Tarvittaessa maanmittaustoimisto tai kiinteistöinsinööri voi panna vireille kiinteistönmäärityksen osuutta koskevan epäselvyyden selvittämiseksi. Jos kiinteistöllä on vain osuus yhteisiin alueisiin (tai tilaan kuuluu yksityinen erityinen etuus tai sillä on osuus yhteiseen erityiseen etuuteen), tallennetaan muistutuslaji 2 Kiinteistöllä ei ole yksityisiä tiluksia. Lisätietoja erityisesti lohkotilojen osuuksista yhteisiin alueisiin eri aikoina on maanmittaushallituksen kirjeessä ( nro 1218/2358), joka on liitteenä Erillisen alueen tilaksi muodostaminen tai kiinteistöön liittäminen Tilaksi muodostettava tai kiinteistöön liitettävä erillinen vesijättö voi olla joko kiinteistörekisteriin erilliseksi vesijätöksi merkitty kiinteistö (KRL ) tai rekisterijärjestelmän ulkopuolella oleva alue. Koska toimituksessa ratkaistaan jokseenkin poikkeuksetta myös erillisen vesijätön omistus, ei tilaksi muodostamista voida tehdä kiinteistön laadun muuttamispäätöksellä, vaikka erillinen vesijättö olisikin jo kiinteistörekisteriin merkitty. Muut erilliset alueet, jotka muodostetaan tiloiksi tai liitetään ennestään olevaan kiinteistöön, ovat aina rekisterijärjestelmän ulkopuolisia alueita, joita ei ole aikaisemmassa toimituksessa muodostettu kiinteistöiksi tai yhteisiksi alueiksi. Kun erillinen vesijättö tai muu erillinen alue muodostetaan tilaksi, se rekisteröidään KRA 5.1 :n mukaisesti siihen sijaintialueeseen (kylään) ja ryhmään (taloon), johon se sijaintinsa ja kiinteistöjärjestelmän selvyyden kannalta parhaiten sopii.\n18 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Halkominen Tilusvaihto Halkominen voi koskea yhtä tai useampaa tilaa ja siinä muodostettavat kiinteistöt ovat aina tiloja. Lisäksi halottavasta alueesta voidaan erottaa osakkaita varten yhteisiä alueita. Rekisteröinnissä on huolehdittava siitä, että rasitteet, käyttöoikeudet, kaavat ja muut vastaavat merkinnät kohdistetaan muodostetuille rekisteriyksiköille muuttuneen kiinteistöjaotuksen mukaisesti. Jos muu kiinteistö kuin tila halutaan halkoa, kiinteistön laatu on ensin kiinteistörekisterin pitäjän päätöksellä muutettava tilaksi. Tilusvaihdossa mukana olevien rekisteriyksiköiden tunnukset eivät muutu. Maa-alueiden sijasta tai niiden ohella vaihdettavana omaisuutena voi olla myös yhteisalueosuutta. Siten tilusvaihto voi vaikuttaa myös kiinteistön yhteisalueosuuden suuruuteen. Rekisteröinnissä on huolehdittava siitä, että rasitteet, käyttöoikeudet, kaavat ja muut vastaavat merkinnät kohdistetaan rekisteriyksiköille muuttuneen kiinteistöjaotuksen mukaisesti Vesijätön, yhteisen alueen ja ulkopalstan lunastaminen Toimituksen rekisteröinti ei muuta kiinteistötunnuksia. Lunastettava yksikkö voi lakata. Jos lakkaava yksikkö on yhteinen alue, jolla on osakasluettelo, tulee osakaskiinteistöjen kohdalle merkintä yhteisen alueen lakkaamisesta Rakennuspaikan osan ja tontinosan lunastaminen Tilusjärjestelyt Uusjako Muut tilusjärjestelyt Toimituksen vuoksi tehdään tarpeelliset pinta-alojen muutokset ja rasitteiden kohdentamiset. Jos lunastetaan kokonaisuudessaan sellainen kiinteistö, jolla on osuus yhteisiin alueisiin, jäljelle jäävä kiinteistö jää voimaan nk. haamutilana, koska lunastuksen kohteena voi olla vain aluetta (KML 62 ). Rakennuspaikan osan lunastuksessa muodostetaan kaavaan soveltuva tila. Tontinosan lunastamisen perustapauksessa tonttijaon mukainen kaavatontti lohkotaan samalla kerralla kiinteistörekisteriin merkittäväksi tontiksi. Uusjaossa alueen koko kiinteistöjaotus järjestellään uudelleen. Tällöin voivat tulla kysymykseen useimmat tässä luvussa selostettavat rekisteröintitilanteet. Yksityistie-, maantie-, rata- ja lunastustoimitusten yhteydessä suoritettavien sekä erityislakien mukaisten tilusjärjestelyjen vuoksi tehdyt tilusvaihdot ja\n19 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Yhteismetsän muodostaminen Kiinteistönmääritys Rajankäynti alueiden siirtämiset sekä mahdolliset uudet rekisteriyksiköt rekisteröidään edellä esitettyjen periaatteiden mukaisesti. Yhteismetsä muodostetaan erillisessä toimituksessa tai uusjaon yhteydessä. Yhteismetsä voidaan muodostaa kokonaisista kiinteistöistä tai yhteisistä alueista tai niiden osista. Olemassa olevaan yhteismetsään voidaan liittää uusia tiluksia yhteismetsäosuutta vastaan. Toimitusta tehtäessä ja sitä rekisteröitäessä on huomattava mm. seuraavat seikat: yhteismetsä rekisteröidään sijaintialueeseen 874; ryhmänumeroksi annetaan 1; yksikkönumeron antaa tietojärjestelmä; yhteismetsä voi muodostua eri kuntiin omilla kiinteistötunnuksillaan rekisteröidyistä osista; yhteismetsällä ei voi olla osuutta yhteisiin; yhteismetsällä ei voi olla yksityistä erityistä etuutta tai osuutta yhteiseen erityiseen etuuteen; yhteismetsää varten ei voida perustaa rasitteita eikä tieoikeuksia; jos kiinteistön kaikki tilukset siirtyvät yhteismetsään, yhteismetsäosuus ja mahdolliset muut yhteisalueosuudet muodostavat kiinteistön ( haamutilan ), ellei osuuksia siirretä omistajan muuhun kiinteistöön; yhteismetsällä on osakasluettelo, josta kunkin osakaskiinteistön osuusluku selviää (jos yhteismetsä on usean kunnan alueella, osakasluetteloa pidetään vain yhdessä kunnassa); osakaskiinteistöjen kohdalle tulee merkintä yhteismetsäosuudesta ja sen suuruudesta; yhteismetsän maa- ja vesipinta-alat rekisteröidään; ja JAKO-järjestelmään voidaan tallentaa yhteismetsän hoitokunnan tietoja (nämä eivät ole virallisia kiinteistörekisterin tietoja). Tila voi tulla yhteismetsän osakkaaksi KML 99.1 :n tarkoittamassa toimituksessa, jossa tilan tiluksia liitetään yhteismetsään ja jäljelle jäävästä tilasta tai, jos tilan kaikki tilukset liitetään yhteismetsään, jäljelle jäävästä haamutilasta tulee yhteismetsän osakas. Yhteismetsään voidaan KML 133 :n tarkoittamassa toimituksessa liittää osakaskunnan hankkima määräala tai yhteismetsään voidaan kiinteistörekisterin pitäjän päätöksellä yhdistää kokonainen kiinteistö. (YML 39 ). Rajankäynti rekisteröidään niille rekisteriyksiköille, joiden raja on käyty. KML 108 :n tarkoittama rajamerkkien siirto, rajamerkin korjaaminen ja uuden rajamerkin rakentaminen rajan paikkaa muuttamatta rekisteröidään ra-\n20 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) jankäyntinä niille rekisteriyksiköille, joiden rajaa on käyty ja mahdollisille muille yksiköille rajamerkkien siirtona Kiinteistöjaotusta koskevan epäselvyyden selvittäminen Toimitus rekisteröidään niille rekisteriyksiköille, joita koskeva epäselvyys on selvitetty ja ratkaistu Rasitetta koskevan epäselvyyden selvittäminen Tarpeelliset korjaukset ja täydennykset rekisteröidään niille rekisteriyksiköille, joiden rasitetta epäselvyys koski. Rasitteen sijainnin määrittäminen rekisteröidään oikeutetuille kiinteistöille ja rasitetuille rekisteriyksiköille Yhteisalueosuutta koskevan epäselvyyden selvittäminen Osuuden kohde ja suuruus rekisteröidään siten kuin edellä kohdassa on selostettu. Jos toimituksessa on selvitetty kiinteistölle kuuluva erityinen etuus tai osuus sellaiseen, sovelletaan kohtaa Yhteisen alueen osakaskiinteistöjen selvittäminen Toimituksesta tehdään merkintä yhteiselle alueelle ja osakaskiinteistöille. Lisätietona kiinteistörekisterin yhteyteen voidaan tallentaa yhteisen alueen osakaskunnan yhteystiedot Yleisiin tarpeisiin erotetun alueen selvittäminen Yhteisalueosuuden siirtäminen kiinteistöön Yhteisalueosuuden tilaksi muodostaminen Yhteisen alueen muodostaminen KML :ssä tarkoitettu yleisiin tarpeisiin erotettu alue tai sen osa muodostetaan kiinteistöksi tai yhteiseksi alueeksi. Rekisteröitävän kiinteistön tai yhteisen alueen sijaintialue määrätään KRA 5.1 :n mukaisesti. Kiinteistölle kuuluva osuus voidaan siirtää toiselle kiinteistölle kokonaan tai osittain. Luovuttavan ja vastaanottavan kiinteistön tunnukset eivät muutu. Osuuden siirtäminen (eli sekä kohdistaminen että ao. toimenpide) rekisteröidään luovuttavalle ja vastaanottavalle kiinteistölle, vaikka yhteisestä alueesta ei ole osakasluetteloa. Jos siirretään koko osuus, se lakkautetaan luovuttavalta kiinteistöltä. Luovuttavan kiinteistön tunnus ei muutu. Kiinteistörekisteriin tallennetaan muistutuslaji 2 Kiinteistöllä ei ole yksityisiä tiluksia. Kun uusi yhteinen alue muodostetaan, on otettava huomioon seuraavaa: uuden yhteisen alueen sijaintialueen ja ryhmän valinta:\n21 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) o yksikkö rekisteröidään siihen rekisterikylään, jonka alueella se sijaitsee ryhmänumero on 876 (ensi sijassa vesialueet) tai 878 (ensi sijassa maa-alueet) jos yhteiseen alueeseen kuuluu sekä vesi- että maaaluetta, ryhmänumeroksi valitaan joko 876 tai 878 o jos yksikkö muodostuu kahteen tai useampaan rekisterikylään kuuluneista alueista, se rekisteröidään sijaintialueeseen 876 tai 878; maa- ja vesialueiden suhteen menetellään samoin periaattein kuin edellä on sanottu monipalstaisten yhteisten alueiden muodostamista on mahdollisuuksien mukaan pyrittävä välttämään; yhteiseksi muodostettava alue voi olla kokonainen kiinteistö tai sen osa, jolla puolestaan voi olla määräalatunnus; kiinteistörekisteriin ei tallenneta tietoa siitä, mistä aikaisemmista kiinteistöistä tai määräaloista yhteinen alue on muodostettu, koska silloin kirjaamisjärjestelmän ylläpito vaikeutuu; yhteisellä alueella ei voi olla osuutta toiseen yhteiseen alueeseen eikä sillä voi olla erityistä etuutta tai osuutta yhteiseen erityiseen etuuteen; yhteisen alueen hyväksi ei voida perustaa rasitteita eikä tieoikeuksia mutta sen alueella voi olla niitä; jos kiinteistön koko alue siirtyy muodostettavaan yhteiseen alueeseen, osuus uuteen (ja mahdollisiin aikaisempiin) yhteiseen alueeseen muodostaa kiinteistön ( haamutilan ); osakaskiinteistöjen osuusluvut tallennetaan osakasluetteloksi; yhteisen alueen maa- ja/tai vesipinta-ala rekisteröidään Alueen liittäminen yhteiseen alueeseen ja yhteisten alueiden yhdistäminen toimituksessa Kyseeseen voi tulla kolme rekisteröinnin kannalta erilaista tapausta: 1. osakaskunnan omistukseensa hankkima alue (kokonainen kiinteistö tai yhteinen alue taikka määräala) liitetään ennestään olevaan yhteiseen alueeseen (KML ) 2. kiinteistöön kuuluva alue liitetään yhteiseen alueeseen ja kiinteistölle annetaan aluetta vastaava osuus yhteisestä alueesta KML ) 3. kaksi tai useampi yhteinen alue yhdistetään toimituksessa yhdeksi yhteiseksi alueeksi osakaskuntien sopimuksella (KML ) Edellä mainitut toimenpiteet tehdään KML tai :n tarkoittamissa toimituksissa (kohdassa selostetussa tapauksessa yhteiset alueet voidaan yhdistää myös kiinteistörekisterin pitäjän päätöksellä). Kohtien 1 ja 2 mukaisissa tapauksissa luovuttavan ja vastaanottavan yksikön tunnus ei muutu. Jos sen sijaan yhteiset alueet yhdistetään uudeksi yhteiseksi alueeksi, uudelle yhteiselle alueelle annetaan uusi kiinteistötunnus, niin kuin kohdassa on selostettu. Yhdistämällä muodostettu yhteinen alue merkitään kiinteistörekisteriin muodostuneeksi yhdistetyistä yhteisistä alueista.\n22 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Yhteisen alueen jako Rasitetoimitus Maantietoimitus Yhteinen alue voidaan jakaa kokonaan, jolloin se lakkaa, tai osittain. Jaosta voi tulla mm. seuraavia kiinteistörekisterimerkintöjä: tilusten liittäminen kiinteistöihin; lunastettujen alueiden liittäminen kiinteistöihin tai yhteismetsään; uusia kiinteistöjä; uusia yhteisiä alueita; tilusvaihtoja, rajankäyntejä ja uusia rasitteita; sekä osuusmerkintöjen muutoksia Kiinteistörekisteriin merkitään käyttöoikeusyksikköinä rasite- tai muussa kiinteistötoimituksessa perustetut KML 154 :ssä luetellut rasitealueet ja 154a :ssä tarkoitetut alueet. Jos rasite on perustettu määräaikaisena, sen päättymispäivä tai lakkaamistapahtuma rekisteröidään. Rasitteen siirtämisestä ja poistamisesta tehdään merkinnät kiinteistörekisteriin. Jos muutettavaa rasitetta ei ole rekisteröity, se on ensin lisättävä. Jos poistettavaa rasitetta ei ole rekisteröity, sitä ei tarvitse lisätä. Rekisteriyksikölle on tallennettava yksikkötoimenpide Rasitetoimitus, jos kiinteistörekisteriotteella ei muuten näy mitään uutta merkintää tai toimenpidettä tästä toimituksesta. Jos poistettavaa tai siirrettävää rasitetta ei ole rekisteröity, rasitetoimituksesta tai, jos toimenpide tehdään muun kiinteistötoimituksen yhteydessä, poistamis- tai siirtämistoimenpiteestä tehdään silti merkintä rasitettujen rekisteriyksiköiden ja oikeutettujen kiinteistöjen kohdalle. Maantiehen kuuluvat liikenteen käyttöön tarkoitetut ja tienpitoa taikka liikennettä tai sen haittojen ehkäisemistä varten tarpeelliset alueet. Alueet lunastetaan maantietoimituksessa tienpitäjälle omistusoikeudella ja rekisteröidään kiinteistörekisteriin lunastusyksikköinä. Kiinteistötunnuksen antamisessa noudatetaan soveltuvin osin kiinteistörekisterilain muutoksen ( /559) vuoksi kumoutunutta ohjetta 27N/92. Kun maantie kulkee tunnelissa, sillalla, padolla, kannen alla tai tien ylä- tai alapuolelle on kaavassa osoitettu rakentamista, ei aluetta lunasteta tienpitäjälle omistusoikeudella vaan perustetaan tienpitäjälle tiealueeseen tieoikeus. Samoin, kun maantie kulkee muulle kuin tienpitäjälle kuuluvan lunastusyksikön alueella, perustetaan tienpitäjälle tiealueeseen tieoikeus. Tieoikeudet merkitään kiinteistörekisteriin alueellisina käyttöoikeusyksikköinä. Maanteiden ulkopuoliset tienpitoaineen ottopaikat ja maanteitä ja tienpitoa varten tarpeelliset teknisen huollon alueet (liitännäisalueet) lunastetaan tienpitäjälle tieoikeudella ja rekisteröidään kiinteistörekisteriin kukin omana alueellisena käyttöoikeusyksikkönään.\n23 MAANMITTAUSLAITOS OHJE MML/4/012/ (42) Maantiealueen ulkopuoliset tien suoja- ja näkemäalueet merkitään kiinteistörekisteriin alueellisina käyttöoikeusyksikköinä ja laskuoja-alueet viivamaisina tai alueellisina käyttöoikeusyksikköinä. Suoja-alueen kohdalle ei rekisteröidä näkemäaluetta, koska suoja-alueella on tienpitoviranomaisella myös näkemäaluetta koskevat oikeudet. Kun maantie lakkaa, maantietoimituksessa todetaan viereisiin kiinteistöihin tai kaava-alueella kunnan omistukseen siirtynyt alue. Kunnan omistukseen siirtyneistä alueista muodostetaan kiinteistöjä tai ne liitetään kunnan ennestään omistamaan kiinteistöön. Kiinteistörekisterilain 2.2 :n mukaisena muuna rekisteriyksikkönä rekisteröity liitännäisalue määrätään maantietoimituksessa kuulumaan niihin kiinteistöihin, josta se on otettu tai niihin, joihin se alueellisesti parhaiten soveltuu. Kun maantie on lakannut, poistetaan kiinteistörekisteristä tiehen kuuluvat käyttöoikeusyksikköinä rekisteröidyt tieoikeudet. (Huom! Asemakaava-alueen ulkopuolella kunnan omistukseen siirtynyt entisen yleisen tien alue muodostetaan tilaksi tai liitetään kiinteistöön kiinteistönmuodostamislain 41 :n mukaisessa toimituksessa.) Maantietoimituksessa voidaan tehdä seuraavia toimenpiteitä, jotka aiheuttavat muutoksia kiinteistörekisteriin: uuden maantien muodostaminen; uuden tieoikeuden perustaminen; suoja- ja näkemäalueiden perustaminen (MTL 61 ); rasiteoikeuden perustaminen laskuoja-alueeseen (MTL 60 ) LunL 2.2 :ssä tarkoitettujen erityisten oikeuksien lakkauttaminen (MTL 59 ); pinta-alamuutokset aluetta luovuttaville rekisteriyksiköille; rekisteriyksikön lakkaaminen, jos kaikki tilukset otetaan maantieksi eikä ole yhteisalueosuuksia; tilusjärjestelyt (MTL 63 ); lunastuksen laajentaminen (kiinteistöistä tai niiden osista, joita lunastetaan, muodostetaan yksi tai useampi tiealueesta erillinen lunastusyksikkö) (MTL 67 ja 68 ); yksityistiejärjestelyt (MTL 69 ); lakanneen maantien ja liitännäisalueen alueen käsitteleminen; tieoikeutta koskevan epäselvyyden taikka rekisteriyksikön tai tieoikeuden ulottuvuutta koskevan tms. epäselvyyden selvittäminen. Maantietoimitusta ei merkitä kiinteistörekisteriin, jos siinä on käsitelty vain korvauksia.


27. 10. 2020 | 00:04 Aktuální datum a čas


Ammatit > Hae ammatit > Kiinteistönvälittäjä\nKiinteistönvälittäjä välittää kiinteistöjä ja tontteja toimien linkkinä myyjän ja ostajan välillä. Tehtäviin kuuluu selvittää kiinteistön arvo ja ilmoittaa kaupattavasta kiinteistöstä mm. verkkosivuilla ja lehdissä. Kiinteistönvälittäjä järjestää näyttötilaisuuksia ja esittelee kiinteistöä mahdollisille ostajille. Työpaikkoja on kiinteistövälitysyrityksissä. Osa työskentelee yrittäjinä tai esimerkiksi pankkien myyntiedustajina. Työssä tarvitaan kiinteistöalan tuntemusta, myyntitaitoja sekä esiintymis- ja neuvottelutaitoja.\nKiinteistönvälittäjä toimii linkkinä myyjän ja ostajan välillä välittäen kiinteistöjä, asunto-osakkeita, tontteja ja muuta kiinteää omaisuutta. Ammatissa voi olla erikoistunut tietyntyyppisiin tai tietyllä alueella sijaitseviin kiinteistöihin.\nVälitystapahtuma käynnistyy, kun myyjä ottaa yhteyttä kiinteistönvälittäjään ja esittelee tälle myyntikohteen. Toimeksiannosta tehdään kirjallinen myyntitoimeksianto, jossa sovitaan myyntihinnasta, välityspalkkioista jne. Kiinteistövälittäjät hankkivat myös itse koko ajan uusia toimeksiantoja.\nKiinteistönvälittäjä selvittää kiinteistön arvon. Kiinteistöjen reaaliarvosta tehdään arviointeja eri käyttötarkoituksia varten, joita voivat olla esimerkiksi avioerot, ostaminen, myynti, verovalitukset, perinnönjako jne.\nKiinteistönvälittäjä ilmoittaa kaupattavasta kiinteistöstä esimerkiksi lehdissä ja verkkosivuilla. Tämän jälkeen hän järjestää näyttötilaisuuksia ja esittelee kiinteistöä mahdollisille ostajille.\nKiinteistönvälittäjä neuvoo mahdollisesti myös kaupankäyntiin liittyvissä asioissa kuten rahoituksessa. Hän laatii yleensä kauppakirjan sekä avustaa kaupan osapuolia laina- ja vakuusjärjestelyissä ja antaa laskelman hallintokuluista.\nKiinteistönvälittäjä toimii ostajan ja myyjän välimaastossa ja joutuu usein sovittelemaan yhteen erilaisia vaatimuksia, odotuksia ja toiveita.\nVälitystyö voi kohdistua myös vuokra-asuntoihin. Näiden kohteiden välitykseen erikoistuneita voidaan kutsua vuokravälittäjiksi.\nKiinteistönvälittäjät työskentelevät sekä toimistossa että myyntikohteissa. Työ on periaatteessa päivätyötä, mutta käytännössä kiinteistöjen esittelyt järjestetään yleensä viikonloppuisin, joten työaika on usein epäsäännöllinen. Kohteesta toiseen liikutaan autolla.\nKiinteistönvälittäjät työskentelevät kiinteistövälitysyritysten palveluksessa, yrittäjinä tai myyntiedustajina pankeissa tai rakennusliikkeissä.\nKiinteistönvälittäjän on tunnettava kiinteistöalan myynti- ja vuokraustoiminta.\nAmmatissa on osattava selvittää kiinteistöjen arvo.\nLisäksi on tunnettava lainsäädäntöä ja verotukseen liittyviä asioita.\nMyyntityössä tarvitaan vankkaa esiintymistaitoa, neuvottelutaitoja ja yhteistyökykyä.\nAmmatissa on ymmärrettävä asiakkaan tarpeet.\nTyössä on etua asiakaspalveluhenkisyydestä ja oma-aloitteisuudesta sekä organisointitaidoista.\nKiinteistönvälittäjän työssä tarvitaan kykyä sopeutua nopeasti muuttuviin tilanteisiin, sietää stressiä, kilpailua, kireitä aikatauluja ja epäsäännöllisiä työaikoja.\nVastuu suurista rahasummista voi aiheuttaa paineita.\nKiinteistöedustajan koulutus ja tutkinto (KED) on tarkoitettu alalle aikoville tai vasta vähän aikaa toimineille. Tutkinnon suorittamisen jälkeen on valmiudet toimia kiinteistöedustajana kiinteistönvälitysliikkeessä.\nAlalla on mahdollista suorittaa kiinteistönvälitysalan ammattitutkinto (KiAT), joka suoritetaan näyttötutkintona. Tutkintoon valmentavaa koulutusta järjestetään eri oppilaitoksissa.\nAsuin- ja liikehuoneistojen vuokravälitystehtäviin voi kouluttautua Vuokravälittäjän tutkinnossa (VuT), joka valmistaa vuokrahuoneiston välittäjäkokeeseen (LVV). Koulutusta järjestää Kiinteistöalan koulutuskeskus KIINKO.\nKeskuskauppakamarin välittäjälautakunnan järjestämä kiinteistönvälittäjäkoe (LKV-koe) antaa vastaavan hoitajan erityispätevyyden.\nYlempi kiinteistönvälittäjän koulutus ja tutkinto YKV tarjoaa jatko-opintomahdollisuudet alan ammattilaisille, joilla on LKV-pätevyys sekä vankka kokemus alalta.\nKiinteistönvälitystä saa harjoittaa vain sellainen yksityinen elinkeinonharjoittaja tai oikeushenkilö, joka on rekisteröity kiinteistönvälitysliikkeeksi. Vuokrahuoneiston välitystä saa harjoittaa vain sellainen yksityinen elinkeinonharjoittaja tai oikeushenkilö, joka on rekisteröity vuokrahuoneiston välitysliikkeeksi tai kiinteistönvälitysliikkeeksi.\nVälitysliikkeessä on oltava vastaava hoitaja. Kiinteistönvälitysliikkeen vastaavalla hoitajalla on oltava kiinteistönvälittäjäkokeessa osoitettu ammattipätevyys, vuokrahuoneiston välitysliikkeen vastaavalla hoitajalla vuokrahuoneiston välittäjäkokeessa tai kiinteistönvälittäjäkokeessa osoitettu ammattipätevyys.\nPalkkaus perustuu toimeksiantajan kanssa tehtyyn henkilökohtaiseen sopimukseen. Koulutus ja työkokemus vaikuttavat palkkion suuruuteen. Välittäjä voi saada kiinteää kuukausipalkkaa, pelkkää provisiopalkkaa tai edellisten yhdistelmää. Provisiopalkka on melko yleinen. Tällöin ansiot ovat sidoksissa tehtyjen kauppojen määrään ja kauppasummiin. Välittäjällä on yleensä autoetu.\nKiinteistönvälitysala työllistää noin 5 000 henkilöä (v. 2017). Kiinteistönvälitysalan yrityksiä on maassamme lähes 1 500. Tyypillisessä alan työpaikassa on 6-10 kiinteistönvälitystehtäviä hoitavaa ammattilaista.\nTyöllisyys riippuu asuntokauppojen määristä, joihin vaikuttavat mm. talouden suhdannevaihtelut, kuluttajien ostovoima, luottamus talouteen ja korkotaso. Asuntokaupan käydessä hyvin työllisyystilanne on hyvä ja alalle tarvitaan uusia työntekijöitä. Yritysten käyttämät palkkausmallit perustuvat tavallisesti myyntituloksiin sidottuihin provisioihin.\nTyöllistymistä edesauttavat koulutus ja ammattitaito. Kysyttyjä ovat erityisesti ammattilaiset, joilla on LKV-pätevyys. Välitysliikkeen palveluksessa välitystehtäviä suorittavasta henkilöstöstä vähintään puolella on oltava tämä ammattipätevyys. Työllistymistä edesauttavat myös asiantuntevuus, asiakaspalvelutaidot ja halu kehittyä sekä itsenäinen työskentelyote ja ahkeruus, sillä työmäärät ovat yleensä suurehkot.\nAlalta poistuvien tilalle tarvitaan uusia työntekijöitä. Työntekijöiden suuri vaihtuvuus nähdään alalla merkittävänä ongelmana. Alan arvostusta ja houkuttelevuutta pyritään lisäämään julkisuusmielikuvaa kehittämällä sekä pakollisen tutkinnon myötä.\nHaastattelu: Kiinteistönvälittäjä, toimitusjohtaja


viinirypäle - uusimmat sisällöt – yle.fi\nMuovipullosta valoa ja lämpöpumpusta energiaa – Kooste Ylen ilmastonikseistä\nYlen nettisivuilla on käynnissä juttusarja, joka kertoo ilmastoystävällisistä konsteista\nRanska palasi viinintuottajien ykköseksi\nMaailmassa tuotettiin tänä vuonna yhteensä 271 miljoonaa hehtolitraa viiniä. Ranska nappasi kärkisijan Italialta, joka kärsi heikosta rypälesadosta.\nPakastettu rypäle on paras viilennysherkku\nKovan salitreenin lomassa tai hellesäällä pelkkä juominen ei välttämättä viilennä tarpeeksi. Juomaa pitäisi lisäksi kaataa sisään litroittain. Entäpä jos laittaisi napostelupaloja pakastimeen ja etsisi helpotusta sitä kautta? Toimitus testasi, mikä viilennysherkku on paras. Moni tarjokas tuotti yllätyksen.\nOnko seurakuntien viini muuttunut vedeksi?\nHedelmäshampoolle tyrmäys Evirasta: "Kyllä vesi riittää"\nSuomenkin markkinoille tullut pesuaine hedelmien puhdistusta varten ihmetyttää Elintarvikevirastossa. Eviran mukaan hedelmissä mahdollisesti olevat kasvinsuojeluainejäämät eivät pesemällä lähde.\nSalaiset puutarhat avaavat porttinsa\nMaria Lyttbackan puutarhassa viihtyvät sulassa sovussa niin trampoliini, ruusut, päärynäpuu, viinirypäleet, joutsen sekä monet monet muut puutarhan pikku yllätykset. Terassilla nautitaan auringosta, puskista syödään mansikkaa sekä vadelmaa. Leikkimökistä kaikuu lasten nauru. Pieneenkin puutarhaan voi mahtua paljon.\nPikniköinti on kivaa, mutta poliisin hätistely ärsyttää\nJoensuulaiset Mika Ryhänen ja Henrietta Hukka ottavat ilon irti helteen henkäyksestä. Virkavalta saa kuitenkin moitteita Henrietalta.


Kulutusjuhla » Suihkusaippuapurkkien muotoilu tekee käytöstä hankalan\nSuihkusaippuapurkkien muotoilu tekee käytöstä hankalan\nwednesday 29. octoberta 2008 klo 14.55 kirjoittajana Mari Koo\nOhari ihmettelee tuotteiden muotoilua, ja tällä kertaa erityisesti Doven kosmetiikkaa: “Yksi hyvä selitys tietysti on, että purkki pitää saada näyttämään valtaisan suurelta, vaikka oikeasti se sama 2 tai 3 dl niissä sisällä on kuin pakkauksen kyljessä ystävällisesti kuluttajalle ilmoitetaan. Miten saada vähempi enemmäksi? Muotoiluhenkilöpä ratkaisee asian niin, että hän venyttää purkin hiiirvittävän pitkäksi eli korkeaksi ja jos oikein kieli keskellä kämmentä hommansa tekee, vieläpä suipentaa niin pohjan kuin korkinkin. Jo vain näyttää 2 dl ainakin 2 l:lta!\nMitä sitten? Sitä sitten, että eihän tuommoiset helvetin astiat pysy pystyssä mitenkään suihkutelineissä!\n– – – Ihmettelenpä samaan syssyyn myös, miksi tällaisia muoviastioita ei kierrätetä. Jotenkin äärimmäisen surullinen on ajatus kaatopaikasta, jossa kylki kyljessä pötköttelee hylättyjä, aidon kauneuden aineksia sisältäneitä (tai vielä sisältäviä, ks. yllä) epäkeskoja, onnettomia muoviputeleita. Kai niitä nyt johonkin voisi vielä käyttää?” (Mari Koo)\nHelmetin eräpäivämuistutukset poissa käytöstä Pääkaupunkiseudun kirjastojen Helmet-järjestelmästä ei tule tällä hetkellä eräpäivämuistuksia. Sen vuoksi ainakin minulla jäi laina uusimatta ajoissa ja sakkoa kertyi. Nettisivuilta löytyy aiheesta tiedote: “Teknisten ongelmien takia HelMet-kirjasto ei toistaiseksi lähetä...\nTeekuppi, jossa muotoilu tukee irtoteen nauttijan juomahetkeä Norppa ihastui ja hankki Magisson teekupin: “Löydöstä paransi entisestään vielä tieto, että kyse oli suomalaisesta innovaatiosta ja kuppisihti yhdistelmä on saanut myös reddot design awards kunniamaininnan 2011. Järkevä idea ja...\nSykemittarin remmin hajoaminen tekee koko laitteesta käyttökelvottoman Sykemittarin remmin ennenaikainen hajoaminen harmittaa Jania: “Kahden ja puolen vuoden käytön jälkeen sykemittarini muoviseosremmi antoi periksi. Muotoilun takia se rasittui käteen sidottaessa aina samasta kohdasta, ja jo tässä jokunen kuukausi...\nAvainsanat: Eettisyys&ekologisuus, Haukut, Kosmetiikka, Muotoilu, Pakkaukset


Aarrepaja-uutuusohjelmassa maamme taitavimmat käsityöläiset herättävät mittaamattoman arvokkaita esineitä uudelleen henkiin. Jenni Pääskysaaren luotsaama ohjelma alkaa MTV3-kanavalla to 11.11. klo 21 - ePressi\nAarrepaja-uutuusohjelmassa maamme taitavimmat käsityöläiset herättävät mittaamattoman arvokkaita esineitä uudelleen henkiin. Jenni Pääskysaaren luotsaama ohjelma alkaa MTV3-kanavalla to 11.11. klo 21\nJenni Pääskysaaren juontamassa Aarrepaja-ohjelmassa maamme taitavimmat käsityöläiset entisöivät esineitä, joiden tarinoita emme halua ikinä unohtaa. Uutuusohjelmassa nähdään tavallisten suomalaisten arvokkaiden esineiden ja tarinoiden lisäksi myös, kun julkisuudesta tuttujen henkilöiden rakkaat tavarat heräävät uudelleen henkiin.\nMeillä kaikilla on esineitä ja tavaroita, joiden arvo on mittaamaton. Niissä piilee tarinoita, joita emme halua ikinä unohtaa. MTV3-kanavalla torstaina 11.11. klo 21 alkavassa uudessa hyvänmielen ohjelmassa vanhat ja risat tavarat saavat uuden elämän ja vievät muistoja eteenpäin sukupolvelta seuraavalle. Ohjelman keskiössä ovat esineet ja niiden tarinat. Joskus voi olla niin, ettei mitään muuta ole enää jäljellä, kuin tämä esine ja sen muisto.\nEntisöinti tapahtuu idyllisessä verstaassa, jossa maamme taitavimmat käsityöläiset näyttävät ammattitaitonsa. Heidän työnsä ja etuoikeutensa on herättää nämä tärkeät tavarat uudelleen henkiin. Heidän tarkkaa työskentelyään seurataan läheltä samalla, kun he kertovat prosessista ja eläytyvät muistoihin ja tarinoihin. Sarja perustuu BBC:n erittäin suosittuun formaattiin The Repair Shop, joka on niittänyt mainetta ympäri Eurooppaa.\nSarjan juontajana nähdään ihana Jenni Pääskysaari, joka on toimittanut, tuottanut, kirjoittanut ja ohjannut televisio-ohjelmia jo 20 vuoden ajan, mutta ei ole koskaan entisöinyt eikä konservoinut yhtään esinettä. Aarrepajaa Jenni lähti emännöimään kolmesta syystä. Ohjelmassa on kyse ihmisten aarteista sekä perheissä ja suvuissa kulkevista tärkeistä tarinoista, Aarrepaja on myös kädentaitojen ja -taitajien ylistyslaulu ja lisäksi ohjelman ekologinen arvomaailma on lähellä Jennin sydäntä.\nJenni ottaa Aarrepajassa aarteiden omistajat vastaan yhdessä artesaanien kanssa, selvittää esineen tarinan sekä sen kunnostamiseen liittyvät tarpeet ja toiveet.\n”Toimin tulkkina katsojan, artesaanien ja aarteiden omistajien välillä. Seuraan myös artesaanien työskentelyä ja tarjoan apuani. Parhaiten olen ollut hyödyksi, kun huolehdin ettei heidän mukeistaan lopu kahvi", Jenni Pääskysaari kertoo.\nJokaisessa Aarrepajan jaksossa nähdään tavallisten suomalaisten lisäksi yksi julkisuudesta tunnettu henkilö, joka tuo artesaanien kunnostettavaksi itselleen merkityksellisen esineen tai tavaran, ja kertoo tarinan sen takana. Henkilöt ovat presidentti Tarja Halonen, Pekka Haavisto, Sauli Koskinen, Jukka Rintala, Kari Hietalahti, Esko Eerikäinen, Kiti Kokkonen, Etta, Tommi Läntinen ja Sanna Kiiski.\nTommi Raivio, puuartesaani\nTommi kiinnostui puusta, kun hän alkoi väsätä itse skeittilautoja. Ensin omaan tarpeeseen ja sitten myös muille. Nykyään Tommilla on oma yritys, jossa hän entisöinnin lisäksi myös suunnittelee uusia huonekaluja ja keksii uusia ratkaisuja puusta. Tommi on loputtoman innostunut puun mahdollisuuksista, eri puulajeista ja tavoista työstää puuta. Vapaa- ajalla Tommi unelmoi tulevaisuudesta.\nVirve Taljavirta, verhoilijamestari\nVirve on pienestä pitäen ”räpeltänyt jotain” käsillään. Hän inspiroituu kauniista asioista, luonnosta ja rakastaa tarinoita. Virve on Aarrepajan tunteellinen työmyyrä, joka jaksaa painaa haastavampienkin huonekalujen parissa. Hän arvostaa perinteistä tekemistä. Huonekalujen sisälläkin - siellä minne asiakkaat eivät ikinä edes näe - jokaisen yksityiskohdan ja neulanpiston on oltava viimeisen päälle mietitty ja paikallaan.\nSanna Laurila, huonekalurestauroija\nSanna on mestari värien valitsemisessa! Erilaisia jauhoja ja öljyjä sekoittamalla hän saa aikaiseksi juuri\nhaluamansa sävyt. Hän myös rapsuttaa, hioo, sahaa ja suunnittelee. Hän kuuntelee mitä esine kertoo ja jatkaa työstämistään sen avulla. Yksi Sannan opeista on kuitenkin myös se, että pitää osata lopettaa ajoissa, sillä esineissä saa näkyä myös sen eletty elämä ja muistot.\nJouni Pöllänen, kelloseppä\nJouni on saanut ensimmäisenä suomalaisena oppinsa Suomen lisäksi Sveitsissä, kelloseppien maassa. Hänen taitonsa ja tietämyksensä kelloista ylittävät tavallisen ihmisen käsityskyvyn hyvin nopeasti. Aarrepajassa Jouni korjasi mitä monimutkaisempia kelloja ja onnistui aina jostain löytämään puuttuvat liipottimet taikka ankkurit. Aarrepajassa päästään katsomaan kellojen entisöintiä täysin ainutlaatuisella tavalla.\nSilja Immonen, käsityöopettaja (erikoisosaaminen: kirjansidonta)\nPitkän linjan käsityöopettajana Silja on tottunut opettelemaan jatkuvasti uutta ja kartuttamaan osaamistaan käsityöalalla. Hänen erikoisosaamisalaansa on muun muassa kirjansidonta. Silja on uskomattoman taitava ja innovatiivinen kädentaituri. Sen lisäksi hän on millintarkka suunnittelija, jonka visiot kirjojen sidonnassa ällistyttävät koko Aarrepajan väen.\nErkki ”EDI” Kokko, metalliseppä\nEdi korjaa omien sanojensa mukaan kaiken mikä vähänkin haiskahtaa metallille. Hän on töölöläinen Stadin kundi, joka lampsii Aarrepajaan aina lempeä virne kasvoillaan. Edi puhdistaa pukkijalat, uudistaa Singer-pöydän ja rakentaa pienoismalliveneeseen pikkuruiset uimatikkaat. Hän on nerokas monitoimimies, jolta ei vitsit lopu kesken.\nRiitta Larne, käsityötaituri, käsityöopettaja, mummo\nRiitan koko elämä on ollut käsillä tekemistä. Jo 9-vuotiaana mummi opetti hänet ompelemaan sähköttömässä saaressa käsikäyttöisellä ompelukoneella. Hän on opettanut ulkomailla asti ja ehtinyt olla Marimekollakin töissä 10 vuotta. Riitta ottaa tärkeiden ja rakkaiden lelujen korjaukset välittömästi sydämensä asiaksi. Hän kohtelee niitä hellästi ja lämmöllä; vanhoja tarinoita ja muistoja kunnioittaen.\nAP Paasonen, soitinkorjaajamestari\nAP on jyväskyläläinen kielisoitin taikuri, joka saa jokaisesta hänelle luovutetusta soittimesta sen maukkaimman saundin irti. AP:lla on käsittämätön kyky saada vanha soitin taas lentoon. Se vaatii loputonta tarkastelua ja säätöä sekä valtavan ammattitaidon. Aarrepajassa AP hurmaa leveällä hymyllään ja viihdyttää etevällä kitaran näppäilyllään.\nIida Juden ja Kalevi Karén, kulkuneuvojen restauroijat\nIida ja Kalevi työskentelevät yhdessä saumattomana tiiminä ja heidän pajansa on Aarrepajan vieressä\nautomuseon tiloissa. He eivät jätä yhtäkään lommoa suoristamatta tai pintaa kiillottamatta. Iida ja Kale laittavat kaiken peliin tehdäkseen täydellistä ja moitteetonta jälkeä - ja siinä he todella onnistuvat!\nLiisi Hakala ja Ilona Osara, konservaattorit (paperi)\nLiisin ja Ilonan työ Aarrepajassa on konservoida sellaisia esineitä, jotka ovat liian arvokkaita entisöitäväksi. Tällainen on esimerkiksi presidentti Halosen sukuraamattu. He puhdistavat ja poistavat esineistä niihin kertynyttä likaa ja korjaavat korjattavissa olevia vaurioita hellästi ja varovasti. Heidän työnsä on jatkuvaa arviointia siitä, mitä vielä kannattaa tehdä tai mikä jättää ennalleen, jotta esine ei tuhoudu enempää ja jotta se säilyy mahdollisimman pitkään seuraaville sukupolville.\nMatti Kari, kosketinsoitinkorjaaja, urkuteknikko\nMatti on puolivalmis tietoliikennetekniikan insinööri, entinen kosketinsoittaja ja nykyinen harrastelijabasisti. Hän heittäytyy hommaansa eli legendaaristen Vox-urkujen korjaamiseen pienen lapsen innolla ja ratkaisee yllättävätkin ongelmat nerokkaalla osaamisellaan. Joskus näyttää siltä, että Matin työpöytä, sekä työskenteleminen on yhtä sekamelskaa, mutta kaiken metelin alla piilee jämäkkä suunnitelma, jonka toteutumista on hervotonta seurata.\nTomi Järvenpää, suutari\nTamperelainen Tomi kertoo päätyneensä suutarin ammattiin sattumalta, mutta sen monipuolisuus vei\nmennessään. Hän pohtii, että suutarin työ muistuttaa vähän insinöörinhommia, koska jatkuvasti pitää\ninnovoida uusia tapoja tehdä. Tomin käsissä Sauli Koskisen vanhat maiharit muuttuvat uutuuttaan kiiltäviksi niin, että se muistuttaa taikuutta. Tomi sanoo kuitenkin, että lopulta kyse on vain kärsivällisyydestä, ei sen kummemmasta.\nKatso esimakua Aarrepaja-ohjelmasta täältä.\nAarrepaja alkaa MTV3-kanavalla ja mtv-palvelussa to 11.11. klo 21.\nAarrepaja-ohjelman MTV:lle tuottaa Warner Bros. International Television Production Finland.\nMTV, vastaava tuottaja Jasmi Kuusisto, 040 415 0540, jasmi.kuusisto@mtv.fi\nWarner Bros, tuottaja Larissa Lounassalo, 050 523 3491, larissa.lounassalo@warnerbros.com\nAARREPAJA JENNI PÄÄSKYSAARI\nKoko: 0,91 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 4240x2384\nErkki Edi Kokko.jpg\nKoko: 0,81 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 4240x2384\nIida Judén ja Kalevi Karén.jpg\nKoko: 0,89 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 4240x2384\nLiisi Hakala ja Ilona Osara.jpg\nKoko: 1,03 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 4240x2384\nKoko: 1,05 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 4240x2384\nKoko: 0,83 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 4240x2384\nKoko: 0,84 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 4240x2384\nKoko: 0,82 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 4240x2384


Mitä on rukousstrategia, mitä strateginen rukous?\nStrategisella esirukouksella voidaan tarkoittaa kahta asiaa: toisaalta rukousstrategiaa, toisaalta strategista rukousta.\nRukousstrategialla määrittelet aiheet, joiden puolesta olet sitoutunut rukoilemaan.\nStrategisella rukouksella katat kunkin aiheen kaikki olennaiset puolet.\nRukousstrategia on toimintasuunnitelma, jolla laadit sellaisen esirukousohjelman, että sitä noudattamalla voit tehokkaasti kattaa vastuualueeksesi kokemat asiat.\nRukousvastuu voi olla lyhytaikainen tai elinikäinen.\nRukousstrategia voi koskea päivää, viikkoa ja pitempiä jaksoja.\nRukousstrategialla pyritään määrätietoisesti tiettyihin tavoitteisiin.\nSe on älykäs, Hengen johtoa kuunnellen laadittu rukoussuunnitelma, jolla henkilö, ryhmä tai seurakunta toteuttaa Jumalan kutsua ja tarkoitusperiä.\nRukousstrategia heijastaa koko elämääsi ja palvelutyösi suuntaa.\nSe ilmentää näkyäsi ja ymmärrystäsi Jumalan suunnitelmista ja toiminnasta.\nRukousstrategia kattaa tämän hetken ja tulevaisuuden, ja sen avulla pyrit ennakoimaan asioita Jumalan valtakunnan leviämiseksi, sielujen pelastumiseksi ja Jumalan nimen kunniaksi.\nRukousstrategialla määrittelet itsellesi eri asioiden tärkeysjärjestyksen päälinjat.\nRukousstrategialla määrittelet, miten voimakkaasti rukoilet eri asioiden puolesta, esim. minkä asioiden puolesta rukoilet joka päivä, minkä asioiden puolesta paastoat jne.\nHenkilöt ja seurakunnat, joilla on rukousstrategia, pystyvät sanomaan niin itselleen kuin muille, mikä on heidän vastuualueensa hengen maailmassa, minkä asioiden puolesta he rukoilevat säännöllisesti, miten usein ja miten voimakkaasti.\nStrateginen rukous on esirukousta, jolla katat systemaattisesti tietyn asian kaikki olennaiset puolet siten, että otat huomioon asiaan liittyvät ajankohtaiset ja pitkäaikaiset tarpeet, pidät yllä voittoja ja ennakoit uhkia.\nStrategisen rukouksen kautta sanot Jumalalle: Tulkoon Sinun valtakuntasi ja tapahtukoon Sinun tahtosi konkreettisesti tässä ja tässä asiassa.\nStrateginen rukous vaatii yleensä taustatietoa, ajatusta ja etukäteisvalmisteluja.\nHenkilöt ja seurakunnat, jotka rukoilevat strategisia rukouksia, pystyvät kuvailemaan, mitä ja miten he rukoilevat saarnaajansa, seurakunnan vastuunkantajien, seurakuntalaisten, kaupunkinsa ja sen asukkaiden, ongelmien ja hengellisen ilmapiirin, maansa päättäjien, ajankohtaisten suuntausten, evankeliointityön, maamme herätyksen, maailman evankelioinnin, lähetyskenttien, Israelin, kärsivien kristittyjen, hädänalaisten ihmisten ja monien muiden asioiden puolesta.\nRukousstrategian avulla järjestät strategiset rukouksesi käytännölliseksi kokonaisuudeksi ja ohjelmaksi, jota pystyt noudattamaan päivittäin ja viikottain.


Eckeröllä Tallinnaan - Joulutorit & Tallink Spa - Pää Pilvissä Eckeröllä Tallinnaan - Joulutorit & Tallink Spa - Pää Pilvissä\nAineettomat joululahjat on best! Joululahjaksi Markun äitille ja siskolle hommattiin matka Tallinnaan. Meidän ihanassa seurassa tietenkin. Mukana oli myös siskon mies. Viiden hengen porukkamme puksutteli Eckerö Linen aamuvuorolla Tallinnaan joulua edeltävänä sunnuntaina.\nM/S Finlandian lounge\nLaiva oli aivan täynnä turisteja. Toiveet siitä, että olisi väsyneenä voinut johonkin istahtaa olivat kutakuinkin turhia. Ei mitään mahdollisuuksia. Kiersimme kaikki mahdolliset baarit ja kahvilat, mutta kaikki paikat olivat täynnä. Emme halunneet buffettiin, sillä hotellissa oli juuri syöty. Olin alkuvuodesta ollut bloggaajien kanssa risteilyllä ja olimme käyttäneet konferenssi ja loungetiloja. Suuntasimme siis sinne. Hinta ei ole kovin paha, laivassa ostettuna vain 20€ per naama. Kolmeksi tunniksi oli niin taattu mukava istumapaikka ja nonstoppina purtavaa ja jopa viinihanat. Not bad. Palvelu oli niin hauskaa ja sapuskat sen verran kelvollisia, että lunastettiin loungepaikat samantien paluumatkallekin. Se ei ollut virhe, sillä takaisin tullessa oli melkein myrsky tuuli ja laiva keinui. Olin maailman tyytyväisin matkapahoinvointilääkkeiden olemassa olosta.\nJoululahjaan kuului myös yksi yö hotellissa. Olin pitkällisen vertailun seurauksena varannut kolme huonetta Tallink Spa & Conference Hotellista. Se vaikutti hinnan ja Tripadvisorin arvostelujen perusteella meille parhaalta vaihtoehdolta. Mun on pakko sanoa myös tähän mitä kirjoitin Tripadvisoriin otsikoksi. Olisin halunnut tykätä tästä hotellista. Se oli ihan kiva, mutta sekä palvelussa, että puitteissa oli sen verran toivomisen varaa, että tuskin varaamme tätä uudelleen. Tallinna on täynnä kivoja hotelleja, mutta tässä painoi sekä hinta, kylpylä, että terminaalin läheisyys.\nSisäänkirjautuessamme meille sanottiin, että kaikki huoneet on siis varattu ilman aamiaista. Olin äimistynyt: ei muuten varmasti ole! Omissa varausvahvistuksissa kuitenkin luki, että aamiainen sisältyy hintaan. Tästä meinasi tulla oikein kunnon tinka, sillä asiaa ei haluttu heti alkaa selvittämään. Mahdollista kuulemma vasta seuraavana aamuna. Kävelimme aamulla kuitenkin aamiaiselle ja ilmoitimme huoneen numerot. Kukaan ei sanonut mitään, eikä lähtiessä täytynyt maksaa ylimääräistä. Jäi vähän paha maku suuhun tästä.\nHuoneen taide ei ehkä ole jokaiseen makuun 😀\nHuoneet olivat yksinkertaiset, mutta sisustukseltaan oikein kivat. Nurkan ”punaisten lyhtyjen” lampusta pidin erityisesti. Ikkunasta näki span ulkoaltaalle ja sisäpihalle. Sänky oli tehty pienille ihmisille, sillä jo meidän alla jouset kirskuivat kun sängylle meni edes istumaan. Tyynyjä oli molemmille yksi ja ne olivat aika litteitä. Olimme juuri nukkuneet Radisson Blu Plazassa edellisen yön, niin tottakai sitä vertasi hienoa sviittiä keskitason huoneeseen ihan eri silmin ja tuntein, kun olisi pitkästä aikaa hotellissa. Lisäksi vessa piti ihmeellistä meteliä illalla, mutta onneksi ei enää yöllä. Meille tuli illalla vielä vähän nälkä ja alettiin tosissaan harkitsemaan huonepalvelusta tilaamista. Oltiin sen verran tööt, ettei jaksettu lähteä enää hotellin ravintolaan, saati ulos. Soitin sitten huonepalveluun ja sanoin haluavani tilata 4xminiburger -aterian. Ajateltiin, että se on varmasti sopiva jaettavaksi. No, sitä ei kuulemma ollut enää tarjolla. Kysyin toista annosta niin ei sitäkään. Miten mahdollista? Kävi ilmi, että meillä on huoneessa vanha lista, joka ei ole enää voimassa. Pyysin, voisiko sen uuden listan joku toimittaa meille pian, koska huonepalvelun aika loppuisi vain 45min päästä. Vartin päästä oveen koputettiin ja huonepalvelun nainen kysyi tilausta ennenkuin olin hädin tuskin saanut listan käteen. Sanoin, soittavani perään, koska en voinut siltä seisomalta päättää katsomatta listaa ensin. Päätimme annoksen ja koitin soittaa. Toisenkin kerran. Viisi kertaa, eikä puheluun enää vastattu. Turhauduttiin ja mentiin sitten myöhemmin pesemään hampaita, jolloin puhelin soi takaisin. Puoli tuntia oli kulunut siitä kun olin yrittänyt soittaa. En jaksanut enää vaivautua. Eikö olisi kaikille helpompaa jos ne listat päivitettäisiin huoneisiinkin kun ne vaihdetaan?\nJos jotain huonoa niin hyvääkin. Kylpyläosasto oli hotellissa parhautta. Onneksi varasin hotellin kylpylällä! Alueella oli jopa allasbaari, joka oli ilmeisen kovassa käytössä. Melkein kaikki porealtaissa istuneet nautiskelivat baarin antimista. Alue oli viihtyisä ja siitä oli tehty vähän roomalaistyyppinen patsaineen ja valaistuksineen. Saunomisen ystäville löytyi myös iso osasto erilaisia ja erilämpöisiä saunoja. Kylpylän vesi oli omaan makuuni melko kylmää, mutta se voi johtua myös siitä, että olin melko flunssainen hotelliin tullessa.\nUlkoallaskin oli ruhtinaallisen kokoinen, mutta kelit ei ehkä olleet ulkopolskutteluun parhaimmat mahdolliset.\nKävimme illalla ihastelemassa Raatihuoneentorin Joulutoreja. Olispa vain ollut mahdollista ostaa kaikki ihanat lahjat tuolta! Mie rakastan noiden torien tunnelmaa, vaikka sieltä ei muuta ostaisikaan, kuin kuumaa glögiä tai villasukkia. Heti tuli mieleen kolmen vuoden takainen Berliinin matka Markun kanssa, kun kiertelimme pelkkiä toreja pari päivää. Tuollaisille pitäisi kyllä jokainen joulu päästä. Tallinnan vanha kaupunki on kuin ihmemaa ympäristö joulutoreille. Ainoa mikä jäi puuttumaan oli toki se mikä jouluun aina pitäisi kuulua. Lunta ei ollut.\nReissu oli kyllä flunssasta ja hammassärystä huolimatta kaikin puolin onnistunut. Aamulla hilpaisimme jopa sinne aamiaiselle, joka oli ihan hyvä keskitason hotelliin. Parantamisen varaa laadussa olisi silti ollut. Ehkä oli jopa onni, etten pystynyt hampaani kanssa syömään kovin paljoa aamiaisella, sillä takaisin tullessa se laivan keinutus olisi saattanut keinuttaa myös liian täyteen syötyä mahaa. Hyviä puolia siis väen vängällä kun pitää etsiä tuollaisestakin 😀\nNo lätyt oli hyviä! 😀\nHamstrasimme vielä terminaalin vierellä olevista liikkeistä shampanjaa jouluksi ja kotimatka saattoi alkaa. Loungen rauhassa höykytys ei edes tuntunut pahalta kun ei vain erehtynyt nousemaan tuolista lähteäkseen mihinkään. Matka meni hyvin ja mukavasti. Tallinna on nyt koettu sekä kesällä, että talvella. Vierailimme matkan aikana myös Merimuseossa ja Teletornissa. Mahat täytimme Rataskaevu 16-ravintolassa, joka myös Tripadvisorin mukaan on Tallinnan paras ravintola. Voin ehkä olla samaa mieltä, mutta siitä myöhemmin lisää!\nKuinka monelle teistä kuuluu Tallinnan joulutorit jouluperinteisiin?\nReply Meri / Syö Matkusta Rakasta sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 11:27\nSiis jos mulla on täällä Kiinassa tullut ikävä kaikista arkisimpiakin juttuja (mm. tiskausta, siis mikä mua vaivaa??) niin Tallinnakin on mun silmissä muuttunut unelmien lomakohteeksi jonne on pakko päästä hinnalla millä hyvänsä heti kun palaan Suomeen! 😀 Pari reissua on keväälle jo varattu ja koska en oo löytänyt vielä töitä niin voi olla että pelkäksi unelmaksi jääkin. 🙁\nMutta samansuuntaisia mietteitä oon kuullut tosta hotellista, muistaakseni isältäni. Just 5 minuuttia sitten kattelin edullisia/keskitason hotelleja Tallinnasta, mutta taidan jättää tämän välistä näiden kokemusten perusteella.\nReply Maarit Johanna sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 17:14\nNo sulla taitaa ihan todenteolla olla Suomi-ikävä! Etköhän maan pinnalle palaa kun eka kertaa joudut sitten kunnolla tiskausvuorolle 😀 Mulla on kans vähän sama homma töiden suhteen. Onneksi on ansiosidonnainen. Koitan kyllä hulluna hakea töitäkin, ei sitä pelkkää sivutoimista opiskeluakaan jaksa.\nTallinna on kyllä ihana ja helppo. Ens kerralla mua kiinnostais ne laadukkaammat vaihtoehdot, kun ne on verrattain halvempia kuin suomalaiset samaa tasoa. Esim juuri Swissotel olis aika namu!\nAika paljon on muuten tällaisia keskitason hotelleja Tallinnassa, mutta Tripparin perusteella melkeen kaikissa on joku tietty kipupiste, jonka takia en halunnut niitä valita. Jossain hotellissa melkein joka toinen kommentti koski haisevaa vessan hajulukkoa ja toisessa sitten valitettiin, että huoneessa on kamalan kylmä/kuuma tai paskat sängyt. Että kaikkea ei vissiin siihen kolmeen tähteen saa mahdutettua 😀\nReply Meri / Syö Matkusta Rakasta sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 18:01\nJoo jotenkin ne muakin vähän epäilyttää… 😀 Mutta hinnat kyllä houkuttelee, joku 50-60 euroa yöltä ei paljon lompakossakaan paina. 🙂\nReply Maarit Johanna sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 18:06\nNo sanoppa muuta! Ja ne on vielä tosi kauniitakin kuvien perusteella. Mutta jos ihan oikeasti siellä haisee vessa niin pahalle, ettei sielä pysty olemaan, niin nätti huone on viimeinen asia mikä silloin ilahduttaa 😀\nReply Sunna maanantai, tammikuu 11, 2016 at 01:15\nPakko tunkea sen verran oma nokka tähän keskusteluun, että oltiin eksän kanssa viime keväänä Tallinnassa L’Ermitagessa, eikä mulla ole siitä kyllä mitään negatiivista sanottavaa. Todella ystävällinen respa, uudet ja mukavat huoneet, hyvä perusaamiainen, rauhallinen sijainti ja kaikkiaan siisti! Maksoi muistaakseni noin viisikymppiä yö. Ei ole ihan sataman vieressä, mutta vajaan kilometrin päässä vanhastakaupungista. T o d e l l a vahva suositus 🙂\nReply Maarit Johanna maanantai, tammikuu 11, 2016 at 08:09\nIhana kuulla! Ihan varmasti suurin osa kokemuksista on hyviä ja Tripadvisoriin pääsee tietenkin suuremmalla todennäköisyydellä jos kokemuksessa on jotain huonoa. Muistaakseni tutkailin myös tuota L’Ermitagea vaihtoehdoksi, koska kuvien perusteella se olis ollu aika söpö hotelli 🙂\nReply Helen sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 11:37\nEn käy joulutoreilla, mutta olipa Sinulla hotellikokemus! Itse olin samassa hotellissa viime lokakuussa ja ihan hyvin toimi. Onpa Sulle osunut taidepläjäys, Suomessa voisi tulla sanomista moisesta. Olisi edes mustavalkokuva. Ehkä osassa huoneista on vastaava kuva miesvartalon pyllypuolesta (toive- ja pelkoajattelua! 😀 ).\nReply Maarit Johanna sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 17:23\nMinä tykkään joulutoreista paljonkin 🙂 Viime kerran pääsin toreille Berliinissä muutama vuosi sitten ja sen jälkeen on haluttanut uudelleen. Onneksi ei niitä varten tarvi lähteä aina Keski-Eurooppaan asti, vaan Tallinnakin riittää. Kiva kuulla, että sulla oli hyvä kokemus. Meillä ehkä sattui sitten vaan huonotuuliset asiakaspalvelijat tai huono tuuri muuten vain. Ihmettelin tuota kuvaa vähän itsekin. Ei se meitä haitannut, mutta mietin vaan, ettei ehkä jokaista silmää miellytä 😀\nReply Anu sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 12:01\nHotellihuonekuvat sen varmisti: tämä on juuri se sama hotelli, jossa olen kerran itsekin yöpynyt. 😀 Meidän reissu puolitoista vuotta sitten sujui kyllä muistaakseni tosi hyvin. Ikävä kuulla, että teillä oli noin paljon vastoinkäymisiä! Ei luulisi esimerkiksi sen aamiaisasian kanssa olevan mitään ongelmaa, kun teidän varausvahvistuksessa kerran luki, että aamiainen sisältyy hintaan.\nJoulutoreilla ei ole tullut käytyä Tallinnassa, mutta muuten Tallinna kuuluu kyllä lempparikaupunkieni joukkoon. 🙂\nReply Maarit Johanna sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 17:26\nAika tunnistettavia elementtejä varmasti näissä kuvissa, kun ei ole pelkkiä valkoisia lakanoita, valkoisia seiniä, valkoisia pöytiä jne… Mieki ajattelin, että se olisi varmasti sillä selvä sen aamiaisen kanssa, kunhan vain kaivaisin ne varausvahvistukset esiin ja näyttäisin. He halusivat kuitenkin uskoa oman tietokoneen sanomista, ja kertoa, ettei he voi luvata mitään ennen seuraavaa aamua. Huoh. -.- En olisi edes varannut koko hotellia, jos siihen ei olisi aamiainen kuulunut.\nJuu! Pitäisi itsekin käydä useammin 🙂\nReply Maria sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 18:49\nHarmi että teidän hotellikokemus ei ollut ihan parhaimmasta päästä! Itse kans käyny tuolla jokusen kerran ja yleensä kaikki on pelannut hyvin. Spa-osastohan tuolla on se syy miksi sinne ylipäätänsä menen, mutta kyllä sitä aina toivoo että muutkin asiat pelaa. Viimeeksi taisin kuitenkin pettyä heidän spa-puolen hoitohenkilökuntaan joten en vähään aikaan ole käynyt…\nJoulumarkkinat on ihan mun lemppareita ja tuo Tallinnankin versio on kokeiltu muutamaan otteeseen. Se on kivan tunnelmallinen ja mukavan lähellä kuitenkin 😀 Tänä vuonna harmittavasti se jäi kuitenkin välistä. Mun piti mennä joulukuun lopussa, mutta myrskyt sai luopumaan ideasta. Mä en kauheen hyvin kestä keikkuvia laivoija 🙁\nReply Maarit Johanna maanantai, tammikuu 11, 2016 at 08:21\nVoihan myrskyt. Mie oon kans tosi pahasti matkapahoinvointinen, joten en tykkää edes bussilla matkustaa ollenkaan. Tuo nyt jotenkin meni kun vetas sen matkapahoinvointilääkkeen, mutta en lähtis millekään huviristeilylle kyllä myrskyssä. Pysyisin merestä kaukana.\nHyvä jos sulla on mennyt kaikki hyvin tässä hotellissa! Kylpylä oli tosiaan oikein kiva ja saunaosastosta tykkäsin erityisesti. Kylpylän puoli oli sisustettu hauskan roomalaiseksi 😀 Mua harmittaa, miten meillä meni niin monen asian kanssa pieleen. Luulen, että se oli kiireisin viikonloppu koko kaupungissa, niin asiakaspalvelijoilla varmaan pinna kivasti kireällä. Ehkä se oli vain huonoa tuuria.\nReply Kthetraveller sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 18:55\nOi että, Joulun aikaa ei ole tullutkaan piipahdettua koskaan Tallinnassa. Ei muuten talvellakaan! Ihanan tunnelmalliselle näyttää. Mutta tuo hotelli… Harmi, että teillä tahittiin vierailun aikana, kyllä tuollaisten asioiden olisi kuulunut toimia normaalisti. En nyt kommentoi asiaa sen kummemmin kuin sanomalla, että Tallink Spa & Conference Hotel ei ole kuulunut, eikä tule koskaan kuulumaan majoitukseemme 😉\nReply Maarit Johanna maanantai, tammikuu 11, 2016 at 08:23\nMie olisin jo luullut, että sulla on Tallinnan kokemusta ihan kaikilta kuukausilta ! 😀 Yllättävää. Kesällä se on kyllä melkein ihanampi, mutta vitsi mie rakastan noita toreja ja glögiä ja käsitöitä ja sitä tunnelmaa.\nArvasin myös jälkimmäisen kommenttisi 😉 Olen jo päättänyt, että ens kerralla Swissotel. Ihan varmasti ^^\nReply Annika - Tarinoita Maailmalta sunnuntai, tammikuu 10, 2016 at 19:12\nIhana Tallinna! Sielläkin pitäisi käydä oikein kylypylälomalla joskus 🙂 Hotelli kuulostaa kyllä vähän epämukavalta, harmi!! Mielenkiintoista taidetta tosiaan, mulle tuo kävisi, mutta voin kuvitella esimerkiksi vanhempieni sukupolvi olisi tuumannut että WTF 😀\nReply Maarit Johanna maanantai, tammikuu 11, 2016 at 08:24\nMie oon tutustunut Tallinnaan kunnolla vasta tämän vuoden aikana. Parempi myöhään tai jotain, sillä ihana kaupunki se on! 🙂 Taulu pisti tosiaan silimään. Voisin kuvitella myös, että oliskohan perhematkalle kaikista paras taulu seinällä :p


Lauri Veli Johannes Pynnönen — Helsingin yliopistoon\nSulautetut Järjestelmät, Diplomi-Insinööri, Tampereen teknillinen yliopisto\n1 joulukuuta 2009 → 6 kesäkuuta 2012\nMyöntöpäivä: 6 kesäkuuta 2012\nPynnönen, L., 2019, ECGBL19 : Proceedings of the 13th European Conference on Game Based Learning. Elbaek, L., Majgaard, G., Valente, A. & Khalid, S. (toim.). Reading, UK: ACPIL, s. 917-924 8 Sivumäärä (Proceedings of the ... European conference on games-based learning ).\nTesfay, M., Alem, F., Kelit, Y., Hadeghe, M., Mulugeta, D., Ghebrezgabher, M., Shumendi, A., Andom, A., Russom, E., Estifanos, S., Zeweldi, D., Yemane, T. & Pynnönen, L., 2017, Educational Reflections from Eritrea Learning for All: Eritrea–Finland Collaboration Project in Higher Education (2015–2017). Asfaha, Y. M., Belay, A., Eskelä-Haapanen, S. & Leskinen, M. (toim.). Jyväskylä: University of Jyväskylä, s. 144-154 11 Sivumäärä\nLeena Krokfors (Järjestäjätoimikunnan puheenjohtaja), Kaisa Hahl (Järjestäjätoimikunnan jäsen), Heidi Krzywacki (Järjestäjätoimikunnan jäsen), Tapio Juhani Lahtero (Järjestäjätoimikunnan jäsen), Marko van den Berg (Järjestäjätoimikunnan jäsen), Lauri Veli Johannes Pynnönen (Järjestäjätoimikunnan jäsen) & Minna Saade (Järjestäjätoimikunnan sihteeri)\n7 kesäkuuta 2019 → 19 kesäkuuta 2019\nLauri Veli Johannes Pynnönen (Vieraileva tutkija)\n14 joulukuuta 2018 → 21 joulukuuta 2018


Tietoa Meistä - Lehdon liikenne\nLehdon Liikenne toimii kolmannessa sukupolvessa.\nEri kokoisia ja erilaisiin tarpeisiin olevia ajoneuvoja löytyy noin 30kpl.\nTiloissamme (Hausjärventie 8) toimii Matkahuolto Asiamies -Turenki sekä raskaskaluston huoltopalveluihin erikoistunut TLV-palvelut Oy.\nVuokraamme Turengissa eri kokoisia busseja, henkilöautoja, pakettiautoa, asuntoautoa sekä kahta erilaista mökkiä Sallatunturilla.


Про скликання дев'ятої позачергової сесії районної ради сьомого скликання | Andrushivka blogi\nArtiklan mukaan. 46 Laki Ukrainan ”tietoja paikallisen camovrâduvannâ Ukrainassa” kutsumaan seitsemäs kokouskutsun piirivaltuuston yhdeksäs ylimääräisessä istunnossa 05 Syyskuuta 2016 , on 10 годині в залі засідань районної ради.\nповноважень, siirtää Andrušìvskoû District Council 2016 vuoden.\n3. Про внесення змін до районного бюджету на 2016 vuoden.\nAndrušìvskoï koulu nro 1 100-vuotispäivän »\n« Zemfira-Lontoo Sky(KOVER) Cool lauloi!!!Laulu!!!X-factor-kausi 7!!\nsivusto 7 Alkaen 10 perusteella 77 arvioinnit. 28 Käyttäjien arvostelut.


Kalaton (Kuhmoinen, Hahmajärvi) – Wikipedia\nKoordinaatit: 61°35′46″N, 25°02′10″E\nKalaton (Kuhmoinen, Hahmajärvi)\nKoordinaatit 61°35′46″N, 25°02′10″E\nPinta-ala 1,549 ha \nKalaton on Pirkanmaalla Kuhmoisissa sijaitseva järvi.\nKalaton sijaitsee Hahmajärven ja Velisjärven välisessä maastossa. Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on auto. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Rannat ovat soistunutta metsämaata.\nJärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Hahmajärven valuma-alueeseen (35.766) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 174,6 metriä mpy. Järveen johtaa kolme ojaa. Kaksi niistä virtaa kaakkoon Velisjärven suuntaan, mutta ne katoavat ennen Velisjärveä.\nVuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty, mutta se oli nimetön. Tuolloin järven länsipäästä lähti laskuoja Hahmajärveen.\nVuoden 1965 peruskartassa järven länsipäästä lähti vain lyhyt oja. Vuoteen 1986 mennessä Kalattomaan oli johdettu kolme ojaa, mutta länsipään ojaa ei enää ollut.\n↑ a b c d e f g Kalaton, Kuhmoinen (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 8.3.2021.\n↑ Kalaton, Kuhmoinen (sijainti ilmavalokuvassa) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 8.3.2021.\n↑ Kalmbergin kartasto: Sotilaskartta 1:100 000. Keisarillisen Venäjä, 1855–1856. Kartta (fc20050735.jpg) Heikki Rantatuvan karttapalvelussa (JPG) (viitattu 8.3.2021) suomi\n↑ Peruskartta 1:20 000. 2144 04 Kylämä. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1965. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 8.3.2021)\n↑ Peruskartta 1:20 000. 2144 04 Kylämä. Helsinki: Maanmittauslaitos, 1986. Kartta Vanhat painetut kartat -palvelussa (JPG) (viitattu 8.3.2021)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Kalaton_(Kuhmoinen,_Hahmajärvi)&oldid=19618816”\nSivua on viimeksi muutettu 8. maaliskuuta 2021 kello 08.02.


Tapetointi ja maalaus | Remonttipalvelut Ylitalo Ky | Oulu, Helsinki, Espoo, Vantaa\nRemonttipalvelut Ylitalo Ky hoitaa tapetoinnit ja maalaukset siististi ja edullisesti Oulussa ja muualla Suomessa. Teemme myös maalausprojekteja tapetoinnin lisäksi. Esteenä tapetoinnille eivät ole vinot ja hieman epätasaiset seinät vaan niiden ulkonäköä saadaan parannettua sillä.\nTapetoinnin jättäminen meidän huoleksi säästää asiakkaan vaivaa ja takaa siistin lopputuloksen. Työn teettäminen ammattilaisella ei nosta kustannuksia merkittävästi itse tehtyyn tapetointiin verrattuna kotitalousvähennyksen ansiosta. Tapetointi on nopea ja edullinen vaihtoehto kohottaa huoneiden ilmettä, ja oikein tehtynä se ei ole myöskään lopullinen päätös vaan tapetit saa poistettua melko helposti. Ammattilaisella teetetyllä tapetoinnilla asiakas välttyy ongelmilta ja sotkulta. Asiantuntija osaa valita oikeat kiinnitystavat ja pystyy tapetoimaan materiaaleja säästäen.\nTapetointi antaa rajattomat vaihtoehdot\nTapetointi tuo lähes rajattomat vaihtoehdot huoneiden sisustamiseen hyvinkin edullisesti. Asiakkaamme saavat avukseen yhteistyökumppanimme sisustussuunnittelijat tarpeen vaatiessa. Suunnittelemme tapetoinnin yhdessä asiakkaan kanssa ja valitsemme oikeat kiinnitystavat ja laadukkaat materiaalit, jolloin lopputulos on kestävä ja kaunis. Tapetit pysyvät vahvasti seinässä, mutta irtoavat helposti, jos ne halutaan vaihtaa.\nToteutamme myös maalausprojekteja asiakkaillemme. Maalaamme ammattimaisesti tasaista jälkeä laadukkailla ja kestävillä tuotteilla. Ruiskumaalaus on tehokas menetelmä myös sisätilojen maalauksessa, paneelikaton ja seinien maalaus onnistuu nopeasti ruiskuttamalla. Maalipinnan pitkäikäisestä kestävyydestä voit olla varma, kun Remonttipalvelut Ylitalo Ky on asialla.