⭐CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus 2010\nCVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus 2010\nDownload "CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus 2010"\n1 Koulutus 2013 CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus 2010 Henkilöstökoulutuksen trendit EU-maissa erisuuntaisia Yritysten kustantamaan henkilöstökoulutukseen osallistuminen on vuodesta 2005 vuoteen 2010 lisääntynyt Euroopan Unionin jäsenmaissa jonkin verran. Kehitys eri jäsenmaissa ei kuitenkaan ole ollut aivan samansuuntaista. Osassa vanhoja jäsenmaita (EU 15) osallistumisaste on selvästi noussut ja osassa se on pysynyt jokseenkin ennallaan. Uusissa, vuoden 1995 jälkeen liittyneissä maissa, osallistumisaktiivisuus on sen sijaan ollut johdonmukaisesti kasvussa. Koko EU:n tasolla kurssimuotoiseen henkilöstökoulutukseen osallistui yksityisen sektorin työntekijöistä 32 prosenttia vuonna 2005 ja 36 prosenttia vuonna Suomea koskevat tiedot keräsi Tilastokeskus. Kurssimuotoiseen henkilöstökoulutukseen osallistuneiden osuus vuosina 2005 ja 2010, EU 15 -maat Maat on kuviossa asetettu järjestyksen muutoksen suunnan ja suuruuden mukaan. Tanskan, Irlannin ja Kreikan tiedot vuodelta 2010 puuttuvat. Katkoviivat kuvaavat EU-maiden keskiarvoa. Vanhoissa EU-maissa koulutukseen liittyvät trendit ovat 2000-luvulla jonkin verran erisuuntaiset. Osassa maista (Espanja, Belgia, Portugali, Saksa, Italia ja Alankomaat) osallistumisaste on selkeästi tai jonkin Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä mainittava Tilastokeskus.2 verran kasvanut vuoteen 2005 verrattuna. Osassa taas taso on säilynyt jokseenkin ennallaan (Luxemburg, Ruotsi, Suomi, Itävalta, Ranska ja Iso-Britannia). Osallistumisasteen erot ovat EU 15 -maissa hieman tasoittuneet, koska aiemmin korkean osallistumisasteen maissa taso on säilynyt ennallaan, mutta muutamissa aiemmin alhaisemman osallistumisasteen maissa osallistuminen henkilöstökoulutukseen on lisääntynyt. Suomen osallistumisaste on pysynyt jonkin verran EU-maiden keskiarvon yläpuolella. Uusissa, vuoden 1995 jälkeen EU:hun liittyneissä maissa on edelleen selkeä henkilöstökoulutukseen osallistumisen kasvun trendi. Tästä poikkeaa Slovenia, jossa osallistumisaste jo vuonna 2005 oli vanhojen EU-maiden keskiarvoa korkeammalla ja muista uusista jäsenmaista poiketen se on nyt laskenut jonkin verran. Kurssimuotoiseen henkilöstökoulutukseen osallistuneiden osuus vuosina 2005 ja 2010, muut EU-maat Maat on kuviossa asetettu järjestykseen vuoden 2005 osallistumisasteen mukaan. Katkoviivat kuvaavat EU-maiden keskiarvoa. Tsekki, Slovenia ja Slovakia yltivät jo vuonna 2005 ja yltävät edelleen osallistumisasteellaan EU-keskiarvon yläpuolelle. Hyvän yleiskuvan EU-valtioiden henkilöstökoulutuksesta antaa seuraava pistekuvio. Siinä kuvataan työntekijöiden mahdollisuuksia päästä koulutukseen sekä saadun koulutuksen määrää työntekijää kohden. Lineaarinen trendiviiva kertoo osallistumisasteen ja koulutustuntien määrän samansuuntaisesta riippuvuudesta. 23 Henkilöstökoulutukseen osallistuminen ja koulutuksen määrä EU-maissa vuonna 2010 Yleisestä linjasta poikkeavat eniten Romania ja Tsekin tasavalta. Romaniassa osallistumisaste on EU-maiden alhaisin, mutta saadun koulutuksen määrä työntekijää kohden laskettuna on varsin korkea. Toiseen suuntaan poikkeuksen tekee Tsekin tasavalta, jossa osallistumisaste on puolestaan EU-maiden korkein, mutta saadun koulutuksen määrä jonkin verran EU-maiden keskiarvon alapuolella. Suomi on osallistumisasteella mitattuna jonkin verran EU-maiden keskiarvon (36 ) yläpuolella ja tuntien määrällä mitattuna hiukan EU-maiden keskiarvon (10 tuntia) alapuolella. Tuloksia voi taulukoida myös Eurostatin tietokannasta osoitteesta: (> Education and training > Lifelong learning > Continuing Vocational Training) Tutkimus kattaa yksityisen sektorin vähintään 10 työntekijän yritykset vuonna 2010 pois lukien maa- ja metsätalousala, koulutusala sekä sosiaali- ja terveysala. Suomen vastausaineistossa on yritystä, jotka edustavat kaikkiaan yritystä ja niiden työntekijää. Tutkimus toteutettiin samanlaisena 32 Euroopan maassa. Tutkimus toteutetaan noin viiden vuoden välein ja sillä selvitetään työnantajan kustantamaa henkilöstökoulutusta, kurssikoulutukseen osallistuneiden ja henkilöstökoulutuksena saatujen koulutuspäivien määrää, koulutuksen sisältöä ja järjestäjää sekä koulutuksesta aiheutuvia kustannuksia. Lisäksi selvitetään muita kuin kurssikoulutusmuotoja, oppisopimuskoulutusta, yrityksen koulutusstrategioita sekä koulutuksen järjestämisen esteitä. 34 Sisällys 1. Koulutuskustannusten osuus EU-maissa ennallaan.5 Taulukot Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Kurssimuotoiseen henkilöstökoulutukseen osallistuneiden osuus vuosina 2005 ja 2010 EU:n jäsenvaltioissa sekä Norjassa ja Kroatiassa 7 Liitetaulukko 2. Kurssikoulutuskustannusten osuus työvoimakustannuksista vuosina 2005 ja 2010 EU-jäsenvaltioissa sekä Norjassa ja Kroatiassa.8 Liitetaulukko 3. Kurssikoulutuskustannukset vuosina 2005 ja 2010 EU-jäsenmaissa, Norjassa ja Kroatiassa9 Kuviot Kuvio 1. Kurssikoulutuskustannusten osuus työvoimakustannuksista vuosina 2005 ja 2010, EU 15 -maat5 Kuvio 2. Kurssikoulutuskustannusten osuus työvoimakustannuksista vuosina 2005 ja 2010, muut EU-maat5 Laatuseloste: CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus10 45 1. Koulutuskustannusten osuus EU-maissa ennallaan Koulutuskustannusten osuus työvoimakustannuksista oli EU-maissa keskimäärin 1,6 prosenttia, mikä on saman verran kuin vuonna Maakohtaiset muutokset olivat samansuuntaiset kuin koulutukseen osallistumisasteen osalta. Kustannuksilla mitattuna panostus henkilöstökoulutukseen on vanhoissa EU-maissa kasvanut eniten Belgiassa ja Portugalissa. Suomi ja Ruotsi kuuluvat maihin, joissa panostus henkilöstökoulutukseen on hiukan laskenut, Ruotsissa selvästi enemmän. Suomen prosenttiosuus oli kummallakin mittauskerralla hiukan EU-maiden keskiarvon alapuolella. Kuvio 1. Kurssikoulutuskustannusten osuus työvoimakustannuksista vuosina 2005 ja 2010, EU 15 -maat Maat on kuviossa asetettu järjestykseen muutoksen suunnan ja suuruuden mukaan. Tanskan, Irlannin ja Kreikan tiedot vuodelta 2010 puuttuvat. Katkoviiva kuvaa EU-maiden keskiarvoa. Kurssikoulutuskustannukset jakautuvat jokseenkin tasan välillisiin (koulutusajan palkkakustannukset) ja suoriin kustannuksiin (maksut koulutuksen järjestäjille, majoitus ja matkakulut, oman koulutushenkilöstön palkat, tilat ja välineet). Maakohtaisesti suorien ja välillisten kustannusten osuudet kuitenkin vaihtelevat selvästi. Britanniassa koulutusajan palkkakustannukset muodostavat reilun kolmasosan ja Luxemburgissa kaksi kolmasosaa koulutuskustannuksista. Ruotsissa ja Suomessa palkkakustannusten osuus kurssikoulutuksen kustannuksista on vajaat 50 prosenttia. Kuvio 2. Kurssikoulutuskustannusten osuus työvoimakustannuksista vuosina 2005 ja 2010, muut EU-maat Maat on kuviossa asetettu järjestykseen vuoden 2005 osuuden mukaan. Katkoviiva kuvaa EU-maiden keskiarvoa. 56 Uusissa jäsenvaltioissa trendit poikkeavat jonkin verran osallistumisasteen kertomasta suunnasta. Sloveniassa kustannusindikaattorin lukema on pudonnut samalla tavalla kuin osallistumisaste. Tsekin tasavallassa ja Virossa koulutuskustannusten osuus työvoimakustannuksista on selvästi laskenut, vaikka koulutukseen osallistuneiden osuus oli hieman noussut. Palkkakustannusten osuus kokonaiskustannuksista vaihtelee uusissa jäsenmaissa vielä enemmän kuin EU 15 -maissa. Romaniassa koulutusajan palkkakulut muodostavat 3/4 kustannuksista, mutta Unkarissa niiden osuus on alle 30 prosenttia. 67 Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Kurssimuotoiseen henkilöstökoulutukseen osallistuneiden osuus vuosina 2005 ja 2010 EU:n jäsenvaltioissa sekä Norjassa ja Kroatiassa 1) Tsekin tasavalta Slovenia Irlanti Luxemburg Ranska Ruotsi Belgia Suomi Slovakia Tanska Alankomaat Espanja Itävalta Iso-Britannia Malta Saksa Kypros Italia Norja Portugali Viro Puola Romania Unkari Bulgaria Latvia Liettua Kreikka Kroatia EU-keskiarvo Muutos 1) Maat on asetettu järjestykseen vuoden 2005 osallistumisasteen mukaan8 Liitetaulukko 2. Kurssikoulutuskustannusten osuus työvoimakustannuksista vuosina 2005 ja 2010 EU-jäsenvaltioissa sekä Norjassa ja Kroatiassa 1) Tanska Ranska Irlanti Ruotsi Luxemburg Alankomaat Slovenia Tsekin tasavalta Unkari Malta Slovakia Belgia Viro Suomi Itävalta Saksa Kypros Puola Iso-Britannia Norja Espanja Italia Liettua Bulgaria Portugali Romania Latvia Kreikka Kroatia EU -keskiarvo ,7 2,3 2,2 2,1 2,0 2,0 2,0 1,9 1,9 1,8 1,8 1,6 1,6 1,5 1,4 1,3 1,3 1,3 1,3 1,3 1,2 1,2 1,2 0,8 0,6 1, ,5 1,7 1,9 2,2 1,5 1,2 1,8 2,3 1,9 2,4 1,4 1,5 1,5 2,0 1,6 1,9 1,6 0,8 0,7 1,6 Muutos 1) Maat on asetettu järjestykseen vuoden 2005 koulutuskustannusten osuuden mukaan. 0,2-0,4-0,1 0,2-0,5-0,7-0,1 0,5 0,1 0,8-0,5-0,1 0,1 0,2 0,7-0,2-0,2 0,4-0,1-0,1 0,0 0,8 0,5 0,0 0,0 89 Liitetaulukko 3. Kurssikoulutuskustannukset vuosina 2005 ja 2010 EU-jäsenmaissa, Norjassa ja Kroatiassa 1) Tanska Ranska Luxemburg Ruotsi Irlanti Belgia Alankomaat Slovenia Itävalta Saksa Suomi Norja Italia Malta Espanja Iso-Britannia Tsekin tasavalta Kypros Unkari Slovakia Portugali Viro Puola Kreikka Liettua Romania Bulgaria Latvia Kroatia Kustannukset per työntekijä, euroa Kustannukset per osallistuja, euroa ) Maat on asetettu järjestykseen vuoden 2005 kustannusten mukaan (1. sarake) Kustannukset per koulutustunti, euroa Eri maiden luvut on muutettu PPP (Purchasing power parity) -menetelmällä ostovoimaltaan yhtäläisiksi. Tämän vuoksi esimerkiksi Suomen luvut eivät ole samoja kuin julkistuksessa olevat euromääräiset tiedot10 Laatuseloste: CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus 1. Tilastotietojen relevanssi Yritysten kustantama henkilöstökoulutus -tutkimus (Continuing Vocational Training Survey - CVTS) toteutetaan noin viiden vuoden välein Euroopan parlamentin ja komission asetusten pohjalta. Kahden ensimmäinen tutkimuksen (CVTS1 ja CVTS2) täytäntöönpano perustui Eurostatin ja osanottajamaiden välisiin herrasmiessopimuksiin. Tutkimuksen kolmas ja neljäs kierros on toteutettu parlamentin ja komission asetuksiin perustuen kaikissa nykyisissä EU:n jäsenmaissa sekä muutamissa muissa Euroopan valtioissa. Vuotta 2010 koskevaan tiedonkeruuseen osallistui yhteensä 32 Euroopan maata. Suomessa tutkimuksesta on vastannut Tilastokeskus. Tutkimuksella selvitetään työnantajan kustantamaa henkilöstökoulutusta, koulutukseen osallistuneiden ja henkilöstökoulutuksena saatujen koulutuspäivien määrää, koulutuksen sisältöä ja järjestäjää sekä koulutuksesta aiheutuvia kustannuksia kustannustekijöittäin. Kurssikoulutuksen ohessa selvitetään osallistumista muuhun koulutukseen: opiskelu työn ohessa, työkierto ja laaturyhmät, itseopiskelu sekä osallistuminen konferensseihin ja seminaareihin. Lisäksi selvitetään oppisopimuskoulutukseen osallistumista, yrityksen koulutusperiaatteita, koulutuksen muutostrendejä sekä koulutuksen järjestämisen esteitä. Henkilöstökoulutukseen lasketaan mukaan kurssikoulutus, muu kuin kurssimainen koulutus työpaikalla tai sen ulkopuolella sekä oppisopimuskoulutus. Kurssikoulutuksella tarkoitetaan kaikkea ennalta suunniteltua muodollista koulutusta, joka on järjestetty erikseen (ei tapahdu työn ohella). Koulutuksella on ohjelma ja tavoitteet ja sitä antavat ohjaajat, opettajat tai luennoitsijat. Kurssit voivat olla joko sisäisesti hoidettuja (yrityksen itse suunnittelemia tai järjestämiä) tai ulkoisesti järjestettyjä. Muihin opiskelumuotoihin luetaan suunnitellut koulutus- tai harjoittelujaksot, työkierto, työntekijävaihdot tai työkoulutuskomennukset, osallistuminen oppimisryhmiin tai laatupiireihin, itseopiskelu, etäopiskelu sekä konferensseissa, workshopeissa, luennoilla ja seminaareissa saatu opetus. Myös tämän koulutuksen tulee olla suunniteltua ja sen tavoitteena on oppiminen. Tutkimuksella selvitetään yritysten tarjoamaa koulutusta 12 kuukauden viiteajanjaksolta. 2. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus Tutkimuksen otoskehikko käsitti kaikki vähintään kymmenen työntekijän yksityisen sektorin yritykset pois lukien maa- ja metsätalousala, koulutusala, sosiaali- ja terveysala sekä julkinen hallinto. Tutkimuskehikko kattoi yritystä, joista otokseen poimittiin noin yritystä. Otos poimittiin satunnaisotantana kolmen kokoluokan ja 20 toimialaluokan muodostamissa ositteissa, kuitenkin siten, että mukaan otettiin kaikki yli 250 työntekijän yritykset. Otos poimittiin Tilastokeskuksen yritysrekisteristä. Vastaustietojen perusteella tutkimuksen ylipeitto oli 2,6 prosenttia, mutta vastaamattomiin voi sisältyä suhteellisesti enemmän kehikon ulkopuolisia yrityksiä. Tiedonkeruu toteutettiin perinteisen postikyselyn (paperilomake) ja web-kyselyn yhdistelmänä. Yritykset saattoivat vastata itselleen parhaiten sopivalla tavalla. Kaikille otokseen poimituille yrityksille lähetettiin kyselylomake postitse. Sen yhteydessä yritykset saivat käyttäjätunnuksen salasanoineen, joiden avulla tiedot oli mahdollista tallentaa web-lomakkeelle. Vastaamattomille yrityksille lähetettiin kolme muistutusta lomakkeen palauttamisesta. Lisäksi CATI-keskuksen haastattelijat ottivat yhteyttä suurimpiin yrityksiin, jotka eivät olleet vastanneet kyselyyn. Haastattelijat pyrkivät motivoimaan vastaajia osallistumaan tutkimukseen, mutta eivät tehneet lomakkeelle kerättäviä tietoja koskevia puhelinhaastatteluja. Puhelinhaastatteluja ei tehty, koska vastaaminen vaati kohtalaisen paljon aikaa, tiedon hakua eri lähteistä sekä laskemista. Lomakkeiden tarkistamisen yhteydessä tutkijat tilastosta tekivät runsaasti yhteydenottoja vastanneisiin yrityksiin puhelimitse, kirjeitse ja sähköpostin avulla. Yhteydenotoilla pyydettiin selvennystä olemassa oleviin tai täydennystä lomakkeelta puuttuviin tietoihin. Vastanneista 58 prosenttia palautti tiedot paperilomakkeella ja 42 prosenttia antoi tiedot web-lomakkeella. 1011 3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus Otostutkimuksilla saatujen tietojen luotettavuuteen vaikuttavat mittausvirheet, vastauskato sekä otannasta aiheutuva satunnaisvaihtelu. Mittausvirheitä voi syntyä muun muassa kysymysten virheellisestä tulkinnasta tai merkinnästä. Tutkimuksessa käytettiin kansainvälisesti yhtenäisiä käsitteitä, mutta kansalliset käytännöt koulutustoimintojen kirjaamisessa saattavat poiketa runsaastikin eri maiden välillä. Tutkimuksessa kysyttiin paljon määrätietoja, joiden hankkiminen oli työlästä, ellei yrityksellä ollut koulutuksen seurantajärjestelmää juuri lomakkeella pyydettyjen indikaattoreiden osalta. Lisäksi lukuisten määrätietojen merkitsemisessä voi tapahtua tahattomia virheitä lomakkeen täyttövaiheessa. Lomakkeiden tarkistus- ja tietojen käsittelyvaiheessa mittaus- ja tulkintavirheitä pyrittiin korjaamaan uusintayhteydenotoilla yrityksiin. Otantatutkimuksessa tärkeä tekijä tietojen luotettavuuden ja edustavuuden kannalta on yksikkökato. Jälkiosituksella toteutetussa aineiston painotuksessa oletetaan, että vastaaminen tai vastaamattomuus on riippumatonta tutkittavan ilmiön suhteen. Jos vastaaminen tutkimukseen taas on kytköksissä koulutuksen tarjoamiseen, niin tietojen oikeellisuus kärsii, varsinkin jos vastausosuus jää alhaiseksi. Tässä tapauksessa tietojen kirjaamisesta aiheutuva vastausrasite on saattanut aiheuttaa vastauskatoa koulutusyrityksissä. Yleensä tutkimuksissa ei kuitenkaan pystytä selvittämään vastaamattomuuden ja tutkittavan ilmiön keskinäistä riippuvuutta. Toimialoittain vastausosuudet vaihtelevat Majoitus- ja ravitsemusalan 43 prosentista Rahoitus- ja vakuutusalan 64 prosenttiin. Yrityksen kokoluokan suhteen vastausosuus on suhteellisen tasainen, mutta johdonmukaisesti nouseva. Suurimmista yrityksistä 55 vastasi tiedusteluun, mutta ne edustivat yli 62 prosenttia tämän kokoluokan yritysten koko henkilöstömäärästä. Suurten yritysten hyvä vastausosuus parantaa aineiston edustavuutta, koska koulutuksen antaminen ja yrityksen koko korreloivat positiivisesti toisiinsa. Tiedustelun vaativa sisältö ja vastausrasitus huomioon ottaen vastausosuutta (53,1 ) voidaan pitää tyydyttävänä. Vastausosuudet toimialan, sektorin ja henkilöstön määrän mukaan Henkilöstön määrä Yhteensä henkeä henkeä 250 henkeä N Toimiala Elintarviketeollisuus 57,1 50,0 50,0 53,7 73 Puu- ja paperiteollisuus 58,5 60,7 58,7 59,2 170 Metalliteollisuus 56,5 57,9 54,8 56,6 350 Rakentaminen 44,7 40,7 54,5 45,4 74 Muu teollisuus 56,8 62,2 58,3 58,3 102 Kauppa 47,7 49,5 52,6 49,3 284 Majoitus ja ravitsemus 33,0 45,0 60,5 42,6 84 Liikenne ja viestintä 49,7 53,3 62,5 53,0 196 Rahoitus, vakuutus 59,8 69,6 66,7 63,5 101 Muut palvelut 50,0 49,3 46,6 48,6 126 Sektori Teollisuus 55,7 55,9 55,7 55,8 769 Palvelut 48,1 51,8 54,7 50,7 791 Kaikki 51,9 53,7 55,1 53, N12 4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus Yritysten henkilöstökoulutusta koskeva tiedonkeruu toteutetaan noin viiden vuoden välein Euroopan komission soveltamisasetuksen perusteella. Seuraavan tutkimuksen viitevuosi on Parhaillaan selvitetään, voidaanko keskeiset koulutusindikaattorit saada muista lähteistä tai muiden tiedonkeruiden yhteydessä. Näin vähennettäisiin yritysten vastaustaakkaa ja nopeutettaisiin tietojen julkistamista. Suuren osanottajamäärän sekä tiedonkeruun ja aineiston käsittelyn työläyden vuoksi tulokset julkaistaan nykyään noin puolitoista vuotta tiedonkeruun käynnistymisen jälkeen. 5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys/selkeys Kansallinen raportointi toteutetaan pääosin nettipohjaisena tilaston kotisivulla (www.tilastokeskus.fi/til/cvts/). Sivulta löytyvät tilaston aikaisemmat julkistukset, tilaston kuvaus ja käsitteet, katsaukset, taulukot ja selosteet. Eurostatin muodostamasta eri maiden aineistot sisältävästä tietokannasta voidaan tuottaa maakohtaisia vertailutaulukoita mm. yrityksen toimialan ja kokoluokan suhteen. Lisäksi Eurostat julkaisee yhteenvedon kansainvälisen aineiston keskeisistä tunnusluvuista. Tutkijaryhmät voivat saada tunnistamattoman ja aggregoidun kansallisen tai kansainvälisen aineiston käyttöönsä erityisen käyttölupamenettelyn kautta. Kukin osanottajavaltio päättää aineiston luovuttamisesta kuitenkin omien tietosuojakäytäntöjensä ja aineiston luovuttamismenettelyjensä pohjalta. 6. Tilaston vertailukelpoisuus Tutkimusvälineistö on muokattu Euroopan unionin tilastoviraston Eurostatin ja osanottajamaiden yhteistyönä. Tiedot kerättiin yhteisesti hyväksytyn harmonisoidun kyselylomakkeen avulla. Pieniä kansallisia poikkeamia yksittäisten kysymysten osalta sallittiin, mutta pääkysymykset koulutuksen määrätietojen osalta olivat kaikissa maissa yhteiset. Eurostat laati yhteisen kyselylomakkeen tueksi käsikirjan käytetyistä käsitteistä, määritelmistä ja luokituksista helpottamaan tutkimusvälineistön soveltamista kansalliselle kielelle ja paikalliseen yrityskulttuuriin. Käsikirja sisälsi menettelytavat myös aineiston muokkaukseen, kuten yksikkökadon ja eräkadon käsittelyyn sekä aineiston painotukseen. Pääosa vuoden 2010 indikaattoreista on vertailukelpoisia vuoden 2005 tuloksiin. Kurssikoulutukseen osallistuneiden ikärakennetta ja oppisopimuskoulutuksen kustannuksia koskevat kysymykset eivät olleet mukana vuoden 2010 lomakkeella. Henkilöstökoulutukseen osallistumista selvitetään myös Tilastokeskuksen henkilöpohjaisessa Aikuiskoulutustutkimuksessa (vuosina 1980, 1990, 1995, 2000, 2006 ja 2012) sekä mm. vuosittaisessa Työolobarometrissa. Henkilöpohjaisista haastattelututkimuksista voidaan tuottaa osallistumisen volyymitietoja väestötasolla, mutta yritys- ja toimialapohjaiselle tarkastelulle nämä aineistot asettavat rajoituksia. Koulutukseen osallistumisen kustannuksia ei henkilöpohjaisilla tutkimuksilla voi luotettavasti selvittää. Tilastollista vertailua eri tutkimusten välillä vaikeuttaa kuitenkin koulutus- ja työpaikkakäsitteen erilaisuus sekä erot tutkimusasetelman, tiedonkeruumenetelmän ja kohdejoukon suhteen. Henkilöpohjaisissa tutkimuksissa työpaikka vastaa lähinnä toimipaikka -käsitettä ja se määrittyy vastaajan jäsentämänä subjektiivisesti. Tämän tutkimuksen kohdejoukon (vähintään 10 työntekijän yksityisen sektorin yritykset) mukaista rajausta onkin vaikea tehdä täsmällisesti henkilöpohjaisten tutkimusten aineistosta. Keskeiset indikaattorit eri tietolähteistä antavat kuitenkin varsin samanlaisen kuvan henkilöstökoulutukseen osallistumisen tasosta niiltä osin, kun eri tutkimusten tietoja voidaan vertailla. Esimerkiksi Työ- ja elinkeinoministeriön Työolobarometrin mukaan yksityisellä sektorilla koulutukseen osallistuneita oli vuonna 2010 noin 45 eli viitisen prosenttia enemmän kuin kurssikoulutukseen osallistuneita CVTS4:n mukaan. Työolobarometri perustuu henkilöhaastatteluihin ja mukana lienevät myös muut koulutuksen muodot kuin kurssikoulutus. 1213 7. Tietojen selkeys ja eheys/yhtenäisyys Yritysten henkilöstökoulutus -tilaston sisältö on pääosin määritelty Euroopan parlamentin asetuksessa. Tiedot kerätään ja tilasto julkaistaan noin viiden vuoden välein Euroopan komission kunkin tiedonkeruun ajankohtaa koskevan asetuksen pohjalta. Seuraavan tiedonkeruun viitevuosi on Yritysten kustantama henkilöstökoulutus -tutkimuksen tietojen vertailukelpoisuutta muihin henkilöstökoulutusta koskeviin tilastoihin ja tutkimuksiin on käsitelty edellisessä luvussa. 1314 Koulutus 2013 Lisätietoja Hannu Virtanen Tarja Seppänen Vastaava tilastojohtaja: Riitta Harala Lähde: CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus, Tilastokeskus Asiakaspalaute: Tietopalvelu, Tilastokeskus puh ISSN = Suomen virallinen tilasto ISSN (pdf) Julkaisutilaukset, Edita Publishing Oy puh Samankaltaiset tiedostot\nKoulutus 2012 CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus 2010 Henkilöstökoulutuksen volyymi ennallaan Yritysten panostus henkilöstökoulutukseen vuodesta 2005 vuoteen 2010 on säilynyt jokseenkin ennallaan. Lisätiedot CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus 2010\nKoulutus 2013 CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus -tutkimus 2010 Kurssikoulutukseen 570 euroa työntekijää kohti Yritykset käyttivät kurssikoulutukseen keskimäärin 573 euroa työntekijää kohden. Luvussa on Lisätiedot Autokaupan määrävuosiselvitys 2010\nKauppa 2012 Autokaupan määrävuosiselvitys 2010 Autokaupassa vähittäis- ja lähes yhtä suuret Vuonna 2010 Tilastokeskuksen mukaan autokaupan tuotteiden lähes 14,5 miljardin euron liikevaihdosta vähittäiskaupan Lisätiedot Ympäristöliiketoiminta 2010\nYmpäristö ja luonnonvarat 2011 Ympäristöliiketoiminta 2010 Metalliteollisuus suurin ympäristöliiketoiminnan tuottaja vuonna 2010 Vuonna 2010 ympäristöliiketoiminnan yhteenlaskettu liikevaihto teollisuudessa Lisätiedot Ammatillinen koulutus 2013\nKoulutus 2014 Ammatillinen 2013 Ammatillisessa koulutuksessa 313 600 opiskelijaa vuonna 2013 Tilastokeskuksen tilastojen mukaan tutkintoon johtavassa ammatillisessa koulutuksessa opiskeli kalenterivuoden Lisätiedot Venäjää opiskelevien peruskoululaisten osuus kasvanut\nKoulutus 215 Ainevalinnat 214 Peruskoulun oppilaiden ainevalinnat ä opiskelevien peruskoululaisten osuus kasvanut Tilastokeskuksen mukaan venäjää opiskelleiden osuus peruskoulun 1-6 oppilaista oli,2 prosenttiyksikköä Lisätiedot Ammatillinen koulutus 2014\nKoulutus 2015 Ammatillinen 2014 Ammatillisessa koulutuksessa 120 700 uutta opiskelijaa vuonna 2014 Tilastokeskuksen tilastojen mukaan tutkintoon johtavassa ammatillisessa koulutuksessa opiskeli kalenterivuoden Lisätiedot Rahoitusleasinghankinnat 2,1 miljardia vuonna 2012\nRahoitus ja vakuutus 2013 Rahoitustoiminta Rahoitusleasing 2012 Rahoitusleasinghankinnat 2,1 miljardia vuonna 2012 Rahoitusleasinghankinnat olivat 2,1 miljardia euroa vuonna 2012. Edelliseen vuoteen verrattuna Lisätiedot Kaksi kolmesta alakoululaisesta opiskelee englantia\nKoulutus 216 Ainevalinnat 215 Peruskoulun oppilaiden ainevalinnat Kaksi kolmesta alakoululaisesta opiskelee englantia Tilastokeskuksen mukaan englanti oli syyslukukaudella 215 yleisimmin opiskeltu vieras Lisätiedot Tieliikenteen tavarankuljetukset\nLiikenne ja matkailu 2014 Tieliikenteen tavarankuljetukset 2014, 3. neljännes Kuorma-autoilla kuljetettu tavaramäärä kasvoi vuoden 2014 kolmannella neljänneksellä Vuoden 2014 kolmannella neljänneksellä Lisätiedot Koulutukseen hakeutuminen 2012\nKoulutus 2014 Koulutukseen hakeutuminen 2012 Uusien opiskelijoiden aikaisempi koulutus ja päällekkäishaku Vajaa puolet ammatillisen koulutuksen uusista opiskelijoista suoraan peruskoulusta Toisen asteen Lisätiedot Rahoitusleasinghankinnat 1,9 miljardia vuonna 2009\nRahoitus ja vakuutus 2010 Rahoitusleasing 2009 Rahoitusleasinghankinnat 1,9 miljardia vuonna 2009 Korjattu 17.4.2012. Korjaukset on merkitty punaisella. Rahoitusleasinghankinnat olivat 1,9 miljardia euroa Lisätiedot Kaupan alueellinen määrävuosiselvitys 2009\nKauppa 2011 Kaupan alueellinen määrävuosiselvitys 2009 Liikevaihto suhteessa myyntipinta-alaan nousi noin 26 prosenttia vuodesta 2004 Suomen vähittäiskauppojen myyntipinta-ala oli yhteensä noin 9,6 miljoonaa Lisätiedot Esi- ja peruskouluopetus 2013\nKoulutus 2013 Esi- ja peruskouluopetus 2013 Peruskouluissa 540 500 oppilasta vuonna 2013 Tilastokeskuksen mukaan peruskouluissa oli 540 500 oppilasta vuonna 2013. Peruskoulun oppilasmäärä kasvoi edellisestä Lisätiedot Julkisyhteisöjen velka neljännesvuosittain\nJulkinen talous 2016 Julkisyhteisöjen velka neljännesvuosittain 2016, 1. vuosineljännes Julkisyhteisöjen velka kasvoi 2,8 miljardia euroa vuoden 2016 ensimmäisellä neljänneksellä Julkisyhteisöjen EDP-velka Lisätiedot Lukiokoulutuksen päättäneiden ainevalinnat 2011\nKoulutus Ainevalinnat Lukiokoulutuksen päättäneiden ainevalinnat Lukiokoulutuksen päättäneiden ainevalinnat Tilastokeskuksen mukaan lähes kaikki keväällä lukion koko oppimäärän suorittaneet olivat opiskelleet Lisätiedot Koulutuksen talous 2013\nKoulutus 2015 Koulutuksen talous 2013 Koululaitoksen käyttömenot kasvoivat hieman vuonna 2013 Koululaitoksen käyttömenot kasvoivat Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2013 edelliseen vuoteen verrattuna 1,1 Lisätiedot Rahoitusleasinghankinnat 1,6 miljardia vuonna 2010\nRahoitus ja vakuutus 2011 Rahoitusleasing 2010 Rahoitusleasinghankinnat 1,6 miljardia vuonna 2010 Korjattu 17.4.2012. Korjaukset on merkitty punaisella. Rahoitusleasinghankinnat olivat 1,6 miljardia euroa Lisätiedot Ammatillinen koulutus 2012\nKoulutus 2013 Ammatillinen koulutus 2012 Opetussuunnitelmaperusteisen ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijat Opetussuunnitelmaperusteisen ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijoita oli 132 600 vuonna Lisätiedot Suurin osa peruskoululaisista opiskelee englantia\nKoulutus 212 Ainevalinnat 211 Peruskoulun oppilaiden ainevalinnat Suurin osa peruskoululaisista opiskelee englantia Tilastokeskuksen mukaan englanti oli syyslukukaudella 211 yleisimmin opiskeltu kieli Lisätiedot Vuonna 2013 talonrakennusalan yritysten tuotot korjausrakentamisesta olivat 6 miljardia euroa\nRakentaminen 2014 Korjausrakentaminen Rakennusyritysten korjaukset Vuonna 2013 talonrakennusalan yritysten tuotot korjausrakentamisesta olivat 6 miljardia euroa Tilastokeskuksen mukaan vähintään 5 hengen Lisätiedot TYÖOLOJEN KEHITYS. Näin työmarkkinat toimivat 9.11.2015 EVA. Hanna Sutela Erikoistutkija, YTT hanna.sutela@tilastokeskus.fi\nTYÖOLOJEN KEHITYS Näin työmarkkinat toimivat 9.11.2015 EVA Hanna Sutela Erikoistutkija, YTT hanna.sutela@tilastokeskus.fi % Palkansaajien koulutusrakenne Työolotutkimukset 1977-2013 100 90 10 13 14 20 Lisätiedot Aloittaneet ja lopettaneet yritykset\nKauppa 2011 Kaupan varastotilasto 2011, 2. vuosineljännes Kaupan varastot nousivat 7,8 prosenttia vuoden 2011 toisella vuosineljänneksellä Kaupan yritysten varastojen arvo oli Tilastokeskuksen mukaan kesäkuun Lisätiedot Tieliikenteen tavarankuljetukset\nLiikenne ja matkailu 2012 Tieliikenteen tavarankuljetukset 2012, 2. vuosineljännes Kuorma-autojen maa-aineskuljetukset vähenivät, muut kuljetukset lisääntyivät huhti kesäkuussa 2012 Kuorma-autoilla kotimaan Lisätiedot Kuntatalous neljännesvuosittain\nJulkinen talous Kuntatalous neljännesvuosittain, 1. vuosineljännes Kuntien toimintakulut olivat 9,0 miljardia euroa tammi-maaliskuussa Vuoden tammi-maaliskuussa kuntien ulkoiset toimintakulut olivat 9,0 Lisätiedot Oppilaitosten aikuiskoulutus 2013\nKoulutus 2014 Oppilaitosten aikuiskoulutus 2013 Oppilaitosten tutkintoon johtamattomassa aikuiskoulutuksessa 2,2 miljoonaa osallistujaa vuonna 2013 Tilastokeskuksen oppilaitoksilta keräämien tietojen mukaan Lisätiedot Lukiokoulutuksen opiskelijamäärä väheni edelleen\nKoulutus 2014 Lukiokoulutus 2013 Lukiokoulutuksen opiskelijamäärä väheni edelleen Tilastokeskuksen mukaan tutkintotavoitteisessa lukiokoulutuksessa oli vuonna 2013 yhteensä 105 900 opiskelijaa. Opiskelijamäärä Lisätiedot Ferratum-ryhmän Euroopan ja Kansainyhteisön maiden Joulubarometri 2015\nFerratum-ryhmän Euroopan ja Kansainyhteisön maiden Joulubarometri 2015 Sivu 2 Joulun rahankulutus suhteessa kotitalouden käytössä oleviin tuloihin Euroopan ja kansainyhteisön maiden kulutus jouluna 2015: Lisätiedot Kaupan varastotilasto\nKauppa 2010 Kaupan varastotilasto 2009, 4. neljännes Kaupan varastojen arvo laski edelleen vuoden 2009 viimeisellä neljänneksellä Kaupan yritysten varastojen arvo oli Tilastokeskuksen mukaan joulukuun Lisätiedot Opiskelijoiden työssäkäynti 2011\nKoulutus 013 Opiskelijoiden työssäkäynti 011 Yli puolet opiskelijoista kävi opintojen ohella töissä Tilastokeskuksen tietojen mukaan opiskelijoiden työssäkäynti oli yleisempää vuonna 011 kuin vuotta aiemmin. Lisätiedot Oppilaitosten opiskelijat ja tutkinnot 2013\nKoulutus 2015 Oppilaitosten opiskelijat ja tutkinnot 2013 Tutkintotavoitteisen koulutuksen opiskelijamäärä 1,27 miljoonaa Tilastokeskuksen mukaan tutkintotavoitteisen koulutuksen opiskelijoiden kokonaismäärä Lisätiedot Lukiokoulutuksen opiskelijamäärä väheni hieman\nKoulutus 2015 Lukiokoulutus 2014 Lukiokoulutuksen opiskelijamäärä väheni hieman Tilastokeskuksen mukaan tutkintotavoitteisessa lukiokoulutuksessa oli vuonna 2014 yhteensä 103 900 opiskelijaa. Opiskelijamäärä Lisätiedot Työaika Suomessa ja muissa maissa. Joulukuu 2010 Työmarkkinasektori EK\nTyöaika Suomessa ja muissa maissa Joulukuu 2010 EK Säännöllisen vuosityöajan pituus 1910-2010 Teollisuuden työntekijät päivätyössä 3000 2800 2600 2400 2200 Tuntia vuodessa Vuosityöajan pituus: vuonna 1920 Lisätiedot Oppilaitosten aikuiskoulutus 2014\nKoulutus 2015 Oppilaitosten aikuiskoulutus 2014 Tutkintoon johtamattomassa aikuiskoulutuksessa annettiin opetusta 6 miljoonaa tuntia 2014 Tilastokeskuksen oppilaitoksilta keräämien tietojen mukaan oppilaitosten Lisätiedot Työllisyysaste 1980-2003 Työlliset/Työikäinen väestö (15-64 v)\n1 Työllisyysaste 1980-2003 Työlliset/Työikäinen väestö (15-64 v) 80 % Suomi 75 70 65 60 EU-15 Suomi (kansallinen) 55 50 80 82 84 86 88 90 92 94 96 98 00 02 9.9.2002/SAK /TL Lähde: European Commission; Lisätiedot Julkisyhteisöjen velka neljännesvuosittain\nJulkinen talous 2016 Julkisyhteisöjen velka neljännesvuosittain 2015, 4. vuosineljännes Julkisyhteisöjen velka suhteessa bruttokansantuotteeseen oli 63,1 prosenttia vuoden 2015 lopussa Julkisyhteisöjen Lisätiedot Kansainvälinen hintavertailu 2015\nHinnat ja kustannukset 2016 Kansainvälinen hintavertailu 2015 Ruoka ja alkoholittomat juomat Suomessa viidenneksen EU:n keskitasoa kalliimpia Vuoden 2015 keväällä tehdyn hintavertailun mukaan ruuan ja Lisätiedot Valtion takauskanta 33,2 miljardia joulukuun 2013 lopussa\nJulkinen talous 2013 Valtion takaukset 2013, 4 vuosineljännes Valtion takauskanta 33,2 miljardia joulukuun 2013 lopussa Valtion takauskanta oli 33,2 miljardia euroa vuoden 2013 neljännen neljänneksen lopussa Lisätiedot Valtion takauskanta 38,7 miljardia vuoden 2014 lopussa\nJulkinen talous 215 Valtion takaukset 214, 4. vuosineljännes Valtion takauskanta 38,7 miljardia vuoden 214 lopussa Tilastokeskuksen tietojen mukaan valtion takauskanta oli 38,7 miljardia euroa vuoden 214 Lisätiedot Oppilaitosten aikuiskoulutus 2012\nKoulutus 2013 Oppilaitosten aikuiskoulutus 2012 Oppilaitosten tutkintoon johtamattomassa aikuiskoulutuksessa 2,2 miljoonaa osallistujaa vuonna 2012 Tilastokeskuksen oppilaitoksilta keräämien tietojen mukaan Lisätiedot Velkajärjestelyt 2013\nOikeus 2014 Velkajärjestelyt 2013 Loppuun käsiteltyjen velkajärjestelyasioiden määrä kasvoi 6,0 prosenttia vuonna 2013 Tilastokeskuksen tietojen mukaan vuoden 2013 aikana käräjäoikeuksissa käsiteltiin Lisätiedot CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus tutkimus 2005\nKoulutus 2008 CVTS, Yritysten henkilöstökoulutus tutkimus 2005 Koulutuspalvelujen osto yksityisiltä koulutusyrityksiltä lisääntynyt Uudistettu painos: 2. korjattu ja täydennetty painos julkaistu 8.5.2009. Lisätiedot Ammatillinen koulutus 2012\nKoulutus 2013 Ammatillinen koulutus 2012 Oppisopimuskoulutuksen opiskelijat ja tutkinnon suorittaneet Oppisopimuskoulutuksessa 55 600 osallistujaa vuonna 2012 Tilastokeskuksen mukaan tutkintotavoitteiseen Lisätiedot Valtion takauskanta 30,6 miljardia joulukuun lopussa\nJulkinen talous 213 Valtion takaukset 212, 4. vuosineljännes Valtion takauskanta 3,6 miljardia joulukuun lopussa Valtion takauskanta oli 3,6 miljardia euroa vuoden 212 lopussa. Takauskanta oli joulukuun Lisätiedot Opiskelijoiden työssäkäynti 2012\nKoulutus 2014 Opiskelijoiden työssäkäynti 2012 Työssäkäyvien opiskelijoiden määrä väheni Tilastokeskuksen koulutustilastojen mukaan työssäkäyvien opiskelijoiden määrä väheni 3 prosenttiyksikköä vuonna Lisätiedot Julkisyhteisöjen EMU-velka 2008, 4. vuosineljännes\nJulkinen talous 2009 Julkisyhteisöjen EMU-velka 2008, 4. vuosineljännes Julkisyhteisöjen EMU-velka nousi vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä Julkisyhteisöjen nimellishintainen EMU-velka kasvoi vuoden Lisätiedot Yliopistokoulutus 2011\nKoulutus 01 Yliopistokoulutus 011 Yliopistotutkinnon suorittaneet Yliopistoissa suoritettiin 8 500 tutkintoa vuonna 011 Tilastokeskuksen mukaan yliopistoissa suoritettiin vuonna 011 yhteensä 8 500 tutkintoa. Lisätiedot Opintovierailut. Euroopan unionin. poikittaisohjelma. opintovierailut koulutuksen asiantuntijoille\nOpintovierailut Euroopan unionin poikittaisohjelma opintovierailut koulutuksen asiantuntijoille Opintovierailut-ohjelma Opintovierailut on osa Elinikäisen oppimisen ohjelman poikittaisohjelmaa. Ohjelman Lisätiedot Ympäristöliiketoiminta 2009\nYmpäristö ja luonnonvarat 2010 Ympäristöliiketoiminta 2009 Lajiteltujen materiaalien kierrätys oli suurin ympäristöliiketoiminnan toimiala vuonna 2009 Ympäristöliiketoimintaan kuuluvien toimialojen yritysten Lisätiedot Verot ja veronluonteiset maksut 2014\nJulkinen talous 2015 Verot ja veronluonteiset maksut Verokertymä kasvoi 1,5 prosenttia vuonna Verojen ja pakollisten sosiaaliturvamaksujen kertymä kasvoi 1,5 prosenttia vuonna. Kertymä oli yhteensä 89,9 Lisätiedot Yliopistokoulutus 2012\nKoulutus 2013 Yliopistokoulutus 2012 Yliopistoopiskelijat Yliopistoissa 169 000 opiskelijaa vuonna 2012 Tilastokeskuksen mukaan yliopistojen tutkintoon johtavassa koulutuksessa oli vuonna 2012 169 000 Lisätiedot Korjausrakentaminen 2012\nRakentaminen 2013 Korjausrakentaminen 2012 Rakennusyritysten korjaukset Vuonna 2012 talonrakennusyritykset korjasivat rakennuksia 5,6 miljardilla eurolla Tilastokeskuksen mukaan vähintään 5 hengen talonrakennusyrityksissä Lisätiedot Verot ja veronluonteiset maksut 2012\nJulkinen talous 2013 Verot ja veronluonteiset maksut Verokertymä kasvoi vuonna Veroaste oli 43,6 prosenttia vuonna. Veroaste kuvaa verojen ja pakollisten sosiaaliturvamaksujen suhdetta bruttokansantuotteeseen. Lisätiedot Oppilaitosten aikuiskoulutus 2011\nKoulutus 2012 Oppilaitosten aikuiskoulutus 2011 Oppilaitosten tutkintoon johtamattomassa aikuiskoulutuksessa 2,2 miljoonaa osallistujaa vuonna 2011 Tilastokeskuksen oppilaitoksilta keräämien tietojen mukaan Lisätiedot Ammattikorkeakoulukoulutus 2011\nKoulutus 2012 Ammattikorkeakoulukoulutus 2011 Ammattikorkeakoulututkinnot Ammattikorkeakouluissa suoritettiin 22 900 tutkintoa vuonna 2011 Tilastokeskuksen mukaan ammattikorkeakouluissa suoritettiin 22 Lisätiedot Yliopistokoulutus 2014\nKoulutus 25 Yliopistokoulutus 2 Yliopistojen opiskelijamäärä väheni ja tutkintojen määrä kasvoi vuonna 2 Tilastokeskuksen koulutustilastojen mukaan yliopistojen tutkintoon johtavassa koulutuksessa oli Lisätiedot Ammattikorkeakoulukoulutus 2014\nKoulutus 2014 Ammattikorkeakoulukoulutus 2014 Ammattikorkeakouluopiskelijat Ammattikorkeakouluissa 138 700 opiskelijaa Tilastokeskuksen mukaan ammattikorkeakouluissa oli 138 700 opiskelijaa vuonna 2014. Lisätiedot Avoimia työpaikkoja toisella vuosineljänneksellä vähemmän kuin vuosi sitten\nTyömarkkinat 2014 Avoimet työpaikat 2014, 2. vuosineljännes Avoimia työpaikkoja toisella vuosineljänneksellä vähemmän kuin vuosi sitten Avoimia työpaikkoja oli Tilastokeskuksen Avoimet työpaikat -tutkimuksen Lisätiedot Ulkomaiset tytäryhtiöt Suomessa 2011\nYritykset 2012 Ulkomaiset tytäryhtiöt Suomessa 2011 Ulkomaisten tytäryhtiöiden liikevaihdossa 7 prosentin kasvu vuonna 2011 Suomessa sijaitsevien ulkomaisten yritysten yhteenlaskettu liikevaihto oli 76 Lisätiedot Lomakausi lähestyy joko sinulla on eurooppalainen sairaanhoitokortti?\nMEMO/11/406 Bryssel 16. kesäkuuta 2011 Lomakausi lähestyy joko sinulla on eurooppalainen sairaanhoitokortti? Kun olet lomalla varaudu yllättäviin tilanteisiin! Oletko aikeissa matkustaa toiseen EU-maahan, Lisätiedot Julkisyhteisöjen velka neljännesvuosittain\nJulkinen talous 2012 Julkisyhteisöjen velka neljännesvuosittain 2012, 2. vuosineljännes Julkisyhteisöjen velka kasvoi 6,6 miljardia euroa vuoden 2012 toisella neljänneksellä Julkisyhteisöjen EDP-velka Lisätiedot Julkisyhteisöjen alijäämä ja velka 2014\nJulkinen talous 205 Julkisyhteisöjen alijäämä ja velka 204 Julkisyhteisöjen alijäämä 3,3 prosenttia ja velka 59,3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 204 Tilastokeskuksen Eurostatille raportoimien Lisätiedot Asuntojen vuokrat. Vuokrat nousivat 2,8 prosenttia vuodessa. 2016, 1. vuosineljännes\nAsuminen 2016 Asuntojen vuokrat 2016, 1 vuosineljännes Vuokrat nousivat prosenttia vuodessa Tilastokeskuksen mukaan vuokrien vuosinousu oli vuoden 2016 ensimmäisellä neljänneksellä prosenttia Vapaarahoitteisten Lisätiedot Asuntojen vuokrat. Vuokrat nousivat 3,0 prosenttia vuodessa. 2015, 4. vuosineljännes\nAsuminen 2016 Asuntojen vuokrat 2015, 4 vuosineljännes Vuokrat nousivat prosenttia vuodessa Tilastokeskuksen mukaan vuokrien vuosinousu oli vuoden 2015 neljännellä neljänneksellä prosenttia Vapaarahoitteisten Lisätiedot Verot ja veronluonteiset maksut 2013\nJulkinen talous 2014 Verot ja veronluonteiset maksut Verokertymä kasvoi vuonna Verojen ja pakollisten sosiaaliturvamaksujen kertymä kasvoi 3,9 prosenttia vuonna. Kertymä oli yhteensä 88,2 miljardia euroa. Lisätiedot Asuntojen vuokrat. Vuokrat nousivat 3,3 prosenttia vuodessa. 2015, 1. vuosineljännes\nAsuminen 2015 Asuntojen vuokrat 2015, 1 vuosineljännes Vuokrat nousivat 3,3 prosenttia vuodessa Tilastokeskuksen mukaan vuokrien vuosinousu oli vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä 3,3 prosenttia Vapaarahoitteisten Lisätiedot Yliopistokoulutus 2015\nKoulutus 26 Yliopistokoulutus 25 Yliopistotutkintojen määrät kasvoivat edellisvuodesta Tilastokeskuksen koulutustilastojen mukaan yliopistojen tutkintojen määrät kasvoivat vuonna 25 edellisestä vuodesta Lisätiedot Ilmapäästöt toimialoittain 2010\nYmpäristö ja luonnonvarat 203 Ilma toimialoittain 200 Yksityisautoilun hiilidioksidi suuremmat kuin ammattimaisen maaliikenteen Yksityisautoilun hiilidioksidi olivat vuonna 200 runsaat 5 miljoonaa tonnia. Lisätiedot Työllisyysaste 1980-2004 Työlliset/Työikäinen väestö (15-64 v)\n1 8 % Työllisyysaste 198-24 Työlliset/Työikäinen väestö (15-64 v 75 7 Suomi 65 6 55 5 45 8 82 84 86 88 9 92 94 96 98 2 4** 16.5.23/SAK /TL Lähde: European Commission 2 Työttömyysaste 1985-24 2 % 2 15 15 Lisätiedot Työvoimakustannustutkimus 2012\nPalkat ja työvoimakustannukset 2014 Työvoimakustannustutkimus 2012 Tehdyn työtunnin kustannus työnantajalle 31,4 euroa vuonna 2012 Työvoimakustannukset olivat Tilastokeskuksen työvoimakustannustutkimuksen Lisätiedot Opiskelijoiden työssäkäynti 2010\nKoulutus 2012 Opiskelijoiden työssäkäynti 2010 Opiskelijoiden työssäkäynti yleisempää vuonna 2010 kuin vuotta aiemmin Tilastokeskuksen tietojen mukaan opiskelijoiden työssäkäynti oli yleisempää vuonna Lisätiedot Koulutukseen hakeutuminen 2014\nKoulutus 2016 Koulutukseen hakeutuminen 2014 Uusien ylioppilaiden välitön pääsy jatko-opintoihin yhä vaikeaa Tilastokeskuksen koulutustilastojen mukaan uusia ylioppilaita oli vuonna 2014 noin 32 100. Heistä Lisätiedot Rahoitusleasinghankinnat 2,2 miljardia vuonna 2014\nRahoitus ja vakuutus 15 1 hankinnat, miljardia vuonna 1 hankinnat olivat, miljardia euroa vuonna 1. Edelliseen vuoteen verrattuna hankinnat kasvoivat 1 prosenttia. vuokria puolestaan maksettiin 1, miljardia Lisätiedot Maarakennusalan konekustannusindeksi\nHinnat ja kustannukset 2014 Maarakennusalan konekustannusindeksi 2014, toukokuu Maarakennusalan konekustannukset nousivat toukokuussa 1,0 prosenttia Tilastokeskuksen mukaan maarakennusalan konekustannukset Lisätiedot Ilmapäästöt toimialoittain 2011\nYmpäristö ja luonnonvarat 2013 Ilmapäästöt toimialoittain Energiahuollon toimialalta lähes kolmannes kasvihuonekaasupäästöistä Energiahuollon toimialan kasvihuonekaasupäästöt olivat vuonna lähes kolmasosa Lisätiedot Ammatillinen koulutus 2010\nKoulutus 2011 Ammatillinen koulutus 2010 Opetussuunnitelmaperusteisen ammatillisen peruskoulutuksen tutkinnon suorittaneet Opetussuunnitelmaperusteisen ammatillisen peruskoulutuksen tutkinnon suorittaneita Lisätiedot Yrittämisen edellytykset Suomessa. Varatoimitusjohtaja Antti Neimala Sähköurakoitsijapäivät 24.4.2014, Hyvinkää\nYrittämisen edellytykset Suomessa Varatoimitusjohtaja Antti Neimala Sähköurakoitsijapäivät 24.4.2014, Hyvinkää 1 Teema I Yrittäjyyden ja yritysympäristön kuva KYSYMYS NUMERO 1: Pidän Suomen tarjoamaa yleistä Lisätiedot Ammattikorkeakoulukoulutus 2013\nKoulutus 2013 Ammattikorkeakoulukoulutus 2013 Ammattikorkeakouluopiskelijat Ammattikorkeakoulujen uusien opiskelijoiden määrä väheni Tilastokeskuksen mukaan jen tutkintoon johtavan koulutuksen uusien opiskelijoiden Lisätiedot 15.6.2010. Ulkopaikkakuntalaisille ja ulkomaalaisille annettavasta hoidosta perittävät maksut 1.1.2010 alkaen\nKeski-Karjalan sosiaali- ja terveyslautakunta 22.6.2010 98, liite Ulkopaikkakuntalaisille ja ulkomaalaisille annettavasta hoidosta perittävät maksut 1.1.2010 alkaen Kansanterveyslaki 22 127,63 Kiireellinen Lisätiedot Julkisyhteisöjen alijäämä ja velka 2015\nJulkinen talous 206 Julkisyhteisöjen alijäämä ja velka 205 Julkisyhteisöjen alijäämä 2,7 prosenttia ja velka 63, prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 205 Tilastokeskuksen Eurostatille raportoimien Lisätiedot Metsätyöntekijöiden palkat 2009, 2. neljännes\nPalkat ja työvoimakustannukset 2009 Metsätyöntekijöiden palkat 2009, 2. neljännes Tuntipalkka metsänhoitotöissä oli 12,43 euroa 2. neljänneksellä 2009 Metsätyöntekijöitä oli vuoden 2009 toisella neljänneksellä Lisätiedot Työllisyysaste 1980-2005 Työlliset/Työikäinen väestö (15-64 v)\nTyöllisyysaste 198-25 Työlliset/Työikäinen väestö (15-64 v 8 % 75 7 Suomi EU-15 EU-25 65 6 55 5 8 82 84 86 88 9 92 94 96 98 2 4** 21.9.24/SAK /TL Lähde: European Commission 1 Työllisyysaste EU-maissa 23 Lisätiedot Yliopistokoulutus 2013\nKoulutus 014 Yliopistokoulutus 013 Yliopistoopiskelijat Yliopistoissa 167 00 opiskelijaa vuonna 013 Tilastokeskuksen koulutustilastojen mukaan yliopistojen tutkintoon johtavassa koulutuksessa oli 167 00 Lisätiedot Ammatillinen koulutus 2009\nKoulutus 2010 Ammatillinen koulutus 2009 Oppisopimuskoulutuksen opiskelijat ja tutkinnon suorittaneet Oppisopimuskoulutuksessa 66 000 osallistujaa vuonna 2009 Tilastokeskuksen mukaan tutkintotavoitteiseen Lisätiedot Koulutukseen hakeutuminen 2012\nKoulutus 2014 Koulutukseen hakeutuminen 2012 Peruskoulun päättäneiden ja uusien ylioppilaiden välitön hakeutuminen Välitön pääsy jatko-opintoihin helpottui peruskoulun päättäneillä mutta vaikeutui uusilla Lisätiedot Kansantalouden materiaalivirrat 2014\nYmpäristö ja luonnonvarat 2015 Kansantalouden materiaalivirrat 2014 Maanotto väheni vuonna 2014 Hiekan, soran ja muun kiviaineksen otto maaperästä rakennusaineeksi supistui 5-6 prosenttia vuonna 2014 edellisvuodesta. Lisätiedot Oppilaitosten opiskelijat ja tutkinnot 2012\nKoulutus 2013 Oppilaitosten opiskelijat ja tutkinnot 2012 Tutkintotavoitteisen koulutuksen opiskelijamäärä 1,23 miljoonaa Tutkintotavoitteisen koulutuksen opiskelijoiden kokonaismäärä oli 1,23 miljoonaa Lisätiedot Julkisyhteisöjen alijäämä ja velka 2014\nJulkinen talous 205 Julkisyhteisöjen alijäämä ja velka 204 Julkisyhteisöjen alijäämä 3,2 prosenttia ja velka 59,3 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 204 Tilastokeskuksen Eurostatille raportoimien Lisätiedot Sähkön ja lämmön tuotanto 2014\nEnergia 2015 Sähkön ja lämmön tuotanto 2014 Sähkön tuotanto alimmalla tasollaan 2000luvulla Sähköä tuotettiin Suomessa 65,4 TWh vuonna 2014. Tuotanto laski edellisestä vuodesta neljä prosenttia ja oli Lisätiedot Ammatillinen koulutus 2010\nKoulutus 2011 Ammatillinen koulutus 2010 Oppisopimuskoulutuksen opiskelijat ja tutkinnon suorittaneet Oppisopimuskoulutuksessa 59 700 osallistujaa vuonna 2010 Tilastokeskuksen mukaan tutkintotavoitteiseen Lisätiedot Velkajärjestelyt 2011\nOikeus 2012 Velkajärjestelyt 2011 Vuoden 2011 aikana loppuun käsitellyt yksityishenkilöiden velkajärjestelyasiat Tilastokeskuksen tietojen mukaan vuoden 2011 aikana käräjäoikeuksissa käsiteltiin loppuun Lisätiedot Ammatillinen koulutus 2009\nKoulutus 2010 Ammatillinen koulutus 2009 Opetussuunnitelmaperusteinen ammatillinen peruskoulutus Opetussuunnitelmaperusteisen ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijoita oli 131 200 vuonna 2009 Tilastokeskuksen Lisätiedot Tieliikenteen tavarankuljetukset\nLiikenne ja matkailu 2010 Tieliikenteen tavarankuljetukset 2009, 4. neljännes Kuorma-autojen tavarankuljetukset vähenivät loka-joulukuussa Kuorma-autoilla kotimaan tieliikenteessä kuljetettu tavaramäärä Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


"Olen sinun ehdokkaasi!"\nOlen 43-vuotias Kauniaislainen joka ammatikseni asioin musiikin kanssa eri muodoissa, sekä opettajana että esiintyjänä. Olen ollut mukana kuntapolitiikassa 20 vuotta kaupunginvaltuutettuna, lautakunnissa ja kaupunginhallituksessa. Olen hyvin perillä työmäärästä joka koko uudistuksen käynnistäminen tarkoittaa uudelle valtuustolle ja tiedän että kokemukseni tulee hyvin tarpeeseen sekä ahkeruuteni ja sinnikkyyteni ovat valtteja uudessa työssä.\nHaluan pitää hoitomme maassamme hyvänä ja saavutettavissa ja että jatkamme hyvinvoinnin rakentamista ja kehittämistä. Lapset ja nuoret ovat erityisesti sydäntäni lähellä ja niistä pitää pitää entistä paremmin huolta. Esimerkiksi mielenterveyden puolella tilanne ei ole hyvä. Lapset ja nuoret ovat tulevaisuutemme eivätkä saa edes äänestää vaikka äänestystulos pitkässä juoksussa vaikuttaa heihin eniten.\nOlen naimisissa, minulla on neljä lasta ja Jackrusselinterrieri.\nNimi: Fredrik Waselius\nTitteli: Muusikko, opettaja\nOn äärimmäisen tärkeää että lapsiperheiden palvelut, kuten äitiys-, lapsi- ja perheneuvola, löytyvät läheltä, helposti saavutettavissa ja että apua saa nopeasti.\nNuorten hyvinvointi, mm fyysinen ja psyykkinen hyvinvointi sekä päihdehoito, ovat tärkeä painopiste johon pitää osallistaa myös vanhempia ja koko yhteiskuntaa.\nVarsinkin lapsille on tärkeää saada turvallista hoitoa riippumatta äidinkielestään.


Liikennöintiä Perämeren saaristoon - Luonnostaan villi - GC8V0FP\nPerämeren saaristossa on useammassa saaressa kätköjä, niin Kemin kuin Tornion edustalla. Me tiedämme, niihin varmasti on kätköilijöillä halua päästä jo haastekätköjen saavuttamiseksi. Olemme etsimässä mahdollisia venetakseja, reittiliikennettä sekä risteilyjä geokätköilijöiden omatoimiseen matkaamiseen Perämeren kansallispuiston saaristossa ajoittuen tapahtuman viikonloppulle.\nLiikennöinnistä sekä venekyydeistä tarkemmin Liikenne-osiossa.\nKommentoi alla artikkelia ja kerro mihin Perämeren kansallispuiston saareen haluaisit sekä mitä kätköä haluaisit päästä etsimään.\nKemiKohdeLiikennePerämeren kansallispuistoPerämeren saaristoRisteily\nleatherman T-paita kätköilyreppu Koira monitoimityökalu Geokätköily reppu viiltosuojahanska Perämeri juhlavuosi Tervola Perämeren kansallispuisto Venebussi varaparisto gps Kilpailu Meri-Lappi Selkä-Sarvi Mega-tapahtuma varaparistoja Kohde viiltosuojahanskat Ravirata Tornio. Kemi luonnostaan villi Geokolikko #tornio400 Tornio 400 tapahtumakalenteri Kemi Liikenne Perämeren saaristo gps-laite Saari Näyttely Simo magneetti Aloittelijalle Keminmaa Historia Risteily Tornio Tuotteet


Jänisjemma: Pihkan koetulokset\n4.12.2011 Karvia järj. Koillis-Karvian metsästysseura, Basset Cup 2011 -osakilpailu\nAVO2 pisteet 49.58\nYlituomarina Timo Nurmiluoto\nKoeselostus: Haku hidasta, hieman läheltä, Jälkitarkka, ylösotto kesti melko pitkään. Ajo päättyi kenraalihukkaan metsään. Haukku kertova, kaksiääninen hyvin kuuluva. Metsästysinnoltaan normaali koira.\n7.12.2012 Karvia järj. Koillis-Karvian metsästysseura, Basset Cup 2012 -osakilpailu\nAVO0 pisteet 19.00\n7.12.2013 Karvia järj. Koillis-Karvian metsästysseura, Basset Cup 2013 -osakilpailu\nAVO1 pisteet 68.50\nKoeselostus: Haku läheltä. Ylösotto runsaasti herätellen. Ajo pääpiirtein erittäin sujuvaa ja rehellistä. Haukku kaksiääninen, tiheä ja kuuluva, ei kovin kertova. Tottelevainen ja yhteistyökykyinen. Metsästysinto normaali.\n7.6.2009 Köyliö järj. My Köyliön Raiku ry\nAVO1 pisteet 48/50\nKoeselostus: Pihka ohjataan jäljelle ja alkaa rauhallinen maavainuinen jäljestys. Työ on todella jälkitarkkaa. Vain pari, kolme pientä tarkistuspistoa. Kulmat tarkasti ja ne merkataan. Toisella kulmalla pieni suunnantarkistus. Viimeisen suoran loppupäässä Pihka kuitenkin ajautuu pois jäljeltä, mutta runsaalla lenkityksellä löytää kuitenkin takaisin. Jälkeä pitkin kaadolle, jota pysähtyy nuuhkimaan. Koiran ja ohjaajan yhteistyö hyvää ja äänetöntä. Kyseisessä maastossa hieno suoritus.\nTulokset mejä 7.6.2009\n9.5.2010 Köyliö järj. Köyliön metsästysseura ry.\nAVO3 pisteet 29/50\nKoeselostus: Pihkalle osoitetaan alku ja siitä alkaa maavainuinen jäljestys. Vauhti on todella miellyttävä. Työ on todella jälkitarkkaa. Kulmat kierretään takaa läheltä, joten makaukset jäävät merkkaamatta. Lähellä ensimmäistä kulmaa laaja lenkki ja sitten paluujäljelle - hukka. Viimeisellä suoralla tarkistuslenkki. Kaadon ohi tielle, eikä löydä takaisin, vaikka etsii jälkeä. Palautetaan jäljelle ja löytää kaadon, jonka ottaa suuhunsa. Tämän päivän virheistä huolimatta hyvä koira. Ohjaaja luottaa koiraansa, joten yhteistyö on äänetöntä.\nTulokset mejä 9.5.2010\n5.9.2010 Hinnerjoki, Eura järj. Salo-Veikkojen metsästysyhdistys ry\nAVO1 pisteet 50/50\nKoeselostus: Pihkalle osoitetaan alkumakaus ja ohjataan jäljelle. Jäljestyksessä Pihka käyttää enimmäkseen maavainua. Työ on todella jälkitarkkaa, vain pari kolme tarkistuskaarrosta jäljen päällä. Kulmat merkataan ja mennään tarkasti. Ilmavainulla kaadolle, jonka osoittaa nuuhkien ja ottamalla suuhunsa ja "leuhkimalla" kaikille mukana olleille. Hieno suoritus.\nTulokset mejä 5.9.2010\n11.6.2011 Parkano järj. metsästysseura Kuivasjärven Eränkävijät ry.\nVOI1 pisteet 50/50\nTuomarina Erkki Rantamäki\nKoeselostus: Pihkalle näytetään lähtömakaus ja jäljen suunta. Pihka jäljestää täysin maavainuisesti, erittäin jälkitarkasti kaikki osuudet. Katkokulma selvitettiin erinomaisesti, muut kulmat tarkasti. Makaukset Pihka merkkasi pysähtymällä. Kaadon omisti ottaen sen suuhun. Kokonaisuudessaan hieno suoritus koiralta ja ohjaajalta.\nHuh hellettä! Onneksi koe aloitettiin jo klo 5 ylituomarin puhuttelulla ja Pihka pääsi jäljelle jo ennen aamuyhdeksää (jolloin oli lämpöä jo melkein 28 astetta). Silti näki, että se oli Pihkan rankin jälki tähän mennessä ja olin kokoajan valmis keskeyttämään suorituksen, jos koiran olemus heikkenisi. Tämä Pihkan ensimmäinen voittajaluokan koe oli kahden tuomarin koe ja maasto oli kolmella osuudella suopursuista ja yksi osuus kuivaa kalliomaastoa. Kuumuus kuitenkin sekoitti melkein enemmän ohjaajaa kuin koiraa ja tein tyhmän "aloittelijan" virheen, kun menin liian lähelle koiraa ja tuomari joutui huomauttamaan siitä kerran suorituksen aikana. Pihka kulki todella hitaasti (säästi itseään kuumuuden takia) ja siksi en osannut jättäytyä tarpeeksi taakse. Onneksi siitä ei lähtenyt pisteitä! Olisi hieman harmittanut, kun koiran suoritus oli täydellinen!\nTulokset mejä 11.6.2011\n7.8.2011 Eura, Hinnerjoki järj. metsästysseura Hinnerjoen Salo-Veikot ry.\nVOI2 pisteet 33/50\nKoeselostus: Pihka ohjatusti jäljelle. Pihka etenee metsässä rauhallista vauhtia. Työssä käytetään pääasiassa maavainua. Suorilla Pihka tekee melko jälkitarkkaa työtä, vain joitakin kaarroksia jäljen sivuun. Makauksista merkataan kaksi. Yksi ylitetään hätäisesti nuuhkaisten ja yksi ohitetaan sivusta. Kulmat koituvat tänään Pihkan kohtaloksi. 1. kulmalla paljon lenkkejä. 2. kulmalla, jolla oli katko, hieman vähemmän. Viimeisellä lenkkejä hukaksi asti. Jäljen sivusta ilmavainulla kaadolle, jonka omii ottamalla sen suuhunsa.\nTällä kertaa ei selvästi ollut Pihkan päivä! Vaikka se yritti kaikkensa kulmilla, niin tuntui, että kulmat vaan olivat liian vaikeita sille. Jännä sikäli, kun tähän mennessä kulmat eivät ole tuottaneet ongelmia (makaukset kylläkin). Saatiin koepäivän viimeinen jälki, joten jouduttiin odottamaan vuoroa aamu-seitsemästä yli klo kolmeen iltapäivällä. (yksi kokeeseen osallistuvista oli tunnin myöhässä, kun oli nukkunut pommiin ja siksi koepäivä viivästyi vielä lisää).\n21.8.2011 Eurajoki, Satakunnan Piirinmestaruuskoe järj. Satakunnan Noutajakoirayhdistys ry. & Eurajoen metsästysseura ry.\nVOI1 pisteet 43/50 PM-sijoitus 4.\nTuomarina Rauno Koskinen\nKoeselostus: Koira ohjataan jälkityöhön, jota tehdään sekä maa- että ilmavainulla ja aaltoillaan jälkiuralla. Vauhti on sopivaa. Koko matkalla ei aaltoilun lisäksi juurikaan poistuta jäljeltä. 1. kulma, jolla katko, oikaistaan suoraan veretyksen jatkolle. 2. kulma jälkitarkasti. 3. kulma tarkistuspistolla. Makauksista 1. merkataan vauhtia hiljentäen ja nuuhkaisten, 2. ja 3. makaus ohitetaan. 4. merkataan kuin malliksi täydelllisesti pysähtyen. Kaadolle sivusta, se kiinnosti.\nPihka oli tällä kertaa todella innokas jäljellä. Ohjaajana en oikein hahmottanut kokeen aikana missä katko oli, koska mielestäni koira ei tehnyt katkolle tyypillista lenkitystä missään vaiheessa. No, jälkeenpäin selvisikin, että Pihka oli ottanut ilmavainun jäljen jatkosta (harmittavaa). Aaltoilu ei mielestäni ole ollut Pihkalle tyypillistä, mutta tällä kertaa se vaikutti siten, että ohitettiin pari makausta. Muuten nappisuoritus Pihkalta\nErityistä ihmetystä (ja tyytyväisyyttä) minussa aiheutti, kun kolmannen suoran loppuvaiheessa Pihka löysi ns. "extra kaadon" eli jonkin rustoisen luun palan jäljeltä. Spontaanisti käskytin heti "Irti" (koira 6 m päässä ei tod. totellut) vaan esitteli "kaatoa" tuomarille. Katsoin tuomariin, joka sanoi, että ota se vaan pois koiralta, jolloin otin Pihkan lyhyempään naruun ja annoin Irti-käskyn uudelleen. Nyt koira tiputti luun ja minä otin ja viskasin sen ajattelematta pöpelikköön (jälkeenpäin ajateltuna tämä oli vähän tyhmää, koska koira olisi voinut kiinnostua siitä enemmän). Tämän jälkeen annoin uudelleen Etsi-kehoituksen, jolloin koira vain jatkoi jäljestystä kuin mitään ylimääräistä ei olisi tapahtunut! Eli onnea oli matkassa:)\nPihka tosiaan tuli 4. sijalle PM-kokeessa ja oltiin tosi lähellä 3. sijaa (harmi tuo katkokulman oikaisu). Kokeessa oli meidän lisäksi vain noutajarotuisia ja yksi spanieli. Koemaastot olivat kohtuullisen kivat, eikä vielä ollut hirviökärpäsiäkään. Kokeen keskuspaikkana oli Onsanpirtti, joka on todellä upea järvimaisemineen.\n6.5.2012 Köyliö, järj. Köyliön metsästysseura ry.\nVOI2 pisteet 38/50\nKoeselostus: Pihkalle näytetään lähtömakaus ja jäljen suunta. Noin 50 metrin jälkeen lähtee määrätietoisesti jäljeltä sivuun, eikä palaa omatoimisesti jäljelle. Tuomitaan hukka. Ensimmäisen osuuden loppu ja muut osuudet erittäin jälkitarkasti. Ensimmäinen makaus ohi, muut makaukset merkattiin pysähtymällä. Kaikilla kulmilla pieniä tarkistuksia. Myös katkokulmalla tarkistuslenkki. Kaadon omisti jääden nuolemaan sitä. Kuitenkin hyvä suoritus koiralta ja ohjaajalta hukasta huolimatta.\n12.8.2012 Ylöjärvi, Parkkuu, järj. Suomen Bassetkerho ry. Bassettien RMJ-koe\nVOI1 pisteet 43/50 -> Mejä Rotumestari 2012 + Suomen Jäljestämisvalio (FI JVA)\nTuomarina Jari Salokanto\nKoeselostus: Pihka, pieni bassetti lähti totisen tomerasti taivaltamaan kohti tähtihetkeä eli sorkan löytöpaikkaa. Pihkan meno on todella vakuuttavaa ja tuntuu, että se on todella sisäistänyt täydellisesti sille osoitetun tehtävän. Hieman aaltoileva jäljestystyyli johtunee siitä, että maa/ilmavainun käyttö ei ole ihan saumatonta, vaan ilmavainu otetaan tarpeeksi ylhäältä, kun on poikettu liialti aivan jälkiuran päältä. Ilmavainukaan ei toki tuollaiselta mustikkanäreen kokoiselta koiralta kovin korkealle yllä, mutta taidokkaasti se kyllä jäljen hajun sieltä aina löytää. Suurimmat ongelmat ovat toiseksi viimeisellä osuudella, jossa hetken aikaa pyöritään jäljen sivussa olevassa ojassa ja sen lähistöllä. Mutta lopulta sieltäkin ilmavainu osoittaa menosuunnan. Heti sen jälkeenkin jäljestetään muutaman rinkulan tehden, mutta suunta on vääjäämättä eteenpäin. Kaikki kulmat tämä pieni suuri jäljestäjä haluaa tarkistaa reilulla kierroksella verettömään maastoon ja kaartaa sieltä verijäljelle. Katkokulman koira oikaisee lähes suoraan verelle tekemättä turhia kuvioita loppuun asti. Totisen tiukka verijäljen selvittäjä, joka tekee suorituksensa ihaltavan tarkalla nenällä ja jälkiuskollisuudella. Juurikaan ei tuntunut siltä, että koira hukkaisi jossain välissä jäljen. Makuista koira merkkaa hidastamalla nuuhkien puolet, puolet kävellään sivusta. Loistava kävelyvauhti, jota pienijalkainen koira jaksoi pitää alusta loppuun. Kaadon se nuolee ja nuuskii kiinnostuneena. Mahdollisuudet tässä lajissa tällä koiralla ovat rajattomat.\nTulokset mejä 12.8.2012\n11.8.2013 Tammela, Susikas, järj. Suomen Bassetkerho ry. Bassettien RMJ-koe\nVOI1 pisteet 46/50 Rotumestaruus 2013 Hopea\nTuomarina Rauli Markelin\nKoeselostus: Ohjattu lähtö. Pihka jäljestää enimmäkseen maavainua käyttäen mukavaa kävelyvauhtia. 1. osuus jäljen mukaisesti, muilla pieniä poikkeamia ja polveiluja. 1. kulma, jolla katkos suoraan yli jossa tarkastellaan sorkan (huom. oma kommentti: jäljentekijöiden) jälkiä, selvittää kuitenkin itsenäisesti. 2. kulma tarkistuslenkillä ja 3. oikaistaan. Makuista kaksi merkataan pysähtyien ja nuuhkien, yksi hidastaen ja vauhdissa nuuhkaisten ja yksi ohitetaan. Sorkan omisti nuuhkien ja jääden viereen.\nTulokset mejä 11.8.2013\nVOI1 pisteet 47/50\nKoeselostus: Erinomainen ohjattu lähtö. Makauksen merkattuaan Pihka lähtee rauhallisesti liikkeelle. Se jäljestää aivan jälkiuran päällä ja tekee jäljen aikana pari tarkistusta aivan jäljen vieressä. Kulmat Pihka menee jäljen mukaisesti, katkolla veretyksen loppuun, sitten pari rengasta ja lopuksi jäljentekijöiden jälkiä seuraten veretyksen alkuun. Makuista Pihka merkkaa erinomaisesti ensimmäisen ja kolmanen, ylittää toisen ja kiertää neljännen. Kaadolle tuulen alta kiertäen, sorkan pikku-Pihka kuljettaa autolle asti. Erinomainen määrätietoinen jäljestäjä.\nVOI1 pisteet 46/50\nKoeselostus: Pihka nuuskii tarkasti alkumakauksen ja lähtee pääosin maavainulla reipasvauhtiseen jäljestykseen. Tekee jokaisella osuudella pieniä tarkistuslenkkejä, viimeisellä suuremman, josta palaa itsenäisesti. Makaukset merkkaa pysähtyen ja nuuhkien, paitsi viimeisen ohi. Ensimmäinen kulma suunnan tarkistuksella, josta lähtee etenemään jäljen sivussa, mutta palaa itsenäisesti. Katkokulma veretyksen loppuun, siiä rengastaen uudelle alulle. Kaadolle suoraan, joka saisi kiinnostaa enemmän. Innokas jäljestäjä, jonka vauhtia voisi vähän hidastaa.\n7.8.2016 Sastamala, Hornio, järj. Suomen Bassetkerho ry., Karkun ms., ja Mouhijärven ms.,\nVOI1 pisteet 48/50 Rotumestaruus 2016 Hopea\nTuomarina Kari Hyytiäinen\nKoeselostus: Alkumakaus tutkitaan. Koira jäljestää pääosin maavainulla jäljen päällä sopivalla vauhdilla edeten. Tekee muutaman pienen tarkistuksen jäljen sivuille. Katkokulmalla vain pieni tarkistuslenkki, sitten jatko selviää jälkeä myöten. Muut kulmat jälkeä. Makauksista ensimmäisen ohittaa, muut tutkii tarkasti. Sorkasta ensin sivusta vähän ohi, mutta palaa omatoimisesti sorkalle, jota nuuhkii. Erinomainen suoritus.


Espoolaisessa kerrostalossa omituinen ongelma: Vihreää vettä!\nKeskiviikko 20.4.2011 klo 19.19\nEspoolaisen taloyhtiön hanoista on tullut jo kolme viikkoa vihreää, Smurffi-limun näköistä vettä.\n- Elvis, ei! Älä juo sitä, Annika Helin, 35, komentaa vesilasin kimppuun vaivihkaa hiipinyttä Elvis-kissaansa. Vihreä vesi ei värihaasteista narttukissaa näytä pahemmin hetkauttavan.\nVesiongelmat alkoivat karakalliolaisessa taloyhtiössä kolme viikkoa sitten. Helinin naapuri soitti aamulla ja pyysi tätä laskemaan lämmintä vettä kraanastaan. Yllätys oli melkoinen, kun lasi täyttyi kirkkaan vihreästä vedestä.\n- Lämpimän veden käyttö loppui siltä seisomalta, Helin sanoo.\nNaiset soittivat huoltoyhtiöön ja saivat hämmentävän vastauksen: kyseessä on karkkiväri.\nTässä vaiheessa Helinin naapuri soitti suoraan Fortumille ja kysyi, miksi taloyhtiön hanoista tulee vihreää, Smurffi-limun näköistä vettä.\n- Sieltä sanottiin, että älä käytä ollenkaan, naapuri kertoo.\nFortumille soiton jälkeen taloyhtiön asuntoihin jaettiin vuoden 2008 kesäkuussa päivätty tiedote, jossa kerrottiin vihreän värin johtuvan kaukolämpöveteen lisättävästä, mahdolliset vuodot paljastavasta merkkiaineesta, pyraniinista.\nLämmonsiirtimen sisäinen vuoto on sekoittanut kaukolämpöveden käyttöveteen.\nTaloyhtiön asukkaille on sittemmin ilmoitettu, että kylmää vettä voi käyttää normaalisti, mutta vihreäksi värjäytynyttä lämmintä vettä tulisi käyttää vain peseytymiseen.\nHelin on kokeillut peseytymistä vihreällä vedelle, mutta naisen mukaan se ei ole kaikista miellyttävin vaihtoehto.\n- Ihoa kutittaa suihkun jälkeen, Helin myöntää.\nHelinin naapuri, kahden lapsen äiti, peseytyy perheineen tuttujen luona. Pyraniinipitoinen vesi ei naisen herkälle iholle sovi.\n- Kävin kerran ja tuli kauhea nokkosihottuma. Viimeksi kävimme mummolassa suihkussa, nainen kertoo espoolaisperheen logistisista haasteista.\nJos taloyhtiön asukkaat eivät halua käyttää tarjolla olevaa vihreää vettä, he joutuvat maksaa enemmän. Kylmästä vedestä veloitetaan nimittäin lähes kaksi kertaa enemmän kuin lämpimästä.\n- Tämä on mielestämme todella väärin, Helin puuskahtaa.\nHelinin naapuri ei anna lastensa juoda edes kylmää vettä.\n- Kymmenen litran lähdevesitonkilla mennään.


Jokainen minut paremmin tunteva osaisi varmasti suorilta käsin sanoa, odotinko viime kesänä Pokemon Go -pelin julkaisua Suomessa ja olinko innokkaana heti julkaisuyönä keräämässä ensimmäisiä pokemoneja kodin ympäriltä. Vastauksethan ovat tietysti kyllä ja kyllä, ja pelaan peliä edelleen. Emmekä tosiaan olleet miehen kanssa ainoita pelaajia sinä julkaisuyönä viime kesänä, muistan vieläkin miten hauskaa oli huomata, kuinka paljon väkeä oli ulkona keskellä yötä puhelimet kädessä. Peli oli ainakin itselle jotenkin mullistava siinä mielessä, että sen myötä oli ihan luonnollista jutella muille pelaajille ulkona ja kysellä ja vastailla, mitä pokemoneja missäkin on tullut vastaan.\nPokemon Go julkaistiin Suomessa viime vuoden heinäkuussa, eli se on nyt pelinä vuoden vanha. Pelasimme sitä miehen kanssa innokkaasti koko viime kesän, mutta syksyn ja kylmien ilmojen myötä se vähän jäi. Nyt kesän tultua olen löytänyt pelin uudelleen ja siihen on viime kuukausina tullut myös paljon uusia hyviä päivityksiä, jotka ovat tehneet pelaamisesta entistä mielenkiintoisempaa. Pokemon Go on aika vahvasti vuodenaikasidonnainen peli, sillä siinä etenemiseen vaaditaan paljon ulkoilua ja kävelyä. Kesällä on monesta syystä aika paljon mukavampaa liikkua ulkona kuin talvella, ja älypuhelimen näpertäminenkin onnistuu huomattavasti helpommin paljain käsin kuin paksuilla hanskoilla. Kesälläkin toiset päivät ovat toisia parempia pelipäiviä, sillä auringonpaisteessa on mukavampi kävellä kuin sateessa. Ja vaikka itseä ei haittaisikaan pieni sade, et todennäköisesti löydä sadepäivänä samalla tavalla pelikavereita raidien kaatamiseen kuin aurinkoisina päivinä.\nPelissä on tarkoitus nostaa omaa kouluttajatasoa ja kerätä mahdollisimman paljon erilaisia ja mahdollisimman voimakkaita pokemoneja. Pokemoneja on tällä hetkellä pelissä yhteensä 248 erilaista, mutta näistä kaikkia ei ole mahdollista vielä löytää. Esimerkiksi ns. legendaarisia pokemoneja ei vielä ole pelissä nähty. Lisäksi kaikkia löydettävissä olevia pokemoneja ei ole mahdollista löytää Suomesta. Osa pokemoneista on maantieteellisesti sidonnaisia tiettyyn paikkaan, esimerkiksi Mr. Mime löytyy vain Euroopasta. Samalla tavalla Amerikoissa, Afrikassa, Aasiassa ja Australiassa on omat pokemoninsa, joita voi löytää vain sieltä. Kerätäkseen kaikki pelin pokemonit pitäisi siis vähän matkustella! Suurin osa pokemoneista löytyy kuitenkin ympäri maailmaa, tietyt vaan ovat toisia harvinaisempia. Suomesta käsin voi löytää 233 pokemonia (joista olen itse löytänyt jo 204!).\nPokemon Go on aika täydellinen peli yhdistää vaunukävelyihin vauvan kanssa. Se perustuu kävelemiseen eikä vaadi jatkuvaa huomiota, joten vaunulenkillä ehtii hyvin sekä pelailla että vuorovaikuttaa vauvan kanssa. Vaikka olen tosi mielelläni lähtenyt Ennin kanssa vaunukävelyille ihan muuten vaan, saadakseni tekemistä tai nauttiakseni kauniista ilmasta, on Pokemon Go ollut kyllä aina pieni lisämotivaatio lähtemiseen. Kävelyreitit ovat monesti seurailleet pokestoppien ja gymien sijainteja, ja nykyään uusien päivitysten myötä kävelyn ajankohtakin on pari kertaa riippunut raidin alkamisesta.\nOn ollut hauskaa huomata, että peliä pelataan edelleen todella paljon, ja olen kävelyilläni jutellut monien kymmenten pelaajien kanssa odotellessani raidin alkua tai pysähtyessäni taistelemaan gymille. Pelissä on aitoa yhteisöllisyyttä, joka on mielestäni toteutunut uskomattoman hyvin näinkin pienessä maassa ja meidänkin pienellä asuinalueella. Kaikki pelaajat eivät myöskään todellakaan ole pikkupoikia, niin kuin monesti ehkä peliin liittyvissä uutisissa annetaan ymmärtää, vaan olen kävelyilläni törmännyt niin pikkutyttöihin, perheenäiteihin ja -iseihin, pukumiehiin, keski-ikäisiin naisiin kuin niihin pikkupoikiinkin. Mielestäni Pokemon Go on myös mahtava esimerkki siitä, kuinka pelit voivat nykyaikana oikeasti kannustaa nuoria ja kaikenikäisiä liikkumaan ja ulkoilemaan. Jos et vielä ole kokeillut Pokemon Go:ta, voin lämpimästi suositella sitä. Gotta catch 'em all!\naurinko harrastukset kesä kotiäiti liikunta oma elämä perhe-elämä Pokemon Go ulkoilu vaunukävelyt älylaitteet


ABOUT - Mental Verde\nOlen vähän alle 40-vuotias nainen Helsingistä. Minulla on tahtoa ja voimaa tarjota sinulle elämäntaidon- ja hyvinvoinnin valmentajana oivalluttavia ratkaisuja parempaan arkeen esimerkiksi ruuhkavuosien keskelle. Olen viimeiset 17 vuotta toiminut äitinä, kouluttajana, valmentajana, mentorina, operatiivisena- ja strategisena johtajana sekä itseni aktiivisena kehittäjänä. Omakohtaisesta kokemuksesta tiedän millaista taiteilua työn ja yksityiselämän yhteenliittäminen todellisuudessa on suorituskeskeisen nykyajan keskellä. Tiedän tunteen, kun arjen hektisyyden keskellä omiin päämääriin uskominen helposti horjuu tai unohtuu kokonaan. Nuoresta iästä huolimatta olen saavuttanut paljon työ- ja yksityiselämässä. Viimeiset viisi vuotta haastoin itseäni johtaen tavarataloa Helsingin keskustassa. Luodessani uraa johtotehtävissä minulle on kertynyt laaja kokemus ihmisten valmentavasta johtamisesta 15 vuoden ajalta. Luodessani täysipainoisesti urapolkuani, myös henkilökohtaiset elämänmuutokset urani huippuvuosien keskellä haastoivat minua entistä enemmän tutkimaan myös itseäni ihmisenä, äitinä ja johtajana, koska halusin palvella kaikkia hyvin. Pohdin paljon itsekseni mistä ammennan voimaa ja tahtoa, kun voimat pääsääntöisesti keskittyvät tasapainoiluun arjen keskellä, pitäen kiinni siitä, ettei täysin hukkuisi arjen pyörteissä. Niinkuin varmasti sinäkin tiedostat, riittämättömyyden tunne valtaa nykyajan arjessa liikaa aiheuttaen epätasapainoa ja sitä kautta elämä tuntuu suurimmalta osin suorittamiselta. Omaa henkilökohtaista selviytymistä riittämättömyyden tunteen kanssa ovat auttaneet aika ajoin tekemäni pysähtymiset tarkastellen päämääriä ja tasapainoillen oman hyvinvoinnin parissa. Ajoittaiset pysähtymiset ovat antaneet voimaa kuullen entistä paremmin itseäni ja havaintojani. Ennen kaikkea olen ymmärtänyt oman hyvinvoinnin tärkeyden sisäisesti ja ulkoisesti. Kun olen oppinut pysähtymisen taidon, on se myös lisännyt rauhallisuutta ja uskoa parempaan huomiseen. Tietynlainen tahdonvoima ja taistelutahto on selkeästi näkynyt työtehtävissä. Kollegani ovat kuvailleet minua aina ratkaisukeskeiseksi, joka ei tiukoissa tilanteissa horju vaan jaksaa uskoa vahvasti parempaan huomiseen. Kaikki omat tähänastiset elämänkokemukset saivat minut kiinnostumaan entistä enemmän ihmisyydestä. Ihmisyydessä minua kiehtoo yksilön potentiaali, se voima joka meissä jokaisessa asuu. Ihmisten kanssa työskennellessäni olen oivaltanut kuinka paljon yksilöt oivaltavat omia voimavaroja kannustavassa ja turvallisessa ilmapiirissä saavuttaen luottamusta entistä vahvemmin omaan itseen ja ajatuksiin. Kun alamme luottaa vahvasti itseemme, myös itse arvostus itseä kohtaan vahvistuu. Kun ymmärrämme itseä ja sallimme itsemme huolenpidon, meistä tulee entistä vahvempia oman elämänhallinnan valmentajia.\nValmentajana pyrin valmennuksen avulla oivalluttamaan valmennettavaa siihen, että elämän epätasapainoista on mahdollisuus selviytyä tunnistaen ja hyödyntäen itselle tärkeitä voimavaroja. Valmennuksessa tarjoan sinulle elämänhallinnan työkalupakin, jonka avulla sinulla on mahdollisuuksia rakentaa tulevaisuutesi entistä tasapainoisemmaksi itseesi luottaen.\n“Työskentelytapani valmentajana on rauhallisen empaattinen ja innostavan inspiroiva.” –Taija


Xiaomi Mi Smart kiertoilmakypsennin BHR4849EU - Gigantti verkkokauppa\nKokkaa terveellisempää ruokaa älykkäämmällä tavalla Xiaomi Mi Smart -kiertoilmakypsentimen avulla. Laitteen ominaisuuksiin lukeutuu muun muassa 3,5 litran tilavuus, 40°C ja 200°C välillä säädettävä lämpötila sekä MiHome-mobiilisovellus.\nXiaomi Mi Smart -kiertoilmakypsennin tarjoaa 3,5 litran tilavuuden, 40°C ja 200°C välillä säädettävän lämpötilan sekä älykkäät hallintamahdollisuudet. Kiertoilmakypsennin lämpenee nopeasti käyttövalmiiksi, ja se mahdollistaa tasaisesti kypsytettyjen ruokien valmistamisen nopeammin ja pienemmillä öljymäärillä. Kypsennyksen lisäksi laitetta voidaan käyttää myös sulattamiseen ja fermentoimiseen. Hyödynnä laitteen älykkäitä toimintoja sekä MiHome-sovelluksen tarjoamaa yli 100 reseptin valikoimaa. Voit myös ohjata laitetta äänikomentojen avulla Google Assistant- ja Alexa-virtuaaliavustajien ansiosta.\n3,5-litrainen kori ja sen sisäosien tilaa optimoiva grilli mahdollistavat ruoan vaivattoman valmistamisen koko perheelle.\n360° kiertoilman ja suuren tehon ansiosta voit säilyttää ruoan mehukkuuden ja varmistua sen tasaisesta kypsymisestä pienemmillä öljymäärillä.\nLaitteen lämpötila on säädettävissä 40°C ja 200°C välille, ja lisäksi se tarjoaa mahdollisuuden jopa 24 tunnin valmistusajan säätämiseen. Kypsentämisen lisäksi voit käyttää laitetta myös esimerkiksi ruokien sulattamiseen, vihannesten fermentoimiseen tai kuivattujen hedelmien ja kotitekoisen jogurtin valmistamiseen.\n24 tunnin valmistusaikataulu\nAjasta ruoanvalmistus alkamaan itsellesi parhaiten sopivana ajankohtana.\nIntuitiivinen OLED-näyttö mahdollistaa valmistusprosessin tarkkailun ja halutun valmistuslämpötilan valitsemisen.\nTee ruoanvalmistuksesta älykkäämpää MiHome-sovelluksen avulla. Se tarjoaa yli 100 reseptiä, joiden avulla voit laajentaa ruokailutottumuksiasi uusilla ruoilla.\nVoit hallita laitetta myös äänikomennoilla Alexa- ja Google Assistant -virtuaaliavustajien ansiosta.\nLaitteen tilavassa korissa on tarttumaton pinnoite, joka tekee sen puhdistamisesta erittäin helppoa. Kori ja levy voidaan pestä turvallisesti myös astianpesukoneessa.


Pauskan elämää: Kotiseutu-lehden arvostelu blogistani :)\nKotiseutu-lehden arvostelu blogistani :)\nYllätyin erittäin kovasti, kun ystäväni Mirja vinkkasi Facebookissa, että Kainuussa ilmestyvässä Kotiseutu-lehdessä oli juttua blogistani. Tulimme teatterista kotiin kymmenen maissa ja pääsin katsomaan, mitä lehti oli kirjoittanut. Suureksi hämmästyksekseni joku toimittaja oli tehnyt blogistani arvostelun. Blogiani kutsutaan "Suomussalmen omaksi Lonely Planet -oppaaksi, joka perehdyttää jopa paikalliset Kainuun kesäiseen kulttuuri- ja urheilutarjontaan", mikä ilahduttaa minua suuresti ja kaiken kaikkiaan olen kovin otettu kunniasta päästä esille noin suurilevikkiseen lehteen :).\nKirjoittaja kritisoi aivan aiheellisesti kuvien hieman sekavaa asettelua, joka tekee lukemisesta ajoittain haastavaa. Itseänikin riepoo usein kovasti se, että kun Bloggeriin kirjoittaa jotakin, niin juttu ja erityisesti kuvien asettelu näyttää aivan toiselta esikatselussa ja julkaistuna kuin mitä se kirjoitettaessa on. Joskus ei asettelua kerta kaikkiaan tunnista samaksi. Liekö muilla bloggajilla samoja ongelmia? Suureksi harmikseni en osaa käyttää Picasan kollaasitoimintoa, jolla kuvat saisi näppärästi ja kauniisti aseteltua. Kerran pari olen sitä katsellut, mutta en vain tajunnut, miten kollaasi tehdään. Sama juttu kappalejakojen kanssa, joita kirjoittaja toivoisi tiheämmäksi. Niin toivoisin minäkin joskus, mutta jos menen siirtelemään kuvien asetuksia, niin joskus koko teksti heittää ihan häränpyllyä, joten jätän mieluummin isommat välit kuin taistelen Bloggerin kanssa :).\nKieltenopettajana ja äidinkielen opettajan tyttärenä voin aidosti olla ylpeä siitä, että arvostelija kiittää blogini hyvää suomea, jota on miellyttävä lukea. Linkitän jutun tähän, jos jotakuta kiinnostaa se lukea sivulta 18. Kiitokset arvostelijalle, tämä oli todella miellyttävä yllätys. Ensi kesänä on tarkoitus käydä Hossassa, Domnan pirtillä, Värikallioilla ja monessa muussakin paikassa, joten jutun juurta on jo mietittynä.\nEnää seitsemän viikkoa, niin pääsee Suomussalmelle :)\nLähettänyt Pauska klo 22:47\nTunnisteet: lehtijuttu, muuta, tunnustukset\nHyvä, hyvä, kummityttö!\n19. huhtikuuta 2012 klo 23.20\n:) kiitti kummi :)\n19. huhtikuuta 2012 klo 23.45\nLuin tietenkin lehden jutun tuosta linkityksestäsi. Hyvä juttu ja kehuivat blogiasi aivan aiheesta. Mieleni tuli iloiseksi vuoksesi, sait ansaitusti huomiota. Toivottavasti se piristää ja antaa voimaa jatkaa kirjoittelua.\nVoi kiitos Tuija :) Itsekin kyllä ilahduin ja kuulin ystävältäni, että aikoo ottaa blogini yhdessä kunnan asettamassa työryhmässä esille.\nIlman muuta tuollainen piristää :)\n22. huhtikuuta 2012 klo 18.14\nPicasa on ihan helppo: yläosassa on luo-valikko, josta valitaan kollaasi. Sitten vain raahaamaan kuvia kollaasiin. Valmis kollaasi kannattaa Picasassa pienentää, eli vie-toiminnolla se pienentää 800:n pikseliin. Jos et ole tähän mennessä pienentänyt kuvia, jossain kohtaa tulee raja vastaan, et enää voi liittää kuvia, ja Google yrittää alkaa rahastaa kuvatilalla. Pienennettyjä kuvia se ei tunnista.\nKiitos Marjukka, ongelma ratkesi ansiostasi, sillä minulla ei ole luo-valikkoa lainkaan. Oli vain "lisää" ja siinä "luo kollaasi", jota ei voinut klikata. Tajusin siis, että minulla on ikivanha versio, siksi kollaasin teko ei onnistunut. Lataanpa uudemman version ja kokeilen :)\nHyvin onnistui :) Kiitos vielä kerran!\n22. huhtikuuta 2012 klo 22.34\nVoi miten kiva juttu!!\n25. huhtikuuta 2012 klo 20.43\n25. huhtikuuta 2012 klo 21.20


Valosarja hehkulamppu - Pukeudun tyylini mukaan\nKynttilät, valot ja lyhdyt edullisesti kotiovelle!\nLEDvalosarja hehkulamppu on ensiluokkainen tuote, jonka hankit näppärästi verkkokaupasta! Kaikki meidän tuotteet toimitetaan kotiinkuljetuksella. Yli 150 euron tuotetilaukset ilmaisella kuljetuksella!\nLED-valosarja hehkulamppu 5 kpl LED-valoja on erinomainen toimiston tarvike, jonka voit ostaa edullisesti ja kilpailukykyiseen 7,60 € / kpl hintaan kätevästi verkkokaupasta. Tilaukset käsitellään nopeasti ja normaali toimistotuotteiden toimitusaika on 1-3 arkipäivää. Toimituspalvelumme kattaa koko Suomen ja toimitamme tilaukset suoraan perille asiakkaan antamaan osoitteeseen. Toimitukset tapahtuvat klo 8-16 välisenä aikana.\nKonstsmide Hehkulamppu valosarja 10-osainen led\nHEHKULAMPPU-VALOSARJA SISÄKÄYTTÖÖN (VARAUSPYYNTÖ)\nJätä varauspyyntö poimimalla tuotteet ostoskoriin. Voit lisätä ostoskoriin yhden hehkulamppu-valosarjan ja tarkentaa tarvittavan määrän myöhemmin kassalla kysyttäviin tilauksen lisäkysymyksiin. Ostoskorin summa nollaantuu kassalla, kun käytät alennuskoodia TUOTEVARAUS. Vastaa tämän jälkeen vuokrausta koskeviin kysymyksiin. HUOMIOITHAN, ETTÄ TÄMÄ ON VASTA VARAUSPYYNTÖ, JOTEN ETHÄN MAKSA VIELÄ TILAUSTASI. Lähetämme vuokrauksesta erillisen vahvistuksen ja laskun sähköpostiisi.\nFestoon valosarja, 10 lamppua sisä- ja ulkokäyttöön. Valosarjassa on retrohenkisesti hehkulampun malliset läpinäkyvät muoviset lamput ja lämpimän sävyinen valkoinen valo. Valosarjan pituus on 5 metriä (10 lamppua 0,5 m välein) + 3 m metriä johtoa. Johdon väri on musta. Lampun koko pidikkeineen on noin 5 x 8 cm. Jokaisessa lampussa on pieni muovinen koukku ripustamista varten. Lamput/ledit eivät ole vaihdettavissa. Toimii verkkovirralla, 230 V. Valosarjoja voidaan yhdistää toisiinsa enintään 5.\nTuotteet liittyen Hehkulamppu Led-valosarja (100 lediä)\nPALLOVALOT Sahara Happy lights 20 palloa Hehkulamppu


Osuustoiminnan ideaa kouluille\nTämän Osuustoiminta-lehden mukana ilmestyy Yhdessä yrittämään -liite, joka on suunnattu osuustoiminta-aktiivien lisäksi myös lähes kaikille maamme kouluille ja opettajille.\nIdeana on esitellä osuustoimintamallia ja siitä tähän mennessä saatuja lupaavia kokemuksia koulutuksessa. Aineisto niveltyy erityisesti osaksi koulujen yrittäjyyskasvatusta. Sitä toimitettaessa on samalla pidetty silmällä myös muita oppiaineita ja yleensäkin nuorten yhteistyötaitojen aktiivista kehittämistä.\nSama liite ilmestyy myös Opettaja-lehden mukana 7. toukokuuta. Sen kautta jakeluun tulevat kaikki opettajaryhmät peruskoulujen yläasteista (luokat 7-9) koko ammatilliseen opetukseen, lukioihin, korkeakouluihin ja opettajiksi opiskeleviin saakka.\nLisäksi liitettä jaetaan myös monissa yrittäjyyteen liittyvissä tapahtumissa. Yhdessä yrittämään -liitteen painos nousee näin 60.000 kappaleeseen, mikä on lehtemme tuotteelle uusi ennätys. Operaatio toteutetaan yhdessä työ- ja elinkeinoministeriön ja Tampereen Seudun Osuustoimintakeskuksen kanssa.\nOsuustoimintayritysten johtoa ja luottamushenkilöitä halutaan samalla paikallisesti aktivoida kouluyhteistyön kehittämiseen yhdessä oppilaitosten ja opettajien kanssa (ks. myös artikkeli tämän lehden sivulla 35).\nNykyajan korostuneeseen yksilökeskeisyyteen verrattuna osuustoiminta haluaa nyt tuoda mukaan oman yhteisöllisyyttä painottavan näkökulmansa ja toimintatapansa. Toivottavasti se koetaan tuoreeksi ja virkistäväksi vaihtoehdoksi kouluissa.\nPyydämme lukijoilta palautetta tästä ja omista kokemuksista allaolevaan osoitteeseen.


Painetun lehden 2/2013 sisällysluettelo - Haaste\nEtusivu » Lehtiarkisto » Haaste 2/2013 » Painetun lehden 2/2013 sisällysluettelo\nPääkirjoitus Juha Kääriäinen: KOULU s. 3\nETSIVÄ NUORISOTYÖ LUOTSAA NUORIA ETEENPÄIN s. 4\nKriminaalipolitiikan vaikuttajia -sarjassa on haastateltavana OKM:n nuorisoyksikön johtaja Georg Henrik Wrede. Hän näkee etsivän nuorisotyön tärkeäksi keinoksi ehkäistä nuorten syrjäytymistä. Kriminaalipolitiikassa ja nuorisotyössä on samantapaisia ajatuksia ennaltaehkäisyn tärkeydestä.\nOIKEUTTA KOULUKIUSATULLE? s 7\nEdelleenkin vain alle viidesosassa koulun tiedossa olleista tapauksista kiusaaminen saadaan loppumaan. Oikeusjärjestelmästä ei nykyisellään ole merkittävää apua kiusatulle oppilaalle.\nVAIETTU RASISMI KOULUSSA s. 10\nMonet lasten ja nuorten syrjintää ja koulukiusaamista tarkastelevat tutkimukset ovat osoittaneet, että koulu, etenkin yläkoulu, on yksi keskeisin rasismin ilmenemisen ympäristöistä. Tästä huolimatta esimerkiksi peruskoulun opetussuunnitelmassa ei mainita sanaa rasismi.\nHUOMIOTA KIVA KOULU -OHJELMAN TOTEUTUKSEEN s. 12\nKOULUTUSPOLITIIKKA OSANA RIKOKSENTORJUNTAA? s. 13\nKirjoituksessa käsitellään koulutuksen ja rikollisuuden yhteyttä tuoreen kriminologisen tutkimuksen valossa, ja pohditaan sitä, voisiko koulutuksen lisääminen olla yksi keino vähentää rikollisuutta.\nNUORTEN VANKIEN PERUSKOULUVUODET s. 16\nTämän päivän nuoret vangit ovat olleet aivan hiljattain peruskoululaisia. Artikkeli perustuu 29 iältään 17–21-vuotiaan nuoren kertomuksiin omilta peruskouluajoiltaan.\nKOULU-UHKAUKSET HEIKENTÄVÄT OPPILAITOSTEN ILMAPIIRIÄ s. 18\nSuomessa syntyi koulu-ampumisten jälkeen uusi ilmiö: kouluihin ja opetusalaan kohdistuneet uhkaukset. Ennen tapahtuneita koulu-ampumistapauksia oppilaitoksiin kohdistui Suomessa vain yksittäisiä uhkauksia. Näistä lähes kaikki olivat helposti tunnistettavissa ilkivaltaisiksi.\nOPPILAITOSTURVALLISUUS ESILLÄ USEISSA LAKIUUDISTUKSISSA s. 20\nOppilaitosturvallisuudesta on käyty keskustelua julkisuudessa viime vuosien aikana. Vireillä on myös useampi lakiuudistus, jolla on siihen vaikutusta. Näiden lakiuudistusten välillä ei kuitenkaan ole käyty keskustelua.\nLUKIOISSA TARVITAAN KOKONAISVALTAISTA TURVALLISUUSTYÖTÄ s. 22\nIHASTJÄRVELLÄ KYLÄ KOULUSSA s. 24\nKyläkoulu, sen tilat ja monipuoliset käyttömahdollisuudet ovat hyvä kivijalka paikalliselle yhteisöllisyydelle, ihmisten kohtaamiselle ja arjen turvallisuudelle. Ihastjärven yhteisöllinen Kyläkoulu-hanke on vahvistanut kylän elinvoimaa ja arjen turvallisuutta.\nMIELENTERVEYSTAIDOT OVAT LAPSEN JA NUOREN PERUSOIKEUS s. 26\nMielenterveystaidot kasvuun -hankkeet tarjoavat koulutusta, materiaalia ja välineitä yläkoulujen terveystietoa opettaville opettajille, oppilas- ja opiskelijahuoltoryhmille, nuorisotyöhön sekä toiselle asteelle.\nNUORTEN UHRIKOKEMUKSET JA RIKOSKÄYTTÄYTYMINEN ENNALLAAN s. 28\nUudistuneen nuorisorikollisuuskyselyn mukaan 15–16-vuotiaiden nuorten kielletyistä ja rikollisista teoista yleisin on luvaton tiedostojen lataaminen internetistä. Kun nuoret joutuvat rikoksen uhriksi, kyse on useimmiten heidän omaisuuteensa kohdistuneesta vahingonteosta tai varkaudesta.\nNUORTEN VELKAANTUMINEN HAITTAA RIKOSKIERTEEN KATKAISUA s. 30\nNUORTEN VASTIKKEELLINEN SEKSI PÄÄKAUPUNKISEUDULLA s. 32\nMASSAVANKEUDEN LOPPU? s. 34\nKriminologia-palstalla tarkastellaan Yhdysvaltain kriminaalipolitiikan tuoreimpia käänteitä.\nINNOVATIIVISTA RIKOKSENTORJUNTAA KOULUSSA s. 36\nRikoksentorjunta-palstalla esitellään kolme ruotsalaista kokeilua koulun rikoksentorjunnasta.\nKeskustelua s. 38\nMaija Helminen: Kriminologia tarvitsee itsetutkiskelua\nAjassa s. 40–43\nToimikunta selvittämään rikoksenuhrien palveluita\nUutta rangaistuslajia – yhdistelmävankeutta – esitetään


Hämmentäjä: Balilainen ruoka: Cap Cay Ayam, kanaa ja kasviksia\nHanget tekevät ulkona korkeusennätyksiä, pakkanen paukkuu, taivas on sininen ja vaaleanpunainen, hiutaleita leijuu, jalkojen alla narskuu, nurkissa paukkuu ja kaikkialla kimaltaa.\nTalvi on kauneimmillaan! Eli hus pihalle siitä kaikenmaailman blogeja lukemasta! :)\nUlkoilun päätteeksi on ihanaa kokata värikästä ja makurikasta ruokaa.\nTämäkin herkku, Cap Cay Ayam (eli erilaisia kasviksia kanan kanssa), on taannoisen Balin-matkamme inspiroima. Söin matkallamme aivan täydellistä Cap Caytä samassa ravintolassa kolme kertaa. Kyllä! Kolme! Aikamoinen suoritus, kun herkkuja oli tarjolla yltäkylläisesti. Se oli vaan niin kauhean hyvää! Cap Cay on itse asiassa kiinalaista alkuperää, mutta Balilla omaksi omaksuttu.\nTältä näytti meidän take away -annos uima-altaamme reunalla. Nam!\nIhan yhtä hyvälle tasolle en kotikeittiössä päässyt, mutta yritys hyvä kymmenen! Herkkua oli tämäkin. Balilla sydämeni varastaneessa versiossa oli mukana myös omeletti-tyyppinen munaratkaisu, jota en itse tähän tehnyt. Aion kuitenkin versioida senkin vielä myöhemmin.\nTestasin kotikeittiössä Cap Caytä myös kanan ja katkarapujen kanssa, ja hyvin toimi! Ota vaan reseptiin mukaan n. 3 dl pakastekatkarapuja liemineen. :)\nJa vegeversion saat erittäin helposti vain jättämällä kanan pois.\nTarjosin Cap Caytä Gado-gado -salaatin ja riisin kera.\nCap Cay Ayam (4:lle)\n1-2 isohkoa porkkanaa\nKuori ja pilko sipulit ja valkosipulit. Lämmitä loraus öljyä pannussa ja kuullota sipuleita 2 minuuttia. Lisää kanat pannulle.\nLisää pannulle myös pilkottu kaali sekä vesi ja kanafondi. (Paitsi jos käytät kesäkaalia, lisää se vasta aivan loppuvaiheessa, että se säilyttää rapsakkuutensa.)\nSekoita keskenään soija, ketsuppi, osterikastike ja palmusokeri. Lisää pannulle ja anna porista kannen alla, kunnes kana on lähes kypsää, n. 5 minuuttia.\nCap Cayn ja Gado-gadon aineksia\nLisää pilkotut parsakaalinnuput sekä ohuiksi lanteiksi pilkotut porkkanat. kasvikset. Hauduttele muutama minuutti, mutta jätä kasvikset rapsakoiksi. (Jos parsakaalinnuppusi ovat reilun kokoisia, voit lisätä ne jo aiemmin pannulle kypsymään.\nSekoita keskenään vesi ja maissitärkkelys ja suurusta niillä kastike. Mausta suolalla ja pippurilla.\nTarjoa riisin tai omeletin kera.\nTunnisteet: aasia, indonesia, kana, kasvisruoka, kiina, lounas, pääruoat, reseptit


Liikkumattomista on syytäkin olla huolissaan - Suomen liikunta ja urheilu\nLiikkumattomista on syytäkin olla huolissaan\nVaikka liikunta näyttää säilyttäneen ja jopa vahvistaneen asemiaan lasten ja nuorten vapaa-ajan käytössä, kuusitoista prosenttia ikäryhmästä ei harrasta lainkaan liikuntaa. Tästä joukosta on syytäkin olla huolissaan, arvioi apulaisprofessori Lauri Laakso.”Ennen luonnollinen liikunta esimerkiksi koulumatkoilla kosketti niitäkin, jotka muuten eivät harrastaneet urheilua. Nyt on mahdollista olla täysin liikkumatta”, hän perustelee arviotaan. Lauri Laakso pitää SLU:n ja Nuoren Suomen teettämän liikuntagallupin tuloksia yllättävänkin yhdenmukaisina muun aiheeseen liittyvän tutkimuksen kanssa. Laakso on itse selvittänyt koululaisten liikuntatottumuksia joka toinen vuosi toistettavassa laajassa nuorten terveystapatutkimuksessa. Liikunnan suosio kasvussa\nNuorten terveystottumuksia on tutkittu vuodesta 1977. Laakso pitääkin kehityksen suuntaa tärkeämpänä kuin yksittäisten mittausten tuloksia. Liikuntagallup vahvistaa käsitystä siitä, että liikunnan osuus lasten ja nuorten elämässä on lisääntymään päin. Myös terveystapatutkimuksen perusteella näyttää tältä. ”Se on selkeä tulos ja hyvin myönteinen seikka. 80-luvulla jo huolestuttiin lasten ja nuorten omaehtoisen liikunnan vähenemisestä. Liikunta oli silloin tyypillisesti hyvin valmiiksi organisoitua. 90-luvulla omaehtoinen liikkuminen näyttää taas kääntyneen nousuun.” Tutkijan mukaan liikuntaharrastusten suosiota selittää moni tekijä. Paitsi että liikkuminen on jo pitkään ollut ”sosiaalisesti suotavaa” eli yleisesti hyväksyttyä, aiheesta on puhuttu entistä enemmän ja se on otettu myös rahoituksessa huomioon. Koululiikuntakin on kehittynyt, vaikka tuntimäärät ovat pudonneet. ”Kouluissa on otettu käyttöön uusia toimintamuotoja, kerhoja ja muuta oppituntien ulkopuolista toimintaa.” Koulun liikuntatunnit tarpeen\nVapaaehtoisen liikkumisen lisääntymisestä huolimatta kaikille yhteisiäkin liikuntatunteja tarvitaan. ”Tietyn perustan säilyttämiseksi pakollinen liikunnanopetus on välttämätöntä. Tuntimäärät eivät saisi enää pudota, jotta saataisiin kaikki mukaan”, Laakso sanoo. Hän kiinnittää liikuntagallupin tuloksissa huomiota kahteen seikkaan, jotka haastavat paitsi vanhempia myös koulua ja kenties seurojakin. ”Kun katsoo tuloksia tarkemmin, vaikuttaa siltä, että osalla pojista harrastus saattaa 18 ikävuoteen mennessä ruveta hiipumaan. Käykö näin, sitä kannattaa seurata.” Toinen huoli liittyy liikuntaa harrastamattomien ryhmään. ”Se vaatii aivan uudenlaisia lähestymistapoja. Jos resursseja olisi enemmän, liikunnanopetusta voisi kehittää yksilöllisempään suuntaan”, Laakso pohtii. Hän toivoo koululta uusia organisatorisia ratkaisuja. ”Ja että uudet toimet eivät kaatuisi koululakeihin, säädöksiin ja vanhoihin tottumuksiin. Kysymys on paljon enemmästä kuin vain koulujen liikuntatunneista.” Uusiksi ajattelua tarvitaan, jotta lasten ei tarvitsisi nykytyyliin odottaa yksin tai ikäistensä seurassa tuntikausia koulun jälkeen, että vanhemmat heti töistä palattuaan alkaisivat vimmatusti kuljettaa lapsia harrastuksiin. Iltapäivätoimintaan kannattaa kiinnittää huomiota. Laakson mielestä liikunnanopettajat voisivat olla edelläkävijöitä kokonaistyöajan käyttöönotossa. Hän näkee myös vanhemmat käyttämättömänä voimavarana, joka koulujen pitäisi huomata. Uusissa lajeissa ratkaisun aineksia\nUudet lajit selittävät osaltaan liikuntaharrastuksen uutta nousua. Ne antavat myös viitteitä siitä, miten liikuntaa harrastamattomat saataisiin liikkeelle. Mitä enemmän liikuntakulttuuri monipuolistuu, sitä useampi löytää vaihtoehdoista omansa. Laakso tulkitsee varovasti uusien lajien viehätystä. ”Uutuus on arvo sinänsä. Nuoret ovat ennakkoluulottomia. Helposti syntyy muoteja, jotka voivat hyvin merkitä porttia liikuntaharrastukseen”, hän ehdottaa. Tutkija varoo päättelemästä liikoja nuorten fyysisestä kunnosta näiden liikuntaharrastuksen perusteella. Uusien lajien vaikutuksista terveyteen ja hyvinvointiin ei paljon tiedetä. ”Esimerkiksi tasapainoa vaativat rullalautailu ja lumilautailu ovat tyypiltään kovin erilaisia kuin perinteiset kestävyyslajit, jotka edelleen vetoavat osaan nuorista, mutta eivät kaikkiin.” Uudet liikuntamuodot tarjoavat sekä sosiaalisia kokemuksia että yksilöllistä itsensä kehittämistä. Heikosti järjestäytyneinä ne jättävät nuorille itselleen tilaa järjestää harrastamisensa. Laakson mukaan liiallinen aikuisten ohjaus kääntyy helposti tarkoitustaan vastaan. ”Vanhemmat eivät voi olla liian hyviä kannustamaan lapsiaan liikuntaharrastuksiin. Sen sijaan he voivat joskus olla liian innokkaita vaatimaan suorituksia.” Teksti: Tiinu Wuolio Lauri Laakso on liikuntakasvatuksen apulaisprofessori Jyväskylän yliopistossa. Hän toimii myös Liikkuva ja terve koulu –projektin erikoistutkijana, laakso@pallo.jyu.fi SLU:n jäsenjärjestöt saavat käyttää tekstiä ja kuvaa lähteen mainiten: Liikunnan ja Urheilun Maailma 9/98, Tiinu Wuolio. Liikuntagallupin 1997-98 yhteenvetoja löytyy Liikunnan ja Urheilun Maailma -verkkolehdestä 7/98 ja 8/98 ja keskeisiä taulukoita luettelomaisesti tässä numerossa.


Perhevapaauudistus vie kaiken menettäneiltä vielä lisää\n– On pöyristyttävää ja yksiselitteisesti väärin, että uudistus halutaan tehdä lapsen kuoleman kokeneiden perheiden kustannuksella, sanoo KÄPY – Lapsikuolemaperheet ry:n toiminnanjohtaja Susanna Uittomäki.\nTilanteissa, joissa lapsi syntyy kuolleena, synnyttäjän raskausrahakausi lyhenisi yli kolmella viikolla. Myös kuolleena syntyvän lapsen toisen vanhemman oikeus vanhempainrahaan syntymän yhteydessä heikkenee esityksen mukaan 18 päivästä 12 päivään ilman, että asiaa perustellaan mitenkään. Nämä ovat uudistuksen suurimpia heikennyksiä.\nKuolleena syntyneitä lapsia on vuosittain alle 200. Perhevapaauudistuksen 80 miljoonan euron kokonaisuudessa tämän ryhmän kustannusvaikutus on täysin marginaalinen. Hallituksen luonnoksessa ei myöskään parannettu vanhempainrahakauden aikana kuolleiden lasten vanhempien asemaa, mille olisi ollut selkeä tarve. Vanhemmat tarvitsevat aikaa lapsen kuoleman jälkeen.\n– Fyysisen toipumisen lisäksi myös psyykkinen puoli, menetys ja suru, vievät voimavaroja. Vaihtoehdoksi jää käytännössä sairausloma, mikä on yhteiskunnalle aina kalliimpi vaihtoehto, Uittomäki huomauttaa.\nEsimerkiksi Tanskassa on juuri tullut voimaan laki, jonka vaikutuksesta ”sorgorlov”, karkeasti käännettynä ”suruvapaa”, pitenee ja laajenee. Sen myötä kaikilla alle 18-vuotiaana kuolleiden lasten vanhemmilla on oikeus yhteensä 26 viikon vapaaseen.\nTanskan eduskunnan hyväksymä lakiehdotus tuli voimaan vuoden alussa ja se koskee molempia vanhempia – olivatpa he biologisia vanhempia tai adoptiovanhempia. Poissaolon aikana heillä on oikeus vanhempainrahaan, jos he täyttävät vanhempainlakiin sisältyvät ehdot.\n– Olen todella iloinen voidessamme tarjota vanhemmille, jotka ovat elämänkriisissä ja pahimmassa mahdollisessa tilanteessa – lapsensa menetettyään, vuodenvaihteesta lähtien paremmat mahdollisuudet surun käsittelemiseen. Uskon, että tällä suruvapaan huomattavalla pidentämisellä on merkitystä, ja arvostan sitä suurta poliittista tukea, jota asia on saanut koko käsittelyajan, Tanskan Työllisyyden ja sukupuolten tasa-arvon ministeri Peter Hummelgaard kommentoi asiaa.\nTästä tulisi Suomenkin ottaa mallia, muistuttaa Lapsikuolemaperheet.


Arto Köykän blogi: helmikuuta 2015\nVankilassa ja sairaalassa on paljon yhteistä. Kummassakin talossa jokaisella on tarinansa.\nJokainen vanki herättää kysymyksen, miksi hän on vanki ja mikä on hänen tekonsa.\nJokaisen potilaan kanssa keskustelun voi avata keskustelun siitä, miksi hän on siellä.\nJuuri tämän vuoksi monet niin rakastavat sairauttaan ja puhuvat siitä mielellään. Siitä kertoessaan he voivat tuntea, että heilläkin on jotain mukana kannettavaa, jotain mikä tekee heistä kiinnostavia.\nMatti Nykäsestä on tehty elokuva. Urheilijoista niitä on niukemmin, mutta muusikoista niitä tulla tupsahtelee vähän väliä.\nLaulajista tehdyt elokuvat alkavat tuntua jo pakkomielteeltä. Omansa ovat saaneet Irwin Goodman, Rauli Badding Somerjoki ja Tapio Rautavaara.\nNyt on uutisoitu, että on Juice Leskisen vuoro, ja tuoreiden tietojen mukaan hänestä olisi tulossa filmejä jopa kaksin kappalein.\nNäistä julkkiselokuvista olen nähnyt muistaakseni kolme, ja ne kaikki ovat olleet yhdentekeviä. Kun filmin katsomisesta on kulunut kolme päivää, mitään ei ole jäänyt mieleen. Näiden näköispatsaiden peruuttamaton ongelma on, että ollessaan uskollisia tosiasioille ne ovat vain kerran tapahtuneen uudelleen jäljittelyä. Jos niistä tehdään kiinnostavia ja yllättäviä, kohteensa tunteva katsoja on valmis sanomaan, että ne eivät ole totta. Lopputulos on aina jollain tavoin huono.\nKunnon dokumentit ovat sen sijaan paikallaan. Mykistyneenä katselin Jari Litmasesta tehtyä dokumenttia, mutta mikään ei olisi saanut katsomaan hänestä tehtyä näytelmäelokuvaa.\nKertomani tapaus ei ole rikos, mutta vanhentunut tapaus se on, pian kolmenkymmenen vuoden takaa, ja sen päähenkilö on jo siellä, minne rankaisijan käsi ei enää yllä.\nAikanaan Pirkkalan seurakunnan toimistot olivat tavallisessa kerrostalohuoneistossa. Eräänä aamuna havaittiin, että toimistoon porraskäytävästä johtava ovi oli apposen auki. Kaikki väestörekisteritiedot olivat toimiston nurkassa yhden peltikaapin sisällä, jota suojeli vain hatara lukko. Tosin jonkinlaista suojaa antoi juuri tuo avoimeksi jäänyt ovi, koska se tuotti kulkijan päässä luonnollisen päätelmän, että toimistossa oli luvallinen liikkuja paikalla eikä ulkopuolisella ei ollut sen takia sisään menemistä. Rauhallisessa kerrostalossa ei muutenkaan liikkunut asiatonta väkeä.\nTosiasia kuitenkin oli, että seurakuntalaisten henkilötietoihin olisi päässyt käsiksi kävelemällä sisään ja käyttämällä ruuvimeisseliä sorkkarautana.\nIllalla toimistolla oli viimeisenä ollut kirkkoherra itse, Erkki Pennanen. Niinpä asian selvittyä jutusta ei koskaan nostettu hälyä. Eihän kukaan pomo itselleen rähise.\nKuullessani tapauksesta mieleeni tuli Tuntemattoman sotilaan lause: "Oli se hyvä, että se sattui Lehdolle." Lehdon tapaus oli kuitenkin toisenlainen. Siinä vakavasti ja toivottomasti haavoittunut Lehto ampui itsensä. Se oli raaka kuolema, ja Pirkkalassa todellinen vahingon mahdollisuus oli vielä melko kaukana, vaikka ainekset olivat olemassa. Vertaus Lehtoon ontui.\nMutta siitä huolimatta oli se hyvä, että se sattui Pennaselle.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 17.36 Ei kommentteja:\nMaailman parhaasta jalkapalloilijasta käydään loputonta keskustelua. Nykypelaajista tittelin haltijaksi on ehdotettu suurenmoista Lionel Messiä, mutta jalkapallohistorian tuntija jättää hänet ainakin toistaiseksi kunniakkaille pistesijoille, kun hänen uransa on vielä kesken.\nAsiantuntija valitsee Pelén ja Diego Maradonan välillä.\nOikea vastaus on Pelé. Ratkaisevaa ei ole se, että hän on ainoa kolminkertainen maailmanmestari ja että ensimmäisensä hän voitti jo 17-vuotiaana.\nTärkeintä on se, että hänet muistetaan kolmesta mestarisuorituksesta, jotka kaikki olivat lopulta epäonnistumisia. Hän oli erehtyessäänkin ainutlaatuisen hyvä. Ei ole ketään muuta, jonka jalkapalloneroutta voisi todistella hänen mokauksillaan.\nKaikki esimerkit ovat vuoden 1970 MM-kisoista.\nEnsimmäisenä on hänen nerokas harhautuksensa, kun vastassa oli enää Uruguayn maalivahti. Ratkaiseva laukaus meni kuitenkin ohi. (video)\nToinen on hänen pääpuskunsa Englantia vastaan. Jostain vain Gordon Banks ehti laukauksen tielle. Vielä silloin Englannilla oli hyviä maalivahteja. (video, voin 0.40)\nKolmas esimerkki on Pelén kuudestakymmenestä viidestä metristä lähettämä pallo, jolla hän tavoitteli Tšekkoslovakian maalia, kun oli huomannut maalivahdin seikkailevan liian kaukana. Hieman lipsahti ohi. (video, noin 0.37)\nSuomalaiset ovat saaneet uuden paheksunnan aiheen, kun ovat lukeneet paavin lausunnosta, jossa hän hyväksyy lasten ruumiillisen kurituksen sillä ehdolla, että lasta ei nöyryytetä. Paheksunnan aiheita on muitakin: ns. kehittymättömien maiden suhde aborttiin, homoseksuaaleihin, sananvapauteen, demokraattisiin vaaleihin, uskonnonvapauteen, lapsityövoimaan, ilmastonsuojeluun ja ryöstökalastukseen.\nMuutamin varauksin olen yleensä paheksujien puolella. Kokonaisuudessa on kuitenkin jotain kiusallista, sillä nuo paheksumiset kertovat kaikkinensa länsimaalaisten ja eritoten skandinaavien ylemmyydentunteesta, johon ei liity vähintäkään nöyryyttä, vaikka vain viisikymmentä vuotta sitten monet moitituista asioista olivat täällä samalla tolalla kuin paheksutuissa maissa nyt.\nLänsimainen ihminen uskoo olevansa moraalisesti parempi kuin etelämaalainen. Sama ylemmyydentunne näkyy myös kansallisella tasolla. Pääkaupunkiseudun ihmisillä on vankkumaton luotto siihen, että he tietävät asiat paremmin kuin idässä tai pohjoisessa tiedetään. Toisaalta myös helsinkiläisiä paheksutaan. Erona on kuitenkin se, että tiedotusvalta on Helsingissä.\nMuiden paheksunta sokaisee näkökyvyn. Myös suomalaisilla olisi yhtä ja toista selittelemistä. Joku etelän ihminen ihmettelee sitä, kuinka pieniä lapsia raastetaan kuuden aikaan umpipimeässä ylös, jotta heidät saadaan seitsemäksi laitoshoitoon. Vanhukset pinotaan säilytykseen, ja lehmien ulkoiluoikeuksista huolehditaan paremmin kuin heidän. Omasta puolestani en ole lainkaan varma, kumpi on brutaalimpaa: lapsen nopea tukistaminen vai viikon pituinen kotiaresti.\nEnkä tiedä vieläkään, mitä pitäisi vastata islamilaiselle maahanmuuttajalle, joka katsoo rappukäytävässä örisevää kännisuomalaista ja kysyy: "Onko hänkin kristitty?" Siihen ei riitä vastaukseksi, että katsos kun en tiedä, mahtaako hän kuulua kirkkoon.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 19.43 1 kommentti:\nTurhimpia asioita ovat kontrollijärjestelmät, jotka vain vaikeuttavat elämää, mutta eivät toimi.\nOlin teetättämässä varakappaleita sellaisista avaimista, joiden kopiosuojaus oli juuri poistunut. Menin avainteni kanssa lukkoliikkeeseen, jossa sanottiin, että he eivät voi tehdä avaimia ilman taloyhtiön asiapapereita, koska liike oli valtuutettu merkkiliike. Lisäksi minulle puhuttiin turvallisuudesta. Kerroin ymmärtäväni, vaikka oikeasti en ymmärtänytkään. Lähdin pois ja menin parin sadan metrin päässä olevaan marketin suutariin. Sieltä sain avaimet.\nSoitin vanhan äitini puhelimen PUK-koodia. Osasin sanoa henkilötunnuksen, mutta minulle ei kerrottu vastausta, koska en voinut olla soittaja; ja syynä oli vain se, että olin mies. Kenelle tahansa naisäänelle koodi olisi annettu. Taas jäin ihmettelemään, millaisia väärinkäytöksiä tämän tason valvonta estää. En kysellyt. Olisin kuitenkin saanut tyhmän selityksen tai vastauksen, että määräykset ovat sellaisia.\nTurha on vartioida porttia, jos aita vuotaa.\nLähettänyt Arto Köykkä klo 22.52 Ei kommentteja: