Keskustelu - Meidän lapsi EI LEIKI toisten kanssa!!!! | Sana vapaa | Meidän Perhe\nMeidän lapsi EI LEIKI toisten kanssa!!!!\nklo 17:24 | 23.10.2008\nKuulin ensimmäistä kertaa tänään, kun kysyin, ettei lapseni leiki muiden ryhmänsä lasten kanssa juurikaan. Leikki mieluiten yksin tai kyöhnää aikuisen vieressä. Lapsi täyttää neljä.\nLeikkisi kuulemma mielellään muiden kanssa, mutta ei saa kysyttyä tai ei osaa mennä muiden mukaan leikkiin. Tänään oli kuulemma kysynyt hoitajalta apua leikkikaverin saantiin, mutta hoitaja olis sitä mieltä, että on osattava itse mennä mukaan.\nMistäköhän kiikastaa? Miten näitä vuorovaikutustaitoja voisi harjoittaa? Onko lapseni jotenkin epänormaali? Lastentarhan opettaja ei olisi huolissaan, mutta minä olen.\nklo 17:29 | 23.10.2008\nOsaako kuitenkin leikkiä/ylläpitää leikkiä sitten, jos on sellaiseen päässyt mukaan?\nJos osaa, älä yhtään murehdi. Autismikirjoon kuuluvat sosiaalisten taitojen häiriöt näkyvät kattavammin eli esim. as-lapsi ei osaa ylläpitää leikkiä eikä ymmärrä roolileikkejä kovinkaan hyvin.\nKannattaa muistaa, että roolileikkejä/vuorovaikutteisia leikkejä lapset muutoinkin oppivat vasta n. kolmevuotiaana, pojat vieläpä hitaammin.\nJa jos lapsi on ujo/uusi ryhmässä, on kyllä aika vaikeaa päästä leikkiin mukaan. Esim. tytöt tuppaavat leikkimään vain pareittain ja vaatii melkoista pelisilmää löytää joku leikkikaveri.\nHoitaja on oikeasti ihan pölö eikä ammattinsa tasalla, jos ei yhtään lasta auta. Ihan kiukuttaa, jos tosiaan on kieltäytynyt auttamasta. Hänelle hitto vie MAKSETAAN siitä, että opettaa lapsille sosiaalisia taitoja!\nklo 17:30 | 23.10.2008\naika pienihän hän vielä on. mutta totta on, että tilanteita voi harjoitella lapsen kanssa kotonakin. neuvot ihan kädestä pitäen, mitä voi sanoa, jos haluaa leikkiä jonkun kanssa.\naika rohkea veto lapselta kuitenkin kysyä hoitajalta, en ymmärrä ihan, miksei hoitaja voinut olla mukana.\nklo 17:54 | 23.10.2008\n(oikein etusormi ojossa), että lastentarhassa nimenomaan harjoitellaan sosiaalisia taitoja. Se on päiväkodin päätavoite. Ja juuri sitä olisi hoitajan pitänyt ap:n lapselle opettaa: miten otetaan kontakti, miten pyydetään leikkiseuraa, missä vaiheessa kannattaa pyytää pääsyä leikkiin jne.\nKuulitko muuten hoitajalta itseltään, että hän oli kieltäytynyt auttamasta lastasi? Vai lapsesiko kertoi?\nJoka tapauksessa ottaisin asian esille päiväkodissa ja pyytäisin lapselle opastusta ja tukea, jotta hän OPPISI, miten leikkiin pyydetään ja päästään.\nklo 18:16 | 23.10.2008\nJuttelehan uudestaan sen pk:n johtajan kanssa ja tähdennä, että JOS lapsesi ei osaa aloittaa leikkiä, sitä pitää hänelle kädestä pitäen opettaa. Jos vielä inttää vastaan, ota yhteyttä päivähoitopiirin johtoon - se nimittäin aivan oikeasti on päiväkodin perustehtäviä.\nEi siis paapoa tai ylisuojella tai jatkuvasti kädestä pitäen huolehtia vain yhdestä lapsesta - siihen ei tietenkään ole resursseja. Mutta JOS lapsi itse pyytää tukea ja vanhemmat toivovat apua, niin sitä pitää pyrkiä järjestämään edes mahdollisuuksien mukaan.\nOn hyvinkin totta, että monasti päiväkodista tulee hurjan hitaasti kotiin tietoja mistään ikävästä. Haluavat ensin olla varmoja asiasta ja arkailevat kertoa ikäviä asioita (osalla vanhemmista kova denfenssi päällä, eivät HALUA kuulla mitään negatiivista).\nAsiaa kannattaa nyt seurata. Olennaista on, osaako lapsi leikkiä, kun on saanut kontaktin solmittua ja leikin alkuun. Kuten sanoin, vakavammat ongelmat näkyvät koko leikkiprosessissa, eivät ainoastaan leikkiin pääsemisessä.\naluksi väärin hoitajaksi.\nLapsi itse on sitä mieltä, että hänellä on kavereita ja yksi oikein hyvä kaveri, jonka kanssa kuulemma lapsi ei juuri ollenkaan leiki.\nMielestäni on kummallista, ettei minulle ole kerrottu aiemmin, ettei lapseni osaa leikkiä muiden kanssa.\nklo 17:45 | 23.10.2008\noli leikkikaveri ja auttoivat ujompia leikkiin toisten kanssa. Esim. kaksi lasta laitettiin yhdessä leikkimään nukkekodilla, toiset johonkin toiseen leikkiin. Eskarissa näitä järjestelyjä tehtiin paljonkin, koska siellä oli kiusaamista ja tyttäreni tuli uutena ryhmään (häntä ei kiusattu). Kannattaisko keskustella hoitajien ja johtajan kanssa vielä?\nklo 17:57 | 23.10.2008\nklo 17:32 | 23.10.2008\nPäiväkodin ryhmä on kyllä vanha tuttu ja kaverit tuttuja. Siellä on vähän jonkinlaista kolmiodraamaa eli yksi jää aina ulkopuolelle. Itse olen vaan paukuttanut lapselle, että kaikki pitää ottaa mukaan ja nyt kun on sen sisäistänyt jää itse ulkopuolelle, kun sanoo leikissä, että muutkin saavat tulla mukaan. Johtajan mielestä saavat itse selvittää välinsä.\nLapsi leikkii itsekseen kaikenlaisia mielikuvitusleikkejä ja osaa siis leikkiä.\nNo en olisi huolissaan.\nMielestäni sitä pyytämistä mukaan leikkiin\nPystyy oppimaan myöhemminkin.\nToki sitä voi opettaa ja lapsi muutenkin haluis leikkiä.\nVoit kestustella hoitajan kanssa jos huolestuttaa.\nSen voi oppia myös iän myötä(kin)


Jatkoimme Akavan Erityisalojen palvelukyselyn vastausaikaa - Akavan Erityisalat\nJatkoimme Akavan Erityisalojen palvelukyselyn vastausaikaa\nJäsen, vastaathan sähköpostitse tulleeseen kyselyyn viimeistään 13.8. Joka vastauksesta lahjoitamme 0,5 euroa SASKille.\nPalvelukyselymme jäsenille on avoinna 13. elokuuta saakka. Vastaamalla kyselyyn vaikutat oman ammattiliittosi, Akavan Erityisalojen toimintaan, palveluihin ja jäsenetuihin.\nKesäkuussa lähetetystä kyselylinkistä on muistutettu sähköpostitse tänään. Mikäli olet jo ehtinyt vastata, suuret kiitokset siitä!\nArvomme yhteystietonsa jättäneiden kesken kolme 1 00 euron Superlahjakorttia. Jokaisesta vastauksesta lahjoitamme 0,5 euroa Suomen Ammattiliittojen Solidaarisuuskeskukselle SASKille, joka tekee työtä ihmisarvoisten työolojen puolesta kehittyvissä maissa. Akavan Erityisalat on SASKin jäsen.


Klassisesti Abiskoon - Suomen Latu\nSuomen Ladun markkinointikoordinaattori Päivi Purola, 60, osallistui perinteiseen Fjällräven Classic -tapahtumaan Ruotsin tunturimaisemissa elokuun alussa.\nPäivi Purola vaellusparinsa Jenni Kääriäisen kanssa maalissa./Kuvat: Jenni Kääriäinen\nRetkeilymerkki Fjällrävenin nimeä kantavaan, vuosittaiseen vaellustapahtumaan otetaan mukaan peräti 2 000 osallistujaa. Tapahtuma myydään kuitenkin käytännössä loppuun muutamassa päivässä, joten tulijoita olisi enemmänkin.\nVaellustapahtuman reitti kulkee etelästä Nikkaluoktan kylästä pohjoiseen Abiskon Fjällstationille, osin kuuluisaa Kungsleden-reittiä pitkin. Matkaa kertyi GPS-laitteen mukaan Päivin telttaryhmälle yhteensä 120 kilometriä.\nTapahtuman nuorin osallistuja oli 11-vuotias ja vanhin 73. Kyseessä on siis matkasta ja olosuhteista huolimatta kaikenikäisille sopiva tapahtuma.\nPäivi ei ollut ensimmäistä kertaa erämaan armoilla, mutta viimeisimmästä telttavaelluksesta oli kulunut jo vuosia.\nPerille kuitenkin päästiin 82 tunnin ja 9 minuutin jälkeen.\nMinkälainen kokemus Fjällräven Classic ensikertalaiselle oli?\n”Jännitti, miten pärjään ja jaksan, sillä telttavaellus ei ole suosikkiharrastuksiani. Mutta kun oli mahdollisuus osallistua Fjällräven Classic -tapahtumaan, päätin testata venyvyyteni. Olen tosi ylpeä, kun pärjäsin.”\nMikä oli reissussa parasta?\n”Oli hauska vaeltaa tunturialueella, jossa sai yöpyä juuri siellä, mihin telttansa halusi pystyttää. Oli myös ilo jutella kanssavaeltajien kanssa. Polulla ei kuitenkaan ollut ruuhkaa.\nYövyimme aina tunturipuron vieressä, jotta vaelluspäivän jälkeen pääsi virkistäytymään erämaan omalle ’spa-osastolle’.\nOsallistumismaksuun sisältyivät kuivamuonat sekä yllätysherkkuja matkan varrella. Eväshetki upeissa maisemissa oli herkullinen elämys.\nNyt nimet Kebnekaise, Singi, Sälka, Tjäktja, Alesjaure ja Kieron ovat tuttuja. Ja jos haluan tulla uudestaan, niin tiedän, että monessa paikassa on Sverige Turistföreningen palveluita, joista myös Suomen Ladun jäsenet saavat alennusta.”\nOliko reissussa haasteita?\n”Reitin kerrotaan olevan 110 km pitkä, ja aikaa suoriutua siitä on viikko. Monet kuitenkin suorittavat sen. Tänä vuonna reilusta 2 000 osallistujasta 97 prosenttia suoriutui maaliin.\nPitkä päivämatka, 30 km, ja vaellus 19 kilon rinkan kanssa jännittivät: mitä jos romahdan? ”\nMitä vinkkejä antaisit henkilölle, joka suunnittelee osallistumista tapahtumaan?\n”Kannattaa osallistua, mutta miettiä tarkkaan varusteet, ettei turhaan kanna liikakiloja mukanaan. Tapahtuman myötä pääsee turvallisesti tutustumaan yhteen upeimmista reiteistä, joissa olen patikoinut!”\nSivu tulostettu osoitteesta: https://www.suomenlatu.fi/uutiset/ulkoile/2015/klassisesti-abiskoon.html


Muusapuudeli: Suunnitelmia ja ajatuksia..\nSuunnitelmia ja ajatuksia..\nKesä ja turkkihuolto:\nSe on kesä kohta ja me tahdotaan uida. Piitulla on PALJON karvaa. Karva takkuaa älyttömästi. Me tahdotaan karvasta eroon. MUTTA. Näyttelyt. Ei se pärjää kumminkaan. Entä jos pärjäisikin? Mut en mä hankkinu näyttelykoiraa, ei se oo meidän juttu. Mut miks meillä on joka kerta siellä niin kivaa?\nNo mutta jos mä jätän sille ne hitaimmin kasvavat kohdat vielä pitkiksi eli tukan, korvat, niskan.. Sit voi olla pieni mahdollisuus saada vielä joskus hyvä continental. Miten trimmata ne kauniiksi kynimättä kuitenkaan liikaa? Ja onhan niissäkin hoitamista, kun me tahdotaan helppo kesäturkki! Uidessa se kastuu ja joka kerta on puunattava ja puleerattava. Ja jos me halutaan uida joka päivä?\nMansetit on kivat. Niissä kulkeutuu lenkeiltä mukana koko metsä. Mut ne on niin kivat. Kaljulla näkyy ankkajalat. Ja ne sanoo, et kintereihin kasvaa myös hitaasti karva. Mut kurakelillä ne on vihonviimeset. Ei me haluta pitää niitä. Mut mä haluan kuitenkin! On ne vaan niin kivat.\nKokokalju ois myös nasta. Ja voi puudelin viedä kehään terrierissäkin. Selestekin valioitui terrierissä. Piitu ei valioidu varmaan koskaan.\nNiin miksi, miksi mä uhraan ajatustakaan ton turkin säästämiselle?\nPiitun korvat haisee. Niissä on varmaan hiivaa. Hyi. Putsattu ja nypitty on, ei auta. Kokemattomana suuren tuntemattoman edessä. Menemme loppuviikosta lääkärisedän tutkittavaksi. Joudumme varmaan pohtimaan piakkoin ruokinta-asiaa uudemman kerran. Hiivakorva ei hyvä korva.\nKyolicin syöttäminen aloitetaan punkkien kiusaksi. Juoksuja ei olla aloitettu.\nMeillä on nyt kickbike. Se on pyöräkellarissa vaan yksin. Hankkikaamme loistavat valjaat juoksuun ja aloittakaamme uusi harrastus.\nKeskitymme kesäkuun ajan täysillä agilityyn. Kotitreeneihin ohjelmaksi takaakiertoa, paikallaoloja, kontakteja (mietintämyssyyn sopiva alusta takajaloille).\nNäyttelyt. Yksi enää. Ympyrä sulkeutukoon Orivedelle. Puudelierkkariin menenkin turistiksi. Otan kameran mukaan ja paljon rahaa.\nPiitu tykkää juosta, ootteko huomannu? Se myös lähtee jäniksen ja peuran perään, oon huomannu. Lähdetään kokeilee ratajuoksua Tuomarinkartanoon. City-Puudelit järkkää.\n- Valjaat kickbikeiluun\n- lasten hanskoille tarkoitettu klipsikiinnitysjuttu (numerolappupidikkeeksi)\n- uusi panta, tai kaksi (koska mä TARVIIIIIN!)\n- sadetta pitävä hyvä ja laadukas takki viimeistään syksyksi (kyllä mä vielä jostain metsästän sen W-Woolin myyjän ja sen ihanan ihanan takin, jota sovitettiin Lahden näyttelyssä!)\nTunnisteet: Agility, Näyttelyt, Ostoskori, Pohdintaa, Terveys, Trimmaus ja turkkihuolto\nVeera 15. toukokuuta 2013 klo 8.42\nHukka on kalju jo viidettä kesää. Suosittelen. :) On todellakin helppo! Mulla on enemmänkin ongelma se talviturkki, kun ei voi pitää lyhyenä ja ei yksinkertasesti oo aikaa harjailla jatkuvasti, niin Hukka on sitten täynnä takkkua keväällä, kun taas kaljutetaan.\nHukalla oli monta kertaa hiivaa ja korvat tulehtunu, mutta eipä oo enää. Aiemmmin meni jotain kallista eläinkaupan ruokaa, mutta halpa Jahti&Vahti peittoaa sen mennen tullen, eipä oo enää ollu korvat kipeet! (Kutiaa kyllä, kun on niin täynnä karvaa...)\nLelle 15. toukokuuta 2013 klo 20.05\nJuu no katotaan kuinka turkin käy. Kyl ne hermot tohon jossain kohtaa menee :D Tänäänki lenkillä löyty joku yks lätäkkö ja peli menetetty. Nyt on kotona kurakorva ja mansetit ihan ällöt myös. Niin oli kova nälkä mulla ja kiirus, että huolto minimaalista. Mut sen minkä taakseen jättää, sen edestään löytää..\nEtkö nypi Hukan korvia? Piitullakin kasvaa aika syvälläkin korvakäytävässä karvaa ja vaikee nyppiä nyt kun ne on vielä kipeetkin :S\nTota Jahti&Vahtia on kyllä monella taholla kehuttu kovasti. En tiiä pitäskö koittaa Piitullekin..\nVeera 20. toukokuuta 2013 klo 15.52\nPitäishän ne nyppiä useinkin, mutta kun aika on niin vähissä. Mulla menee koko hitsin päivä siihen, että saan pidettyä itseni ja lapset hengissä siihen asti, että ne voi heittää nukkumaan, etten päivällä ehdi ja illalla oon ihan totaalisen poikki. Tää aikahan ei tästä lisäänny yhtään kun syksyllä alkaa päiväkotiarki lapsilla ja mulla opiskelut, että saa nähdä miten sitten käy. :/ Hukalta on nypitetty korvia eläinlääkärillä, ne ehtii kasvaa aina niin pitkiksi (ja kipeiksi) etten itse raaski niitä nyppiä, saavat rauhottaa sen ja nyppivät. Vähemmän tuskaa koiralle ja omistajalle, mutta suunnaton tuska omistajan pankkitilille...\nLelle 20. toukokuuta 2013 klo 21.00\nAivan. Arki lasten kanssa on usein kiireistä. Mullahan ei oo tässä yksin elellessä muuta kuin aikaa. Miestäkään ei oo enää viikonloppuisin aikaa viemässä :D\nAnonyymi 2. syyskuuta 2013 klo 19.17\nOnko Piitulla ollut paljon korvaongelmia? Jos tulehduksia saa pelätä, niin kannattaa kokeilla Anivox korvahuuhdetta! Moni ell suosittelee sitä korvatulehdusoireisiin ja moni tuttu kertonut sen parantaneen tulehduksen ilman lääkärireissua!\nVoi(ja kannattaa) käyttää ennaltaehkäisevästi, ja tosiaan auttaa tulehduksissakin!\nLelle 2. syyskuuta 2013 klo 19.55\nKorvat jonkin verran möhnii. Lääkärisetä hoitanut kerran korvapunkin, ei kuulemma ollut hiivaa, eikä tulehdusta.\nKiitos vinkistä, ostetaan seuraavaksi kokeiluun Anivoxia!


Lasinkeräilijän Blogi: Lahden Antiikki- ja Keräilymessut viikonloppuna\nKuva on kevään 2017 Lahden antiikki- ja\nViime vuosina kevään Lahden antiikki- ja keräilymessut Jokimaan ravikeskuksessa on järjestetty pääsiäisenä. Tänä vuonna Keräilykuumeen Lahden tapahtuma järjestetään kuitenkin jo maaliskuun ensimmäisenä viikonloppuna. Pääsiäisenä Jokimaan ravikeskuksessa ravataan raveja, joten antiikkitapahtuman ajankohtaa aikaistettiin.\nTällä kertaa Lahteen on saapumassa lähes 50 osastolle suomalaisia ja virolaisia kauppiaita. Lasinkeräilijöitä hellitään hyvätasoisella käyttö-, keräily- ja taidelasin tarjonnalla. Jokimaalla nähdään totuttuun tapaan lukuisia tuttuja lasikauppiaita, sekä muutamia uusia lasiesineistöön keskittyneitä myyjiä.\nTarjolla mm. lasia, posliinia, keittiöantiikkia, pienkalusteita, valaisimia, postikortteja, rahoja, merkkejä, tekstiilejä, kirjoja, keräilyleluja, hopeaa, koruja, ym. wanhaa ja nostalgista.\nAlueella on runsaasti maksutonta pysäköintitilaa.\nLahden Antiikki- ja Keräilymessut Jokimaan ravikeskus, Toto-halli, Jokimaankatu 6, Lahti. Avoinna yleisölle 3. - 4.3. lauantaina ja sunnuntaina kello 10 - 16.\nLisätietoja tapahtumasta ja muut tulevat Keräilykuume antiikki- ja keräilytapahtumat osoitteesta:


Parjasen sukuseuran neljäs sukukokous pidettiin 17. heinäkuuta 2004 Turun Forum Marinumissa. Mukana oli kaikkiaan 48 suvun jäsentä. Päävierailukohteena oli fregatti Suomen Joutsen, jonka kolmella purjehduksella suvun edesmennyt päämies Väinö Parjanen oli ollut mukana.\nEnsimmäistä kertaa sukukokoukseen järjestettiin yhteiskuljetus, joka lähti Lappeenrannasta ja kulki Luumäen ja Kouvolan kautta. Mukana oli 26 henkeä, joista seitsemän lasta. Loput 14 aikuista ja 8 lasta tulivat suoraan Turkuun.\nLisää Turun kokouksesta\nSukukokouksen osallistujat kokoontuivat ryhmäkuvaan. Taustalla Suomen Joutsen, johon suvun edesmenneellä päämiehellä Väinö Parjasella oli ollut pesti kolmella purjehduksella vuosina 1933–1936. (linkki isompaan kuvaan)


PS-nuorten Sebastian Tynkkyselle syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan\n11.11.2016 klo 10:11 (muokattu 12.11.2016 klo 5:59 )\nKyse on islam-kirjoituksista Facebookissa.\nPerussuomalaisten nuorten puheenjohtaja Sebastian Tynkkynen on saanut syytteen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta.\non asettanut Perussuomalaiset Nuoret ry:n puheenjohtajan Sebastian Tynkkysen syytteeseen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta.\nSyytteet koskevat Tynkkysen Facebook-sivullaan julkaisemia islaminuskoisia ihmisiä ja islamin uskontoa käsitteleviä kirjoituksia. Tynkkysen epäillään niissä eri tavoin uhanneen, panetelleen ja solvanneen islaminuskoa tunnustavaa ihmisryhmää heidän uskontonsa perusteella sekä loukkaamistarkoituksessa herjanneen ja häpäisseen muslimien pyhinä pitämiä asioita.\nTynkkynen on kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin. Hän on kertonut, että tarkoitus on ollut vaikuttaa poliittisesti ja puolustaa länsimaisia arvoja.\nApulaisvaltakunnansyyttäjä katsoo, ettei julkiseen keskusteluun osallistuvan poliitikon sananvapauteen kuulu oikeutta vihapuheeseen, joka kohdistuu yleisesti kaikkiin muslimeihin ja heidän pyhinä pitämiinsä asioihin.\nPuhe on omiaan herättämään halveksuntaa ja jopa uskonnolliseen suvaitsemattomuuteen perustuvaa vihaa islaminuskoista ihmisryhmää kohtaan.\nAsian syyteharkinnan on tehnyt apulaisvaltakunnansyyttäjä, koska kysymyksessä on sananvapauden käyttämiseen joukkoviestinnässä liittyvä rikosepäily. Syyte käsitellään aikanaan Oulun käräjäoikeudessa, jossa apulaisvaltakunnansyyttäjän määräämää syytettä ajaa kihlakunnansyyttäjä.\nEsitutkinta-aineisto tulee julkiseksi, kun asia on ollut oikeudessa esillä, ellei käräjäoikeus toisin määrää.\nJuttua muokattu 11.11.2016 kello 10.26: otsikkoa päivitetty.


Käytetty Samsung Galaxy S20 FE (4G) älypuhelin netistä | Halpis.fi\nSamsung Galaxy S20 FE (4G), pinkki\nSamsung Galaxy S20 FE (4G) on tarkoitettu sinulle, joka haluat puhelimeltasi kaiken. Puhelimessa on 6,5 tuuman FULL HD + -näyttö, joka täyttää lähes koko puhelimen etuosan. Sinulla on tilaa pelata, katsoa videoita tai ottaa videopuheluita. Näyttö esittää värit kirkkaina ja sen päivitystaajuuden ansiosta pelit eivät pätki ja esimerkiksi sovellusten välillä vaihtaminen on sujuvaa.\nPuhelimen takana oleva kolmoiskamera mahdollistaa jopa 30-kertaisen zoomaamisen haluttuun kohteeseen. Kamerat ovat laadukkaita ja voit ottaa helposti kuvia, joihin et tarvitse edes mitään filttereitä. Yökuvaus onnistuu helposti, sillä puhelimen tekoäly ja kameroiden teknologia mahdollistavat hämärässä useiden kuvien ottamisen ja näiden kuvien yhdistämisen yhdeksi otokseksi. Näin kuvasi onnistuvat myös hämärässä!\nPuhelimessa on suuri akku, joka kestää helposti päivän, vaikka käyttäisit puhelintasi paljon. Puhelimessa on nimittäin tekoälyä, joka auttaa säästämään virtaa ja voit käyttää sitä kun tarvitset eniten virtaa. Mikäli akku pääsee kuitenkin loppumaan, saat sen pikalatauksella nopeasti taas toimintavalmiiksi.\nMerkki ja malli: Samsung Galaxy S20 FE (4G)\nMitat: 159,8 x 74,5 x 8,4 mm\nDual SIM ominaisuus (nanoSIM), tukee myös eSIM-korttia\nNäyttö: 6,5 tuumainen Super Amoled kosketusnäyttö, jossa 1080 x 2400 resoluutio (FULL HD +)\nSuomenkielinen Android -käyttöjärjestelmä\nProsessori: Samsung Exynos 990 -prosessori, joka on puhelinmaailman tehokkaimpia prosessoreita\nTakana on 12 MP + 12 MP + 8 MP kolmoiskamera, videokuvaus 4K-tarkkuudella ja 30-kertaisella zoomilla ja automaattirakennuksella, LED-salamavalo\nUSB 3.1 C tyypin USB liitin\nHUOM! Ei 3,5 mm mini-jack -liitintä\nNäytön alla sormenjälkitunnistin, kasvojen tunnistus\n4500 mAh akku, joka tukee pikalatausta ja langatonta latausta\nIP68 määritelty, eli pölyä ja vettä hylkivä


Hotellit Azcuénaga | Hotellitarjoukset | Hotels.com\nHotellit – Azcuénaga\nEtsi hotelleja kohteessa Azcuénaga\nNäytä kohteen Azcuénaga hotellit kartalla\nEtsitkö hotellia kohteessa Azcuénaga?\nHotels.com voi auttaa sinua löytämään parhaat hotellit kohteessa Azcuénaga.\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen kohteesta Azcuénaga, Argentiina, sillä avullamme voit verrata eri hotelleja helposti (mukaan lukien suositut ketjuhotellit). Tällä hetkellä kohteen Azcuénaga suosituin hotelli on Posada de la Plaza. Sinne on tehty 5 varausta edellisen tunnin aikana.\nKun varaat yöpymisen Hotels.comin kautta, voit myös ansaita ilmaisia palkintoöitä liittymällä Hotels.com Rewards -kanta-asiakasohjelmaan. Ohjelma on ilmainen, ja liittymiseen menee vain kaksi minuuttia, ja kun olet yöpynyt 10 yötä, saat 1 palkintoyön ilmaiseksi*. Joten viikonloppumatka kohteeseen Azcuénaga voi olla ensimmäinen askel kohti ilmaista hotelliyötä.\nMiksi kannattaa varata majoitus kohteessa Azcuénaga Hotels.comilta?\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen mihin tahansa tarkoitukseen. Löydät palvelustamme 5 hotellia kohteessa Azcuénaga. Vertaile hotelleja nopean ja helpon hotellihaun avulla. Voit myös rajoittaa hakutuloksia näillä ehdoilla:\n- kohteen Azcuénaga alueet\n- kohteen Azcuénaga nähtävyydet\n- 32 Hotels.com-asiakkaiden arvostelua yöpymisestä kohteessa Azcuénaga\n- saatavilla olevat päivät - tarkat tiedot ja kuvat - tarkat kartat, joista näet hotellien sijainnit sekä lähimmät julkisen liikenteen palvelut ja turistinähtävyydet kohteessa Azcuénaga.


Dugges Hopblack, Alkon käsityöoluet ja jääkiekko | Kaunis humala\nTuliainen Tukholmasta päätyi pronssijuomaksi. Jäi mainio maku suuhun sekä tästä että matsista. Mutta jäipä sellainenkin tunne, että Ruotsi on edellä, paitsi jääkiekossa, myös oluenpanossa.\nIhan ensin Hopblack: Järkyttävän mahtava humalanleuhahdus, heti kun pullon kilauttaa auki. Lasissa liki läpeensä mustaa, vaahto tulee mukavaksi, hiukka tuhkanvaaleaksi kasaksi.\nJa maku pitää tuoksun lupauksen. Humala jytisee leveältä ja pitkään, samaan aikaan Hietanen ratkaisee matsin: 3-0. Ruotsalaisen oluessa on niin raju humalointi, että kylmänä ei erotu kuin hiukka paahteisuutta pistelevän mäntyisen humala-aromivyöryn ja katkeron lisäksi. No, ehkä hiukka sitruunaista hapanimelyyttä, joka tulee juoman lämmetessä pintaan hieman enemmän. Maku loivenee jälkimauksi hiljalleen, humalankirvellys pysyy mukavasti, greipinkuorta hieman mukaan.\nHopblack on ritisevän tuore ja raikas olut. Suoraviivainen ja raisu, mutta eittämättä loistelias olut.\nSiis enemmän kuin Ruotsin lätkäjengi olympiaturnauksessa toistaiseksi. Itse turnaus on ollut vähän vaisu, kuten – pakko sanoa tämän ruotsalaisen täysosuman jälkeen viimeistään – myös Alkon käsityöläisolutvalikoima. Okei, en ole maistanut hetikään kaikkia, etenkin Presidenttisahdin maistamattomuus lienee puute. Mutta kyllä tästä sellainen fiilis jäi, etteivät mukana olleet panimot saaneet ihan parastaan irti.\nEsimerkiksi Vakka-Suomella on Kahvistouttia parempia oluita valikoimissaan, näistä kenties mainioin on Wehnäbock, joka on myös selvästi edullisempaa. Tai sitten Beer Hunter’s, jonka loisteliaasta Mufloni-sarjasta Keripukki oli ensimmäinen pettymys. Pieni, mutta kuitenkin.\nKäsityöläisolutvalikoiman ongelma siis oli se, ettei siinä päästy huippusuoritukseen, eikä kaikin paikoin edes hyvään normaalisuoritukseen – urheilujournalismin kieltä käyttääksemme. Suomen laatuolutpanimoskene on jo sen verran vakiintunut ja taitonsa osoittanut, että siihen hintaan, jolla Alko oluita myi, on saatava huippulaatua. Suomalaistasoituksen ajat ovat takana.\nJa aivan samoin kuin jääkiekossa, Suomi on oluenpanemisessa – panimoiden ja tuotteiden määrässä, kuten myös niiden valikoimassa alkoholimonopolissa – lähtökohtaisesti alakynnessä Ruotsiin verrattuna. Mutta aivan kuten jääkiekossa, huippusuorituksella Suomi matsaa ihan tasaisesti Ruotsin kanssa ja voittaakin välillä. Juurikin joku Wehnäbock tai vaikka Muflonin CCCCC ovat esimerkkejä siitä, että voidaan lähteä tasaisella kokeilemaan ruotsalaisten tai vaikka keiden muiden tahansa kanssa.\nSiksipä onkin pieni järkytys, miten pahasti Hopblack pesee koko Alkon käsityöläisvalikoiman. Mutta – urheilukliseillä – aikaa on ja tästä on hyvä lähteä parantamaan oman vahvan pelin kautta.\nWritten by Sammeli Heikkinen Posted in Oluet\tTagged with Dugges Ale- & Porterbryggeri, IPA


Hopeinen Nimiriipus Sydänkehyksellä | Nimikoruni\nKirjoita kaiverrus (Max 9 kirjainta):\nHurmaava Hopeinen Nimiriipus Sydänkehyksellä, jonka sirot ja koristeelliset sydänkehykset antavavat mille tahansa haluamallesi nimelle tai sanalle erityisaseman. Kaunis ja elegantti lahja ilahduttamaan rakastasi tai itseäsi!\nSekä koru että siihen kuuluva Ankkuriketju ovat 0.925 sterlingHopea. Lisää kauniita sydänkoruja löytyy sydänkorut- valikoimasta.\nTämän korun riipus muodostuu yhdestä nimestä tai sanasta sydänkehyksissä.\nMitat: 30 x 25 mm\nHyvä tuote hintalaatu suhteeltaan😊


Edessä moottoripyöräkesä | teamcustom.org\nKun kevät tulee ja räystäät alkavat tippua vettä, hiipii monen mieleen moottoripyöräkuume. Moottoripyöräliikkeet alkavat vetää puoleensa, samoin kuin ’Myytävänä käytetty moottoripyörä’-ilmoituksetkin. Osti sitten uuden tai käytetyn, on moottoripyörän ostaminen suhteellisen iso investointi.\nKannattaa myös muistaa, että moottoripyörän lisäksi rahaa menee varusteisiin, esimerkiksi kypärään, ajopukuun, -hanskoihin, ja -saappaisiin, selkäsuojaan sekä niskatukeen. Näistä ei kannata tinkiä, sillä onnettomuustilanteessa ne pelastavat halvaantumiselta tai hengenmenolta.\nPieniä summia säästöön ja eroon vanhasta tavarasta\nSäästäminen on tapa, joka kannattaa ottaa käyttöön. Säännöllisestä palkasta on hyvä laittaa pieni summa sivuun joka kuukausi, ihan vain odottamattomia tilanteita tai sitten moottoripyöräunelmaa varten. Rahaa saattaa olla kiinni myös käyttämättöminä lojuvissa tavaroissa, kuten tennismailoissa, joita ei ikinä käytetä tai perinnöksi saadussa piirongissa.\nOsta pyörä käytettynä\nKäytetyn pyörän voi ostaa joko yksityishenkilöltä tai liikkeestä. Yksityishenkilöltä ostaessa ovat hinnat yleensä halvemmat ja entiseltä omistajalta voi kysyä tietoja pyörän historiasta ja saada hyviä vinkkejä juuri tästä pyöräyksilöstä. Täytyy kuitenkin muistaa, että yksityishenkilöltä ostettaessa ei voimassa ole minkäänlaista takuuta eikä myöskään kuluttajansuoja ole voimassa.\nJos ostaa käytetyn pyörän liikkeestä, saattaa siitä joutua maksamaan hieman enemmän. On kuitenkin tapoja, joilla voi hilata hintaa alaspäin tai maksaa osissa. Monet liikkeet antavat mahdollisuuden ostaa moottoripyörä rahoituksella tai he ottavat vanhan moottoripyörän vaihdossa. Myös moottorikelkat, mönkijät ja veneet otetaan usein vastaan vaihdossa. Ja jos ostaa ajovarusteet samasta liikkeestä moottoripyöräkaupan yhteydessä, voi niiden hintaa tinkiä alaspäin.\nLiikkeestä ostetulla käytetyllä moottoripyörällä on myös takuu tai ainakin kuluttajasuojalain mukainen kuuden kuukauden turva.\nPyörän ostoon voi hankkia rahaa myös pelaamalla, casino kutsuu monen eri nettipelin muodossa. On onnenpeli sitten slotit, pokeri tai ruletti, voi pyöräunelma tulla todeksi hetkessä. Kannattaa kuitenkin asettaa itselleen pelibudjetti, ettei tule pelanneeksi itseään takaisin alkutilanteeseen.\nUuden pyörän voi myös rahoittaa ottamalla lainaa. Lainalaskuri kertoo helposti kuukausilyhennysten suuruuden ja oli kyseessä sitten pikavippi, joustoluotto tai kulutusluotto, kannattaa tutustua lainan ehtoihin ja korkoihin huolella.


SUOMI ON SUURI MIELISAIRAALA.\nElokuu 25, 2019, 12:57:16 ap\nKirjoittaja Aihe: SUOMI ON SUURI MIELISAIRAALA. (Luettu 264 kertaa)\n« : Heinäkuu 09, 2018, 06:36:21 ip »\nJotain on sata varmasti vinossa, kun ihmisiä ei saa heräämään todellisuuteen millään opilla, yrittipä sitä kuka tahansa !!!\n[/Vaikuttaa vahvasti siltä, että Suomen valtionjohto on presidenttiä myöten sitä mieltä, että oma kansa kelpaa "tykinruuaksi" ja poliitikkojen palkanmaksajaksi, mutta muuta arvoa kansalaisille ei taida johtajille olla.\nVs: SUOMI ON SUURI MIELISAIRAALA.\n« Vastaus #1 : Heinäkuu 11, 2018, 02:13:54 ip »\nKenellä on oikeus ilmaista itseään? Saavatko poliitikko ja virkamies valehdella kansalaisille?\nSuomi ON ahdasmielisten taiteilijoiden, poliitikkojen, toimittajien ja tuomareiden maa, jossa kansalaisten perusoikeuksia pyritään toistuvasti polkemaan poliitikkojen, tuomioistuinlaitoksen ja valtamedian johdolla sekä taidepiirien harjoittamilla hiljaisilla tai äänekkäillä painostustoimilla.\n[/Luulevatko nämä ihan oikeasti saavansa meidät luovuttamaan tuolla epätoivoisella sensuurilla??\n« Viimeksi muokattu: Heinäkuu 11, 2018, 02:24:31 ip kirjoittanut sylettää !!! »\n« Vastaus #2 : Tammikuu 29, 2019, 10:29:10 ip »\nMissä mentiiin vikaan, kun Suomessa vanhuksia ja hoidon tarpeessa olevia voidaan pitää vapaana riistana?\nVarmaankin siinä, kun arvopresidentiksi itsensä brändänneelle valtion päämiehelle on tärkeämpää päästä lapsivaimonsa, poikansa ja koiransa kanssa lööppeihin, kuin puoltaa ikäihmistemme oikeuksia. Ja todellakin siinä vaiheessa virhe oli suuri, kun pääministeriksi nimettiin herra, jolla selkeät bisnestavoitteet käyvät yli kansan hyvinvoinnin.\n[/[Suomalaiset luottavat nykyiseen sote-järjestelmään\nMihinkäs suomalainen ei luottaisi ?? Maailman helpoimmin kusetettava kansa !!!


Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi 26.04.2011, 10:43\nViritetty mopo on aina turvallisuusriski. Lähes joka kolmannessa kuolemaan johtaneessa mopo-onnettomuudessa mopo on ollut viritetty. Mopon nopeuden lisäys kasvattaa jarrutusmatkaa huimasti: nopeuden kaksinkertaistuessa jarrutusmatka nelinkertaistuu. Vauhdin huumasta haaveillessa kannattaa muistaa, että kiinnijäämisen lisäksi pelissä voi olla myös oma elämä. Virityksestä voi tulla kallis lasku ...\nRiista- ja kalatalouden tutkimuslaitos 26.04.2011, 09:39\nRiista- ja kalatalouden tutkimuslaitos istuttaa keväällä 2011 noin 189 000 lohen, järvilohen ja meritaimenen 1-vuotiasta poikasta sekä noin 598 000 vaelluspoikasta. Istutusten tarkoituksena on sekä säilyttää ja elvyttää uhanalaisia kalakantoja että turvata kalastusmahdollisuuksia. Istutusten aikataulu, istutuspaikat ja määrät: Selkä- ja Saaristomeri sekä Suomenlahti huhti-toukokuu: lohen...\nSamsung Electronics Nordic 21.04.2011, 10:00\nSamsung on tuonut Suomeen ”Interactive Design Showcase” -näyttelynsä, joka on esillä Designmuseossa Helsingissä osana Korean Design -näyttelykokonaisuutta. – Samsungin Lontoossa sijaitseva Samsung Corporate Design Centre toimii jatkuvassa vuorovaikutuksessa taiteilijoiden kanssa. Nyt Helsingissä esillä oleva näyttely on rakennettu yhteistyössä korealaisten videotaiteilijoiden kanssa ja teoksissa...\nSuomen luonnonsuojeluliitto 21.04.2011, 09:39\nSuomen luonnonsuojeluliiton mitali on luovutettu Rovaniemellä 20.4. muoniolaiselle Markku Kuortille. Kuortti on tunnettu erityisesti pohjoisen metsäluonnon puolustajana. Hän on toiminut Suomen luonnonsuojeluliiton valtuuston puheenjohtajana vuosina 2007–2010.Suomen luonnonsuojeluliiton mitali on liiton korkein huomionosoitus, joka myönnetään ansioituneelle ympäristötoimijalle. Kuortille on...\nMetsätalous Työelämä Ympäristö ja luonto\nPalokan Prisman laajennus käynnistyy\nKeskimaa Osk 21.04.2011, 09:15\nKeskimaa Osk:n Palokan Prisman laajennustyöt käynnistyvät vapun jälkeen. Prisma laajenee remontin myötä merkittävästi. Asiakaskäytössä oleva myyntiala kasvaa yli 2 000 neliötä, jakautuen eri osastojen kesken. Myyntiala nousee yhteensä reiluun 8 000 neliöön. – Laajennuksen jälkeen Prisma tulee olemaan Palokassa entistä vahvemmin omien tuoteryhmiensä valikoimajohtaja ja edullisin ostopaikka....\nEMC Talotekniikka 20.04.2011, 15:00\nTIEDOTE, julkaisuvapaa 20.04.2011 klo 15.00EMC TALOTEKNIIKKA VALTAA YRITYSOSTOLLA ASEMAA KAUPAN KYLMÄKETJUSEKTORILTAVaativiin LVIS-urakoihin, linjasaneerauksiin ja tekniseen huoltoon erikoistunut EMC Talotekniikka Oy on ostanut City-Sähkö Oy:n. Kauppa tukee osaltaan yrityksen kasvustrategiaa ja mahdollistaa entistä monipuolisempien teknisten palveluiden tarjonnan vaativille liike- ja...\nHelkama Velox 20.04.2011, 13:30\nKotimainen pyöränvalmistaja Helkama Velox tuo markkinoille sarjan polkupyörätarvikkeita jopo-tuotemerkillä. Helkama Velox tuo kevään ja kesän aikana markkinoille useita uusia jopoilijoille suunnattuja tarvikkeita. jopo-tarvikkeiden valikoimaan kuuluvat lanseerausvaiheessa 24-tuumaiset jopo-renkaat, jopo-istuin, jopo-kädensijat, värilliset jopo-ketjut sekä jopo t-paidat. – Kysyimme jopon...\nSuomen luonnonsuojeluliitto 20.04.2011, 11:57\nLuonto-Liitto, Suomen luonnonsuojeluliitto ja Greenpeace ovat julkaisseet kartan ja tietopaketin UPM-Kymmenen ja Tornatorin omistamista, järjestöjen tiedossa olevista arvokkaista luontoalueista. Järjestöt muistuttavat, että suurena metsänomistajana teollisuuden tulisi kantaa nykyistä enemmän vastuuta suojelualueverkoston kehittämisessä. Etelä-Suomen metsistä on suojeltu vain kaksi sadasosaa....\nLiikenteen turvallisuusvirasto Trafi 20.04.2011, 09:30\nLiikenteen turvallisuusvirasto Trafi muistuttaa, että ajoneuvolle tulleeseen takaisinkutsuilmoitukseen tulisi reagoida heti viemällä ajoneuvo korjattavaksi. Korjattavaksi ilmoitettu vika voi muuten pysäyttää matkanteon.Takaisinkutsu on ajoneuvovalmistajan keino saada jo liikenteeseen päätyneestä ajoneuvosta valmistusvaiheen jälkeen havaitut viat korjatuksi. Valmistajien edustajat ilmoittavat...\nRakennusteollisuus RT 19.04.2011, 12:57\nTiedote julkaistavissa 19.4.2011 klo 13.00 Rakentaminen kasvoi viime vuonna 5 prosenttia, ja saman verran kasvua on odotettavissa myös täksi vuodeksi. Talonrakennustöitä aloitetaan lähes 40 miljoonaa kuutiometriä, mikä vastaa pitkän aikavälin keskiarvoa. Viime vuonna puolella kasvanut asuntotuotanto säilyy vilkkaana, mutta toimitilarakentamisen määrä on edelleen alle normaalitason....\nRelacom 19.04.2011, 09:45\nRelacom Finland Oy vastaa jatkossa Veikkauksen asiamiespisteissä sijaitsevien pelipäätteiden laitevaihdosta ja korjauspalvelusta koko Suomessa. Veikkaus siirtää huolto- ja korjaamotoimintansa Relacom Finland Oy:lle liikkeenluovutuksen kautta. Kahdeksan Veikkauksen työntekijää siirtyy Relacomin palvelukseen vanhoina työntekijöinä. Relacom Finland Oy valittiin yhteistyökumppaniksi...\nElektroniikka Talous Telekommunikaatio


Enni ja Lucas: Kärsimyksen kautta paratiisiin – Seikkailijattaret\nEnni ja Lucas: Kärsimyksen kautta paratiisiin\nby Enni Möttönen\nOlen aina tuntenut itseni vähän villiksi, jopa kapinalliseksi. Haluan jättää tekemättä asioita joita “kuuluisi” tehdä ja sen sijaan tehdä sitä, mikä tekee minut onnelliseksi. Hullultahan se kuulostaa, mutta tuntuu, että tässä maailmassa oma onnellisuus täytyisi laittaa usein taka-alalle velvoitteiden edessä. Suuret unelmat ovat usein kaukaisia haavekuvia. Niin kaukaisia, ettei niitä edes yritetä tavoitella.\nMinä löysin onnen tehdessäni juuri sitä, mitä ei pitäisi. Löysin lempi-ihmisen, kuka vaalii hulluuttani, eikä yritä kesyttää minua. Kenelle voi tehdä ne typerimmätkin tanssiliikkeet aamupalaa tehdessä, eikä hän ainoastaan naura, vaan keksii vieläkin naurettavamman liikkeen. Ihmisen, joka kannustaa minua unelmoimaan vieläkin suuremmin ja niin kliseiseltä kuin se kuulostaakin, olemaan parempi ihminen.\nEnnen olisi saattanut helposti ajatella minussa olevan jotain vikaa, mikään realistinen vaihtoehto tulevaisuudelle ei tuntunut hyvältä ja elin haaveissani. Kotikaupungista on ihania muistoja, mutta en myöskään malttanut odottaa koulun loppua, jotta tilaa vapautuisi jollekin suuremmalle.\nLukio loppui ja mieleen hiipi ahdistus seuraavien vuosien opiskelusta ja aloillaan olosta. “Käyt sitten vuoden vaihto-oppilaana”, minua lohdutettiin. Ei lohduttanut, masensi. Kävin jopa yliopiston pääsykokeissa vain koska, no, näyttipähän että olisin edes yrittänyt vastata odotuksiin. Tikkuakaan en ristiin laittanut niihin lukeakseni, sen sijaan takataskussa poltteli jo puoli vuotta aiemmin kaikessa hiljaisuudessa hankittu menolippu Aasiaan. Pääsykoe reissulta muistan nauttineeni aamu-uinnista hotellin uima-altaalla, kiireettömästä aamupalasta, kaupunkiin tutustumisesta. Muistan myös pienen palan huonoa oma-tuntoa siitä, miten vähät välitin matkan oikeasta tarkoituksesta.\nSyyskuun koittaessa heitimme kaverin kanssa rinkat selkään ja lähdimme Aasiaan vain pari tonnia taskussa. Eipä tiennyt tyttö, kuinka elämää muuttava kokemus se tulisi olemaan. Ajatuksena oli tutustua sekä maailmaan että itseeni, juhlia, rentoutua ja yksinkertaisesti nauttia elämästä. Jo parin viikon päästä päädyimme Koh Phi Phille Thaimaahan. Saaren villien rantabileiden seassa näin ensi kertaa suklaasilmät, joita vielä kaksi ja puoli vuotta myöhemmin katson ensimmäisenä aamuisin.\nRinkat pölyttyivät nurkassa ja reppureissaus jäi sikseen kun aloimme maksaa kuukausivuokraa ja jäimme kaverin kanssa Koh Phi Phille nauttimaan rennosta elämästä. Olin palaamassa jouluksi kotiin, sillä rahat olivat finaalissa. Lucas oli viettänyt saarella jo kuusi kuukautta ja hänen pankkitilinsä oli yhtä tyhjä kuin omani.\nOstimme viimeisillä rahoilla hetken mielijohteesta Lucakselle lentolipun Suomeen ja vein äidille vävyn tuliaisiksi. Päivät Suomessa tuntuivat epätodellisilta. Siinä hän nyt oli kanssani, hirsimökissä keskellä Suomen metsää. Oltiin vain, rahaa kun ei ollut, mutta yhdessäolo oli kaikki, mitä tarvitsimme. Epätodellista se oli minulle, mutta herran pää oli varmasti vieläkin enemmän pyörällä. Lucas näki ensimmäisen kerran lunta, saunoi, rakastui ruisleipään ja luonnon rauhaan.\nAivan liian pian, kaksi viikkoa päättyi ja Lucaksella oli jatkoliput kotiin Brasiliaan. Itkimme lentokentällä tietämättä milloin ja missä näkisimme ensi kerran. Seuraavat kuukaudet menivät sumussa. Tein töitä niin paljon kuin irtosi: tupla- ja triplavuoroja. Paistoin hampurilaisia Hesburgerilla parhaimmillaan 17 tuntia putkeen. Lucas puolestaan työskenteli Brasiliassa. Vapaa-ajalla skypetimme, muuten olin aikamoinen ihmisraunio, mikään ei tuntunut miltään.\nNeljän raastavan kuukauden jälkeen työnteko palkittiin ja minulla oli rahaa lähteä Brasiliaan. Byrokratian vuoksi olin varannut paluulipun kolmen kuukauden päähän. En tiennyt, missä tulisin silloin olemaan, eikä se myöskään kiinnostanut, nautin vain hetkestä. Tutustuin Lucaksen ihanaan perheeseen, joka teki oloni todella tervetulleeksi. Opettelin innokkaasti portugalia voidakseni keskustella perheen kanssa, ihastuin kulttuuriin ja jälleen nautimme vain yhdessäolosta, sillä rahatilanteemme oli lievästi sanottuna todella epävakaa.\nAivan liian pian, kaksi viikkoa päättyi ja Lucaksella oli jatkoliput kotiin Brasiliaan. Itkimme lentokentällä tietämättä milloin ja missä näkisimme ensi kerran.\nMeillä ei yksinkertaisesti ollut hajuakaan, mitä elämältä haluamme yhdessäolon lisäksi, joten ostimme Lucakselle lipun Suomeen samalle päivälle oman lentoni kanssa. Eri lentoyhtiö, välilasku eri kaupungissa, mutta saapuminen Helsinkiin vain viiden minuutin erolla. Aika hyvin organisoitu, eikö? Tällä kertaa Lucas sai kokea Suomen kesän. Vietimme kolme kuukautta samaisessa hirsimökissä, tällä kertaa samoillen kesäisissä metsissä, kalastaen, saunoen rantasaunassa ja uiden – tai siis minä uin, Suomen vesi kun taitaa olla hieman liian kylmää Brasilian kasvatille. Aivan liian pian pankkitilin tyhjyys keskeytti kesäunelmamme ja oli nöyrryttävä ajattelemaan tulevaisuutta. Halusimme muutoksen maidemme väliseen jojoiluun ja kohteeksi valikoitui Dublin.\nPian Irlannissa huomasimme, ettei paikallaanolo sopinut meille alkuunkaan. Kaipasimme matkustamista niin että sattui, niinpä aloimme suunnitella seuraavaa matkaa. Tällä kertaa halusimme kuitenkin valmistautua hyvin. Halusimme oikeasti tien päälle, emmekä vain lojua perheidemme nurkissa minimibudjetilla. Näin sai alkunsa puolitoistavuotinen harkittu kärsimys Dublinissa. Säästimme kirjaimellisesti jokaisen mahdollisen pennin, laitoimme elämämme taka-alalle ja vain olimme.\nMielestäni elämisellä ja olemisella on valtava ero. Annoimme kaikkemme päästäksemme intohimomme pariin niin pian, ja niin pitkäksi aikaa kuin mahdollista. Ei tuoppeja Irlannin kauniissa pubeissa, ei puhettakaan uusista vaatteista, ravintoloista, elokuvista, ei kertaakaan puolentoista vuoden aikana. Kun puhelimeni rikkoutui, ostin uuden vasta kun olimme valmiita lähtemään. Kun meikit loppuivat, olin ilman. Reikäisillä kengillä kävelin kunnes pohja irtosi. Kaupassa kävimme kerran viikossa kiertäen neljä eri supermarkettia löytääksemme halvimmat tarjoukset.\nLucas oli harva se päivä töissä yli 12 tuntia, hän myös säästi bussikulut pyöräilemällä töihin 10 kilometriä – tämä vain yhteen suuntaan. Näin tiukka säästäminen vaati myös tietynlaista itsekkyyttä, kutsut after workeille täytyi torjua yksi toisensa jälkeen. Outonahan ne varmasti pitivät, kun kerroin etten voi käyttää viittä euroa tuoppiin. Tätä kirjoittaessa tekemisemme kuulostaa jopa itselleni hullulta. Olemme kuitenkin molemmat niin päättäväisiä persoonia, että uhraamme haluamamme eteen niin paljon kuin se vaatii. Kaikki tai ei mitään. Näin lietsoimme toisiamme säästämään aina vain enemmän. Tätä tarkoitin kirjoittaessani Lucaksen vaalivan hulluuttani. Moni olisi varmasti passittanut lääkärille, eikä ainakaan olisi suostunut heittämään kanssani puolitoista vuotta elämästään pois. Meillä oli kuitenkin päämäärä, jonka ansiosta jaksoimme, jonka ajatteleminen antoi voimaa. Olimme toteuttamassa unelmaamme todeksi. “Suurten unelmien ei kuulukaan olla helppoja toteuttaa”, ajattelin – ja ajattelen edelleen.\nKaksi ja puoli vuotta tapaamisemme jälkeen olemme kuin lähtöpisteessä, mutta paljon vahvempina. Kirjoitan tätä tekstiä Phuketista, vain kaksi tuntia Koh Phi Philtä, mistä kaikki sai alkunsa. Tällä hetkellä nautimme työmme hedelmästä ja vapaudesta. Sanat eivät riitä kertomaan, kuinka hyvältä se tuntuu. Tekee mieli kiljua ilosta.\nIrlannista lähdettyämme kävimme Amsterdamin kautta sanomassa heipat perheillemme Suomessa ja Brasiliassa, minkä jälkeen suuntasimme Kaakkois-Aasiaan. Toteutamme itseämme valokuvauksen ja matkavlogien sekä -videoiden muodossa. Voit seurata matkaamme Facebookissa, Instagramissa ja YouTubessa, suunta tosin tulee olemaan jokapäiväinen yllätys meille kaikille.\nHaluaisin vielä haastaa jokaisen miettimään, mistä oikeasti nautit – ja tekemään enemmän juuri sitä!\nUnelmoija ja toimeenpanija. Vaalii intohimoa ja hulluutta, kesyyntyminen ei tule kysymykseen. Asunut Argentiinassa ja Irlannissa sekä kruisaillut siellä sun täällä. Toteuttaa tällä hetkellä visuaalista luovuuttaan Kaakkois-Aasiassa brasilialaisen lempi-ihmisen kanssa. Rakastaa elämää tietämättä huomisesta.\nRakkaus mullisti elämän ja viitoitti tien uudelleen\nFin Nomadit – Samanhenkinen matkatoveri löytyi hostellin dormista\nElämän rakkaus löytyi Kanadasta\nMatkapahoinvointia: Sää, puheenaiheista paras


Edu.fi - Romanikieli ja sen juuret\nRomanikieli kuuluu indoarjalaisiin kieliin ja Suomessa puhuttu romani sen pohjoisiin murteisiin. Suomen romanien puhuma kaalo-murre poikkeaa paljon muiden maiden romanimurteista. Romanikielen käyttäjien määrä on vähentynyt 1950-luvulta niin, että nykyisin kieltä puhuu hyvin vain noin kolmannes Suomen romaneista. Suomen romanikieli on uhanalainen.\nRomanit saapuivat Eurooppaan 1300-luvun alussa, josta on säilynyt dokumentti. Toisaalta osa tutkijoista uskoo romanien saapuneen Bysanttiin jo 900–1000‐luvuilla. Fraser (1992b, ref. Matras, 2002, 19) katsovat romanimurteiden hajaantuneen Euroopassa jo 1200–1300-luvulla. Romanikielen historiallisista juurista oltiin pitkän aikaa epätietoisia. Vasta 1700-luvun lopulla löydettiin yhteys romanikielen ja intialaisten kielten välillä. Nykyään kielitutkimuksen perusteella voidaan todeta, että romanikieli kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan indoarjalaiseen alaryhmään. Kielen historia juontaa sanskritiin ja prakritiin. Romanikielen sukulaiskieliä ovat hindi, urdu ja marathi. Romani on intialaisia kieliä, joita Intiasta lähteneet kiertävät ryhmät puhuivat Intian ulkopuolella. (Granqvist, 2006b.) Kielen perusteella romanit sijoitetaan Intiaan. Kielellinen todistus on vahva, ja historialliset viitteet lingvistisiin faktoihin ovat tutkijoiden keskuudessa kiistattomia (Bakker & Kyuchukov, 2000, 14–15).\nKielitutkijana tunnettu Yaron Matras (2002, 238) arvioi koko maailmassa olevan romanikielen puhujia vähintään 3,5 miljoonaa, mutta huomattavasti suurempiakin lukuja on esitetty. Nykyiset romanimurteet Matras jakaa neljään eri pääryhmään, joita ovat pohjoiset murteet, Balkanin murteet, valakialaiset ja keskiset murteet. Yksittäisiä romanimurteita on Euroopassa kymmeniä. Suomen romanien käyttämä romanikielen murre on kaalo, joka kuuluu ns. pohjoisiin murteisiin. Se on sukua Walesin, Pohjois‐Venäjän, Puolan ja Baltian romanimurteille. (Matras, 2002, 6–13.)\nSuomen romanit ovat kielellinen ja kulttuurinen vähemmistö, joka on asunut Suomessa jo lähes 500 vuotta. Suomeen ja muihin Pohjoismaihin romanit saapuivat 1500‐luvulla, jolloin Suomi kuului vielä Ruotsiin. Ensimmäinen virallinen dokumentti on löytynyt Ahvenanmaan Kastelholman linnan arkistoista vuodelta 1559. (Viita, 1967, 13; Vehmas, 1961, 52.) Parikymmentä vuotta myöhemmin romaneja tavattiin ensimmäistä kertaa Suomen mantereella.\nRomanikulttuurin, -identiteetin ja -kielen säilymistä on valtiovallan sekä kirkonkin taholta yritetty rajoittaa ja suorastaan hävittää vuosisatojen aikana. Tavoitteena on ollut romanien assimiloiminen pääväestöön. (Pulma, 2006, 195–203.) Suomen romanit ovat kuitenkin onnistuneet säilyttämään kulttuurinsa, identiteettinsä ja kielensä aina tähän päivään asti. Romanien traditionaalinen tapakulttuuri on säilynyt erittäin elinvoimaisena. Romanikielen taitajia näyttää olevan vähemmän, jos verrataan 1950-luvun tutkimukseen. Tuolloin 69 prosenttia aikuisista romaneista osasi romanikieltä mielestään lähes täydellisesti tai hyvin, ja toimeen tuli lähes 90 prosenttia (Vehmas, 1961). Nykyään kieltä hyvin puhuvien määrä on vain kolmasosa kieliväestöstä (Hedman, 2009). Saman verran romaneista myös käyttää kieltään eri kielen käyttötilanteissa. Nykyään romanikieltä voidaan pitää uhanalaisena sen vähäisen käytön vuoksi (Pirttisaari, 2003, 2004a, 2004b, 178). Suomen romanien käyttämä kaalomurre eroaa melkoisesti muiden maiden romanimurteista. Yhtenä syynä voidaan pitää Suomen kielen vaikutusta romanikielen fonetiikkaan, kielioppiin sekä sanastoon. Myös germaaniset ja skandinaaviset lainat vaikeuttavat ymmärrettävyyttä. Toisaalta juuri lainat ja erityisesti ruotsalaiset sanavartalot ovat lisänneet merkittävästi romanikielen sanastoa ja auttaneet sen säilymistä Suomen romanien keskuudessa. Suomen romanikieltä puhutaan edelleen, ja kieli on säilyttänyt vanhoja piirteitä etenkin muoto‐opissa. (Leiwo, 1999, 129.)\nRomanikielen säilymisen yhtenä edellytyksenä on valtiovallan antama lainsäädännöllinen tuki ja arvostava asenne kieltä kohtaan. Suomen kielipolitiikan pohjana ovat perustuslaki ja kielilaki (423/2003). Suomen perustuslakiuudistus astui voimaan vuonna 1995, ja se viimeisteltiin lopulliseen muotoonsa vuonna 2000 (731/1999, 2 luku, 17 §, 3 mom.). Romanien oikeudesta oman kielen ja kulttuurin ylläpitämiseen ja kehittämiseen on säädetty uudistetussa perustuslaissa (17 §), jossa mainitaan ”oikeus omaan kieleen ja kulttuuriin”. Perustuslaki on vaikuttanut esiopetusta koskevaan lainsäädäntöön ja koululainsäädäntöömme, joissa vähemmistöjen kielelliset oikeudet on turvattu. Yhtenä merkittävänä saavutuksena voidaan pitää romanikielen lautakunnan laatimaa romanikielen kielipoliittista ohjelmaa vuodelta 2009. Se on osa kokonaisvaltaista romanipoliittista ohjelmaa (ROMPO) ja sisältää mm. ehdotuksen romanikielen kielilaista. Hajallaan olevat lainsäädännön määräykset tulisi koota yhteen erillisen kielilain alle, jotta romanikieltä koskeva lainsäädäntö olisi yhdessä paikassa. (Granqvist, 2009; Lindstedt ym., 2009; Hedman, 2009). Suomen romanien aseman parantamiseksi Suomi on vahvistanut kansallisella lainsäädännöllä kaksi vuonna 1998 voimaan tullutta Euroopan neuvoston sopimusta. Ratifioidessaan Euroopan alueellisia vähemmistökieliä koskevan sopimuksen Suomi nimesi romanin ei‐alueelliseksi vähemmistökieleksi. Lisäksi EU:n puiteyleissopimuksen artikla 14 edellyttää, että jokaisella kansalliseen vähemmistöön kuuluvalla henkilöllä on oikeus oppia vähemmistökieltään. Myös Euroopan neuvoston ministerikomitean loppupäätelmissä vuonna 2007 alueellisten ja vähemmistökielten eurooppalaisen peruskirjan toimeenpanosta on suosituksia Suomelle romanikielen aseman ja sen opetuksen kohentamiseksi. Kielen asemalla on ratkaiseva merkitys yhteiskunnallisen epätasa‐arvon poistamisessa. Lainsäädäntö perustuslaista erityislakeihin, kuten koululait, laki sosiaalipalveluista ja tiedotusvälineistä, vahvistavat kukin osaltaan romanikielen aseman kehittämistä sekä romanien kielellisten ja kulttuuristen oikeuksien toteutumista. Huolimatta kieltä tukevasta lainsäädännöstä eivät romanikielen kielelliset oikeudet ole toteutuneet riittävästi. (Granqvist, 2009; Lindstedt, ym. 2009; Hedman, 2009.)\nRomanikielen käyttöalaa on pyritty laajentamaan kirkon, median ja hallinnon kieleksi. Vahvimmin institutionaalistuneita ovat romanin perusopetus, huolto ja tutkimus. Vuodesta 1999 alkaen koulun opetuskieli on joko suomi tai ruotsi, mutta opetuskielenä voi olla myös saame, romani tai viittomakieli. Vanhempien valinnan mukaan lapsille voidaan opettaa myös romania. Perusoikeuksien uudistusta tukee myös päivähoitoasetus (293/1973), jossa kasvatustavoitteisiin lisättiin romanien oman kielen ja kulttuurin tukeminen. Perusopetusta, lukiota ja aikuislukiota koskevaa lainsäädäntöä muutettiin siten, että saamenkielisille, romanikielisille ja vieraskielisille lapsille voidaan opettaa oppilaan omaa äidinkieltä.\nKotimaisten kielten tutkimuskeskusta (nyk. Kotimaisten kielten keskus) koskevaa lainsäädäntöä muutettiin vuonna 1.11.1996. Vuonna 1997 voimaan astunut muutos koskee myös romanikielen tutkimusta ja huoltoa. Romanikielen huolto jäi romanikielen lautakunnan hoidettavaksi, kun tutkimusvastuu siirtyi Kotuksesta Helsingin yliopistoon 2012 kahden tutkijan mukana. (Granqvist, 2009; Lindstedt ym., 2009; Hedman, 2009.) Romanikulttuuria ja -kieltä on voitu opiskella Helsingin yliopistossa vuodesta 2012 lähtien.\nRomanikysymys on paitsi kielen myös kulttuurin kysymys. Romanikielellä on suuri merkitys myös romani-identiteetin vahvistajana. Romanikieli on osa romanikulttuuria, tunnekieli, johon romanit samastuvat ja johon heillä on voimakas side. Romanilapsilla tulee olla oikeus omaan kieleen, jonka kautta he voivat vahvistaa myös omaa kielellistä ja kulttuurista identiteettiään. Yhtenä tärkeänä tavoitteena kielen elvyttämiselle on aloittaa romanikielen opetus jo päiväkodeissa ja esikouluissa ja jatkaa opetusta aina peruskoulusta yliopistoon asti. (Åkerlund, 2002.)\nSuomen romanikieli tarvitsee nopeita toimenpiteitä kielen elvyttämiseksi. Leena Hussin mielestä paras tilanne vähemmistökielen kannalta olisi, että sitä käytettäisiin sekä suullisesti että kirjallisesti ja että sitä opetettaisiin kouluissa, käytettäisiin korkeamman koulutuksen kielenä, työelämässä, joukkoviestimissä ja hallinnossa. Elvytyksessä on kysymys kielen asteittaisesta pääsystä lähemmäs tasa‐arvoa dominoivan kielen kanssa. Hussin mukaan revitalisaatio saattaa olla myös sitä, että vanhempi sukupolvi opettaa oman heimonsa kielen ja rupeaa käyttämään sitä tai että henkilöt, jotka ovat oppineet oman kielensä vain suullisesti, laajentavat kielitaitoaan myös kirjalliseen käyttöön. (ref. Lindgren, 2000, 25–28.) Keskeisiä romanikielen taitoon vaikuttavia tekijöitä ovat koti, romaniyhteisö ja sen koko ja kiinteys, kielen arvostus sekä kielen opetus kouluissa ja kerhoissa. Romanikielen elinvoimaisuuden ylläpitämiseksi on tärkeää säilyttää kieli toimivana ryhmänsisäisessä käytössä, kotona ja sukulaisten luona sekä opettaa se lapsille ja nuoremmalle sukupolvelle. Kielen elvyttämiseksi kouluopetus on tärkeä keino, mutta se ei voi täysin korvata kotona saatavaa opetusta ja kielen käytön harjoitusta. Oman kielen arvostus antaa omanarvontuntoa. Tärkeintä kuitenkin on se, miten romanit itse arvostavat omaa kieltään ja käyttävät sitä perheen ja sukulaisten keskuudessa. (Leiwo, 1996.)\nElvyttämisen tavoitteena on lisätä kieltä puhuvien määrää, laajentaa kielen käyttöalueita ja lisätä kielen elinvoimaisuutta. Romanikieli on uhanalainen kieli. Vain noin kolmasosa romaniväestöstä käyttää sitä. Siksi kieli tarvitsee vahvan lainsäädännöllisen perustan. Tarvittaisiin oikeuksia kokoava romanikielilaki ja sen lisäksi erilliset säännökset erityislainsäädäntöön, kuten varhaiskasvatuslakiin. Keskeistä on, miten romaniväestö itse suhtautuu kieleen. Arvostetaanko kieltä ja käytetäänkö sitä? Käyttöalueita voisi laajentaa kodin ja koulun lisäksi myös mediaan, verkkoon ja sosiaaliseen mediaan. Nyt tarvitaan romanikielen elvytyshanke, joka lisäisi romaninkielen puhujien määrää ja vahvistaisi romani-identiteettiä.\nKielen elvytys ja säilyminen edellyttävät romanikielen opiskelua esiopetuksesta aikuiskoulutukseen. Virallinen koko elämää kattava järjestelmä romanikielen opetukseen nostaisi kielen arvostusta. Elinikäisen kielenopiskelun ja harrastamisen tukeminen kaipaa myös moninaista materiaalia, esimerkiksi katselu- ja lukukirjoja sekä lastenohjelmia vauva- ja leikki-ikäisille, romanisatuja, runoja, kuunnelmia sisältäviä äänitallenteita, ikäryhmittäin kohdennettuja sarjakuva-, puuha- ja uutislehtiä.\nSuomen romanikielen tutkimus\nSuomen romanikielen tutkimusta on tehty jo 1700-luvun lopulta lähtien. Tutkimus on painottunut 1900-luvulla enemmän romanikielisten sanojen keruuseen, laulujen ja virsien sekä evankeliumien kääntämiseen. Uudempi sanakirja ja aineistotyö saivat alkunsa 1980-luvulta, joka jatkuu edelleen. Yleislingvistinen jakso sai alkunsa 2000-luvun alussa. Tutkimusta romanikielestä ovat tehneet yksityiset henkilöt, jotka ovat olleet kiinnostuneita Suomen romanikielestä. Heidän työnsä on ollut merkittävä kielen taltioinnin sekä tutkimuksen osalta.\nRomanikielen yhteiskunnallinen asema vahvistui, kun Kotimaisten kielten tutkimuskeskukseen (Nyk. Kotimaisten kielten keskus – Kotus) perustettiin romanikielen lautakunta 1997. Seuraavana vuonna Kotukseen palkattiin tutkijanvakanssilla yksi henkilö ja myöhemmin 2002 perustettiin toinen tutkijantoimi. Kotuksen toiminta on perustunut pitkään kieliaineiston keruuseen ja tallentamiseen. Kielen standardisointityö on tällä hetkellä kielilautakunnan ehkä tärkein tehtävä. Vuonna 2012 molemmat vakanssit siirtyivät Helsingin yliopistolle. Samalla avautuivat mahdollisuudet opiskella romanikieltä ja -kulttuuria sivuaineena Helsingin yliopistossa. Tulevaisuudessa opintokokonaisuus on varmasti väylä myös pätevien romanikielen opettajien valmistumiseen. Lisäksi yliopistotasoinen opetus ja tutkimus lisäävät romanikieleen kohdistuvaa kiinnostusta ja arvostusta.\nBakker, P. & Kyuchukov, H. (toim.) 2000. What is the Romani language? Centre de recherches tsiganes. University of Hertfordshire Press. Hertfordshire.\nFrazer, A. 1992b. The Gypsies. Blackwell. Oxford.\nGranqvist, K. ym. 2009. Romanikielen poliittinen ohjelma. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus. Helsinki.\nLeiwo, M. 1999. Suomen romanikielen asemasta ja huollosta. Teoksessa Pekkala, S. (toim.) Aarni Penttilän ja Ahti Rytkösen juhlakirja 1999. Sadanmiehet. Jyväskylän yliopisto. 1999. Suomen kielen laitoksen julkaisuja 41: 125–139.\nLindgren, A. 2000. Helsingin saamelaiset ja oma kieli. Helsinki.\nMatras, Y. 2002. Romani. A Linguistic Introduction.Cambridge University Press. Cambridge.\nPirttisaari, H. 2003. Muutos ja variaatio Suomen romanin verbien taivutustyypeissä. Virittäjä 4: 508–28.\nPulma, P. 2006. Suljetut ovet. Pohjoismaiden romanipolitiikka 1500-luvulta EU-aikaan. Helsinki, SKS.\nVehmas, R. 1961. Suomen romaaniväestön ryhmäluonne ja akkulturoituminen. Turun yliopiston julkaisuja, sarja B, osa 81, Turku.\nViita, A. 1967. Mustalaisväestön hyväksi. Mustalaislähetystyö Suomessa v. 1904 - 1966. Helsinki: Mustalaislähetys.\nÅkerlund, T. 2002. Oman kielen merkitys romanien kulttuuri-identiteetille. Ks. Laihiala-Kankainen ym. (toim.), 126-9.\nGranqvist, K. 2006b. Selvitys Suomen romanikielen nykytilasta sekä kielentutkimuksen ja -huollon tarpeista (pdf). Luettu 11.11.2015.\nHedman, H. 2009. Romanikieli elämäni varrella (pdf) Teoksessa Ruppel, K. (toim.) Omin sanoin. Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen verkkojulkaisuja 6. Helsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, 155–163. Luettu 11.11.2015.\nHedman, H. 2009. Suomen romanikieli: sen asema yhteisössään, käyttö ja romanien kieliasenteet. Luettu 11.11.2015.\nLeiwo, M. 1996. Kommenttipuheenvuoro Helsingissä, Kotuksen romanikielen seminaarissa. 1.11.1996.\nRomanikielen lautakunta: Granqvist, Kimmo (asiantuntija), Henry Hedman (vpj.), Henna Huttu, Anneli Hänninen (siht.), Jouko Lindstedt (pj.), Aale Lindgren, Mertsi Lindgren, Miranda Vuolasranta, Tuula Åkerlund.


16.7.2019 - Vilja Vainio\nVIMPELIN perinteinen kesätapahtuma oli markkinapäivän sijaan tänä vuonna laajempi, puolitoista viikkoa kestävät Vipinäviikot, jotka huipentuivat lauantaina 13. heinäkuuta järjestettyihin Vipinämarkkinoihin. Markkinoilla oli ohjelmassa esimerkiksi rivitanssia ja kantrimusiikkia, minkä lisäksi tapahtumapäivänä järjestettiin myös kaikkien aikojen ensimmäinen Amazing Race Vimpeli. Tässä kuvareportaasissa ikuistettuna hetkiä Vipinämarkkinoilta.\nAittamuseo haluaa säilyttää palan historiaa\nVIMPELILÄISEN Antero Mattilan perustama Anteron aittamuseo on toiminut Vimpelissä vuodesta 2002 alkaen. Suurin osa museon esineistöstä on talon omia, Mattilan isän isoisälle Matille kuuluneita esineitä, jotka ovat peräisin aina 1800-luvulta asti. Museossa on esillä myös vanhempaa tarpeistoa, esimerkkinä 1600-luvulla valmistettu sarvihöylä. Viime vuosina museoon on tullut esineitä paljon myös lahjoituksina.\nErkki Luoma-ahon uudessa runokirjassa seikkaillaan kolmella eri mantereella\nVIMPELISTÄ kotoisin olevan Erkki Luoma-ahon uusimman kirjan Missä hongat huokailevat, missä huojuu palmupuu julkaisutilaisuus oli Vimpelin kirjastolla perjantaina 12. heinäkuuta. Tapahtuma oli osa Vimpelin Vipinäviikkojen ohjelmaa.\nKeitele Group suunnittelee uudistuksia Alajärven sahalle\nKEITELE Groupin Alajärven sahalla toteutettiin viime vuonna 40 miljoonan euron investointi, jonka myötä tuotanto kasvoi 2,5-kertaiseksi ja toi sahalle samalla paljon uutta tekniikkaa. Investointiin kuuluivat esimerkiksi sahalinjan modernisointi sekä uuden tuorelajittelulaitoksen ja valmiin sahatavaran lajittelu- ja paketointilaitoksen rakentaminen.\n”Sitä tulee, mitä tarvitaan”\n16.7.2019 - Juho Kuorikoski\n–Takana on aika vauhdikas viikko, Toivo Rajala huokaa hymyillen. Hänelle on myönnetty Kaustisen Kansanmusiikkijuhlilla Mestaripelimannin arvo.\nKivitipussa menoa ja meininkiä markkinalauantaina!\nKivitipussa tapahtuu markkinapäivänä monenlaista.\nAlajärveläismies anasti polttoainetta\n16.7.2019 - Toimitus\nPoliisin tiedote Etelä-Pohjanmaalta 16.07.2019 klo 10.06\nTorstaiset onkikisat ovat taas täydessä vauhdissa\n16.7.2019 - Henri Ruuska\nEvijärven urheilukalastajien järjestämät viikoittaiset onkikilpailut alkoivat tavalliseen tapaan heti koulujen päätyttyä. Tällä viikolla paikaksi vaihtuu Jokisilta.\n”Vasikka-ahon markkinoilla on aina hyvä ilma”\nVasikka-ahon markkinat järjestetään sunnuntaina 36. kerran.\nSeurakunta: Homeisia tavaroita ostetaan omalla vastuulla\nEvijärven seurakuntatalolla huutokaupataan lauantaina kosteusvaurioisen, purkutuomion saaneen rakennuksen irtaimistoa. Susanna Kultalahti kritisoi viime viikolla Järviseudun Sanomien mielipideosastolla homeisten tavaroiden myymistä vastuuttomaksi, vaaralliseksi ja vastenmieliseksi. Kirkkovaltuuston puheenjohtaja Paula Puotinen ihmettelee mielipidekirjoitusta.


Haku tuotti 50 tulosta\nKalastuksen vaikutus muikun kannanvaihteluun - esimerkkitapaus Onkamosta artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1993 5 0039-5528 Suomen Kalastuslehti 1993 1993: Nr 8, s. 22-26 Suomen Kalastuslehti 1993: Nr 8\nHylkeiden aiheuttaminen pyydysvahinkojen välttäminen artikkeli hyljevahingot, hylkeet Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1998 0356-1585 Kalastaja 1998: Nr 5, s. 6-7\nLohitutkimuksella halutaan lisätä kalastusta, suojella lohta ja vähentää hyljevahinkoja artikkeli hyljevahingot, lohi Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 2002 0356-1585 Kalastaja 2002: Nr 2, s. 6-7\nPaksulankainen verkko sopii muikunpyyntiin artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1990 0356-1585 Kalastaja 1990: Nr 4, s. 4\nSisäveistroolauksessa käytettävät alukset ja troolit artikkeli kalastusalukset, sisävesikalastus Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1990 0356-1585 Kalastaja 1990: Nr 5, s. 8-9\nVuoden 1989 kurenuottatuloksia Kuhmosta artikkeli saaliit, tutkimus - tutkimukset Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1990 0356-1585 Kalastaja 1990: Nr 1, s. 14\nAvaa Kilponen, Keijo\nTalvinuottausvälineet 1991 artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1991 0356-1585 Kalastaja 1991: Nr 2, s. 1, 8-9\nHylkeen aiheuttamat saalistappiot ja pyydysvahingot lohirysäkalastuksessa vuonna 2001 linkki kirja ammattikalastus, hyljevahingot, hylkeet, Itämeri, lohikalat, rysät RKTL Helsinki 2002 21+liitteet 951-776-380-8 ; 0787-8478 Kalatutkimuksia / Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos nro 185 F-RKTL Kalatutkimuksia ; I-Ammattikalastus\nAvaa Riikonen, Raimo\nPyytääkö tiheä talvinuotta kuin harva - alustavia tuloksia konenuottauksesta artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1992 0356-1585 Kalastaja 1992: Nr 5, s. 6\nTalvinuottatutkimukset tehostuvat artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1992 0356-1585 Kalastaja 1992: Nr 1, s. 8-9\nLohen eloonjäänti rysästä vapauttamisen jälkeen linkki kirja kalanmerkintä - kalanmerkinnät, lohi, rysät RKTL Helsinki 2002 26+liitteet 951-776-375-1 ; 0787-8478 Kalatutkimuksia / Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos nro 184 Lohen valikoivassa ... F-RKTL Kalatutkimuksia ; I-Kalatutkimus: Lohi (avokotelo 3)\nMitä tapahtuu troolin läpi uiville muikunpoikasille : Alustavia tuloksia troolin läpi uivien muikunpoikasten henkiinjäämisestä. [Artikkeli] / Petri Suuronen, Raimo Riikonen, Esa Lehtonen artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1992 5 Eripainos: Suomen Kalastusleht... I-Kalatutkimus: Muikku (avokotelo 1)\nReduction of seal-induced catch and gear damage by modification of trap-net design: Design principles for a seal-safe trap-net artikkeli hylkeet Science Direct 2006 10 Fisheries Research 79 (2006) 129-138 I-Tutkimus, isokokoiset\nRysistä vapautettujen lohien eloonjäänti ja hyljevahinkojen torjunta artikkeli hyljevahingot Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 2003 0356-1585 Kalastaja 2003: Nr 2, s. 6-7\nTuhoutuvatko troolin läpi uivat muikunpoikaset artikkeli troolikalastus Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1990 0356-1585 Kalastaja 1990: Nr 3, s. 10-11\nVoidaanko muikunpoikaset saada elävinä ulos troolista? artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1992 0356-1585 Kalastaja 1992: Nr 2, s. 8-9\nMiten troolin perän läpi uivien muikkujen eloonjääntiä voisi parantaa? artikkeli troolikalastus Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1993 0356-1585 Kalastaja 1993: Nr 5, s. 6-7\nNät med tunn tråd fiskar gösar effektivast - även undermåliga artikkeli kuha, verkkokalastus Centralförbundet för Fiskerihushållning Helsingfors 1995 0015-3125 Fiskeritidskrift för Finland 1995: Nr 4, s. 14-17\nPystynielu on parempi kuin pyörönielu artikkeli muikku, rysät Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1994 0356-1585 Kalastaja 1994: Nr 2, s. 8-9\nSuomalaista talvinuottaustietoutta ja -kalastusta Itärajan taakse artikkeli Venäjä Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1992 0356-1585 Kalastaja 1992: Nr 3, s. 12-13\nTiheä talvinuottapuolisko kalasti harvaa paremmin artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1993 0356-1585 Kalastaja 1993: Nr 5, s. 10\nTroolin perän läpi uivien muikkujen eloonjäänti : Tuloksia kolmevuotisesta troolaustutkimuksesta artikkeli kalavahingot → kalakuolemat, kuolemansyyt, muikku, troolikalastus 1993 5 Eripainos: Suomen Kalastusleht... I-Kalatutkimus: Muikku (avokotelo 1)\nTroolin perän läpi uivien muikkujen eloonjäänti : Tuloksia kolmevuotisesta troolaustutkimuksesta artikkeli muikku, troolikalastus Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1993 5 0039-5528 Suomen Kalastuslehti 1993 1993: Nr 8, s. 18-22 Suomen Kalastuslehti 1993: Nr 8\nVenäläismallista isorysää on kokeiltu Inarijärvellä ja Oulujärvellä artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1992 0356-1585 Kalastaja 1992: Nr 4, s. 14\nAvaa Valkeajärvei, Pentti\nMuikkukannat vahvistuivat tuntuvasti artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 2005 0356-1585 Kalastaja 2005: Nr 3, s. 6-7\nMonitoring of vendace stocks in Finland artikkeli kalakannat, muikku, Suomi Stuttgart 2002 9 Eripainos: Arch. Hydrobiol. Sp... I-Kalatutkimus: Muikku (avokotelo 4)\nMuikkukannat 2009-2010 : Muikun, ahvenen, kuoreen, siian ja särjen runsaus lähes sadassa järvessä linkki kirja ahven, ammattikalastus, kuore, muikku, siika - siiat, särki RKTL Helsinki 2010 23 978-951-776-777-4 ; 1796-8887 Riista- ja kalatalous, Selvityksiä / Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos 12/2010 Ammattikalastajille... F-RKTL Selvityksiä ; I-Kalatutkimus : Muikku (avokotelo 1)\nMuikkukannat vahvoja koko maassa artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 2001 0356-1585 Kalastaja 2001: Nr 3, s. 4-5\nMuikkukannat vahvoja suurimmassa osassa maata artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 1999 0356-1585 Kalastaja 1999: Nr 3, s. 3\nMuikkukannoissa suurta vaihtelua järvien välillä artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 2003 0356-1585 Kalastaja 2003: Nr 4, s. 6-7\nMuikkukantojen seurantatulokset 1995 moniste kalakannat, kalasaaliit - kalansaaliit, muikku Riistan- ja kalantutkimus Helsinki 1996 9+liite I-Kalatutkimus: Muikku (avokotelo 1)\nMuikkukantojen seurantatulokset 1997 moniste kalakannat, kalasaaliit - kalansaaliit, muikku Riistan- ja kalantutkimus Helsinki 1996 9 I-Kalatutkimus: Muikku (avokotelo 2)\nAvaa Valkeapää, Pentti\nMuikkukannat taantuneet suuressa osassa maata artikkeli Kalatalouden Keskusliitto Helsinki 2004 0356-1585 Kalastaja 2004: Nr 3, s. 8-9


ALUEIDEN ESITYKSET VUODEN PALKITTAVIKSI - PDF\nDownload "ALUEIDEN ESITYKSET VUODEN PALKITTAVIKSI"\n1 ALUEIDEN ESITYKSET VUODEN PALKITTAVIKSI Vuoden Ringettehenkilö Vuoden Ringetteseura Vuoden Ringettekoulu Vuoden Ringettemedia Action*Fun*Sport kiertopalkinto VUODEN RINGETTEHENKILÖ Erkki Kekkonen ja Anssi Kumpulainen Kesän alussa 2009 Ylöjärvellä yhdistyi kaksi jääpeliseuraa Ylöjärven Tappara ja Ylöjärven Ilves, seuran nimeksi tuli Uplakers. Seuran perustamisesta asti yllä mainitut henkilöt ovat olleet mukana seuran hallituksessa ringeten edustajina. He ovat omalla toiminnallaan pitäneet yllä ringeten näkyvyyttä Ylöjärvellä. MM-kisojen yhteydessä Ylöjärvellä järjestetyt harjoituspelit olivat onnistunut tapahtuma. Käytännön järjestelyistä vastasivat Anssi Kumpulainen ja Erkki Kekkonen. Syksyllä näytti siltä, että Ylöjärvellä ei ole riittävästi pelaajia omaan E-joukkueeseen. Niinpä syntyi yhteistyö Tampereen Ringeten kanssa ja muodostettiin yhteisjoukkue, jossa molemmat seurat ovat edustettuina. Neuvottelijoina ja yhteystyösopimuksen allekirjoittajina olivat Erkki Kekkonen ja Anssi Kumpulainen. Uplakersin F-joukkueessa on tällä hetkellä 16 tyttöä ja vuodenvaihteessa alkaneessa ringettekoulussa on 9 tyttöä. Se on sellainen määrä, jota ei ole seuran historiassa ennen ollut. F-joukkueen joukkueenjohtaja toimii Anssi Kumpulainen. Aikaisemmin hän on toiminut myös nykyisen D-joukkueen joukkueenjohtaja, yhdessä Erkki Kekkosen kanssa. Molemmilla on takana noin 7 vuotta työtä ringeten parissa. Tulevalle kaudelle he ovat neuvotelleet yhteistyön tekemistä toisen alueen seuran kanssa, jotta nykyiset D-tytöt, jotka ovat ensikaudella C-ikäisiä, voisivat jatkaa hyvän harrastuksen parissa. Pienessä seurassa pelaajat eivät riitä oman joukkueen perustamiseen, mutta alueellisella yhteistyöllä se on mahdollista. Sekä Erkki Kekkonen että Anssi Kumpulainen ovat omalla työpanoksellaan vaikuttaneet ringeten harrastajamäärän kasvuun Ylöjärvellä. He ovat pitäneet huolen myös siitä, että jokaisessa Ylöjärven jäähallissa järjestetyssä perheluistelutapahtumassa, on aina myös ringett at kaukalon laidalla. Susan Tuominen Toiminut kaudella pyyteettömästi kahden ringetteseuran tehtävissä monipuolisesti. Tampereen ringetessä NoU:n ja Tampereen Ringeten yhteisjoukkueen perustajana ja joukkueenjohtajana. NoU:ssa Ladyjoukkueen aktiivina ja joukkueenjohtajana. Osallistunut valmentajana ja ohjaajana NoU-ringeten luistelukoulussa ja F-joukkueessa. Aina käytettävissä iloisena työrukkasena tapahtumissa, turnauksissa ja talkoissa.\n2 Suvi Kukkonen - Aktiivi lajinlevitys työssä - Aktiivi seura työssä, kehittänyt oman ja avustanut muiden alueen seurojen lajinlevitys toimintaa - Aktiivi aluetoiminnassa, kehittänyt alueen lajinlevitystoimintaa - Perustanut Sipooseen ringettekoulun Marja Salenius - Aktiivi seuratoiminnassa, Blue Ringsin perustaja, kasvattanut Seiskat toimivaksi organisaatioksi - Aktiivi aluetoiminnassa, mm. aluejoukkuevastaava - Aktiivi liittohallituksessa Mika Passila - Aktiivi seuratoiminnassa, mukana Shakers ja Blue Rings toiminnassa - Aktiivi aluetoiminnassa, turnausvastaava Petra Ojaranta Pitkän uran omaava iloinen ja ulospäin positiivisesti suuntautuva viisinkertainen MMmestari. Toiminut L-S aluejoukkueen valmentajanakin. Merkittävää osallistumista ja panostusta ringeten edistämiseen ja kehittämiseen seura-, alue- tai valtakunnallisella/kansainvälisellä tasolla. Pekka Karvinen MM-kisojen rauhallinen työteliäs "isäntä". Merkittävää osallistumista ja panostusta ringeten edistämiseen ja kehittämiseen seura-, alue- tai valtakunnallisella/kansainvälisellä tasolla. Tuire Kallio Pitkäaikainen työmyyrä Suonenjoen Kiekkokarhuissa. Tiina Pauninsalo Pitkäaikainen työmyyrä Kangasniemen Pallo -51:ssä. Maija Koljonen Aloittanut ringetteaktiivina -91, nykyisin Itä-Suomen aluehallituksen puheenjohtaja.\n3 VUODEN RINGETTESEURA NoU-Ringette Pitkäjänteisellä työllä saavutettu joukkueet kaikkiin ikäluokkiin alueella jossa kokonaisharrastajamäärät ja jääkiekon huima suosio asettavat aivan erityisen haasteen lajille. Uutena tuotteena seuralla on seurayhteistyönkautta toteutettu luistelukoulu, jossa n. 130 luistelun opettelijaa. valmentajien koulutukseen on viime kausina kiinnitetty erityistä huomiota. Laadukas harjoittelu on myös tuottanut varsin hyvää kilpailullista menestystä juniorsarjoissa. Seuran jäsenet ovat toimineet aktiivisesti myös alueen eri tehtävissä sekä aluejoukkueen tehtävissä. Sinirenkaat Kolmen seuran yhteisponnistus tuonut uutta virtaa ringette toimintaan. Sipoon Wolf / Ringette Walapais (työ yhteenliittymä) Seurayhteistyöllä lajin levitystuloksia ja tytöille mahdollisuus liikuntaharrastukseen uudella paikkakunnalla. Ehdokkaina samoilla kriteereillä: Uudenkaupungin Jää-Kotkat, Laitilan Jyske, NaantalinVG-62 Seuratoimintaa ringeten ominaispiirteet huomioiden, tuloksellista ja laadukasta toimintaa. Seura kyennyt säilyttämään paikkansa harrastajien keskuudessa väestömäärään nähden hyvin. Seuran toiminnassa huomioidaan myös kasvatukselliset ja yhteiskunnallisesti tärkeät asiat (esim. terveet elämän tavat, ympäristöasiat, yleinen käyttäytyminen). Seurassa tartutaan asioihin ja pyritään epäkohdat korjaamaan. RNK & SM-joukkue Uutteralla työllä tulosta saavuttaneet, takaiskuista huolimatta yhteistyöllä tehneet pelaajalähtöistä työtä. Tuloksellista näkyvyyttä. Lapinlahden Luistin -89 Menestynyt seura pieneltä paikkakunnalta. Kangasniemen Pallo -51 Itä-Suomen alueen N-sarjan mestari edelliskaudelta. Taidokasta ja siistiä peliä. Suonenjoen Kiekkokarhut Koko ajan kasvava seura, harrastajia enemmän kuin edellisvuonna.\n4 VUODEN RINGETTEKOULU Shakers ringette Kerava Yli 50 tyttöä ringettekoulussa ja G-junioreissa -> positiivinen ongelma kehittää toimintaa nopeassa kasvussa. Hyvinkää Ringette - panostus tuottanut tulosta (näkyvä mainonta useassa kanavassa, perustelut Ringettelehdessä 4/2010) - koululaisten määrän nousu (15 => 38 edelleen jatkavaa tyttöä) - hyvät, ahkerat ja koulutetut ohjaajat (Sanni Korhonen, Timo Korhonen, Hanna Hotakainen) - toiminta oli heti aloituspäivästä asti hyvin organisoitu (alk ) - palaute hyvää vanhemmilta - uusia aloittelijoita tullut myös syksyn ja talven aikana - suunnitelmissa perustaa ensi syksynä kaksi G-joukkuetta - nuorimmat aloittaneet 4-v, joista useat pysyneet mukana eli ovat toista kautta mukana VG-62 Aktiivinen ja runsas toiminta on iloista, opetuksellista ja ilmapiiri leikkimielisen kannustavaa. Ohjaajia on riittävä määrä ja ohjaajat ovat koulutettuja. Arvokkaasta toiminnastaan, joka tuonut paljon uusia tyttöjä lajin pariin, runsaasti esillä oleva ringettekoulu. Pieksämäen Pallosepot Joka vuosi enemmän pieniä harrastajia. VUODEN RINGETTEMEDIA YLE Urheilu Ringeten MM-kisojen 2010 televisioinnin erinomainen toteutus ja finaaliotteluiden lähettäminen hyvään katseluaikaan. Yle Hämeen alueuutiset Esimerkillisen aktiivinen uutisointi MM-kisojen aikana. Myös Nokialla järjestetty U-16 varjoturnaus sai positiivista huomiota ko. mediassa. Keski-Uusimaa Edelleen uutisoi ringette tapahtumista aktiivisesti. Savon Sanomat Kirjoittaa hienosti ringeten tilastoja aluesarjasta ja SM-sarjan Say Cheese joukkueen peleistä kuvien kera.\n5 ACTION*FUN*SPORT KIERTOPALKINTO Ringeten 2010 MM-joukkue Ylivoimainen maailmanmestaruus, jäätävä esitys. Toimintaa, hauskaa ja urheilua! U-16 varjoturnaus Nokialla Turnauksessa pelattiin kaiken kaikkiaan 33 ottelua. Turnauspaikalla talkoisiin osallistui yhteensä 44 talkoolaista, joista ensiavussa toimi 5 henkeä vuoroillaan. Talkootunteja kisapaikalla tuli hieman alle 500 työtuntia. Tehtävät vaihtelivat ulkomaisten pelaajien Tampereelta kisapaikalle hakemisesta toimitsijatehtäviin. Järjestäjän palveluihin kuului myös varapelaajien hankkiminen Slovakian joukkueelle kesken kisan sekä joukkueen varustaminen mailoin, suojuksin ja pelihousuin. Turnauksen nettisivut löytyvät osoitteesta: turnaus/ Turnauksessa solmittiin myös kansainvälisiä suhteita, joiden seurauksena NoU:n C- ja B- joukkueet vierailivat välipäivinä Tukholmassa maajoukkue pelien merkeissä. Yhteistyö ruotsalaisten kanssa jatkuu varmasti tulevaisuudessakin. Tikkakosken Tikka Harrasteringette ja joukkueenjohtajat Anne Huttunen ja Minna Oksanen Tikkakosken Tikan kaksi aktiivista äitiä päättivät, että he haluavat harrastaa ringetteä. He halusivat monipuolisuutta ja yhden vaihtoehdon lisää paikkakunnan aikuisliikuntaan! Anne ja Minna eivät olleet koskaan itse pelanneet ringetteä tai edes luistelleet hokkareilla, mutta laji viehätti. Laji oli kyllä naisille tuttu, sillä he olivat pitkään seuranneet tyttäriensä harjoittelua ja pelaamista kaukalon laidalla. Syksyllä 2010, Minnan ja Annen aloitteesta, perustettiin Tikka Ringetteen uusi ryhmä, jota aluksi kutsuttiin naisten ringettekouluksi. "Jojot" Anne ja Minna vastaavat ryhmän toiminnasta. Nyt ryhmän nimi on yksinkertaisesti vain Harrasteringette. Harrasteringette sai heti suuren suosion. Harjoitukset on kerran viikossa ja jäällä on parhaimmillaan yli 20 harrastajaa. Kaikki rohkeita naisia, jotka innostuivat lajista ja sen haasteista. Naisia, jotka hymyssä suin iloitsevat yhdessä tekemisestä ja onnistumisista: "Yes, sain syötön kiinni!", "Osaan jo jarruttaa!". Kohderyhmänä on yli 13 v. tytöt ja naiset, jotka eivät ole koskaan aikaisemmin ringetteä harrastaneet. Tavoitteena on oppia ringeten perustaitoja, ylläpitää ja kohottaa fyysistä kuntoa ja pitää hauskaa kivassa porukassa. Tietyn taitotason saavutettuaan, harrastaja voi jatkaa harjoittelua seuran muissa joukkueissa esim. Lady-joukkueessa. Haluamme luoda ringetestä positiivisen kuvan ja rohkaista uusia harrastajia jäälle tyttöjen ja naisten oman vauhdikkaan lajin pariin. Shakers Ringeten Jouludisco Jotain uutta!\n6 VG-62, Ringettekoulujen päätöstapahtuma Positiivinen ringetteteko, alueellisesti merkittävä siinä kategoriassa, joka toimii porttina tulla lajin pariin. Vieremän Pelihaukat Osa tytöistä kulkee viikoittain reeneihin jopa yli 100 km eikä Vieremällä ole edes jäähallia. Häviävät ottelut parhaillaan 30-0, mutta silti toiminta on hauskaa ja tytöt jaksavat harrastaa.\nTikkakosken Tikka ry 2014\nPäivitetty 26.11.2014 RINGETEN D-JOUKKUE KAUDELLA 2014 2015 Vastuuhenkilöt Tikkakosken Tikan E-ringettejoukkueen toiminta on suunnattu liikunnasta, ringetestä ja jääjoukkuepeleistä kiinnostuneille vuonna\nNokian Urheilijat ry Ringettejaosto Vuosikertomus 2014 Ringettejaosto Ringettejaoston jäsenet Ringettejaostonjäsenet koostuvat kunkin joukkueen valmentajasta ja joukkueenjohtajasta. Mikäli joukkueella


Harri Holkerin kolumni 4.1.2002: YK:n suurin operaatio - Pääkirjoitus - Turun Sanomat\nHarri Holkerin kolumni 4.1.2002:\nYK:n suurin operaatio\nAfganistania voi monella perusteella kutsua Jumalan hylkäämäksi maailmankolkaksi. Silti juuri siellä, tai ehkä juuri siksi, islamilainen fundamentalismi sai Jumalan tahtoon vedoten aivan viime aikoihin asti tehdä, mitä tahtoi. 25 miljoonaa ihmistä oli alistettuna mitä törkeimmille ihmisoikeusloukkauksille.\nVaikka Yhdysvallat vielä moukaroi päätekijöiden oletettuja olinpaikkoja, maassa on kuitenkin jo alkanut uusi aika. Maailman yleinen mielipide, joka suurin epäilyin suhtautui sotilaallisen voiman käyttöön, myöntää nyt sen, että ainakin ihmisoikeustilanne on kohentunut.\nMonet asiat Afganistanissa näyttävät nyt saavan uuden kehityssuunnan. Mutta millaisia tuloksia sitten voidaan odottaa? Täysin selvää on, että ilman kansainvälisen yhteisön eli käytännössä YK:n mittavaa avustustoimintaa ei maa rauhoitu eikä kehitys pääse edes alkuun.\nOletetaan, että terrorismin vastainen toiminta tuottaa sen tuloksen, että al-Qaida -järjestö ja sen taustavoimat pystytään eristämään. Silti tarvitaan varsin suurimuotoinen rauhanturvaoperaatio, jonka rinnalla monet muut YK:n väliinmenot ovat olleet pelkkiä huviretkiä.\nKun uusi vuosi alkoi, saapui pääkaupunkiin Kabuliin upseeriryhmä, joka valmistelee kansainvälisten rauhanturvaajien tuloa maahan. Tuohon noin 4 500 miehen joukkoon antanee eduskunta ensi viikolla luvan lähettää meiltä puolisensataa suomalaista.\nPantakoon merkille, että rauhanturvaajia tulee johtamaan kenraali Britanniasta, maasta, joka alusta alkaen on antanut varauksettomimman tuen USA:n terrorisminvastaisille voimatoimille. Varsinaisiin sotilaallisiin iskuihinsa eivät amerikkalaiset silti ole liittolaisiaan juurikaan mukaan ottaneet, ilmeisesti operaatioiden yhtenäisen komentojärjestelmän säilyttääkseen.\nNyt ollaan taitekohdassa. USA käy vielä sotaa Afganistanissa ja muu maailma ryhtyy siellä Britannian johdolla turvaamaan rauhaa. Siniset kypärät tulevat paikalle taatakseen uudelle hallitukselle työrauhan ja pitääkseen vain vaivoin keskenään toimeen tulevat eri afgaaniryhmät jonkinlaisessa sovussa.\nRauhan turvaamisesta on vielä matkaa rauhan rakentamiseen. Se tulee olemaan YK:n päätehtävä maassa, jonka viime vuosikymmenten historia ei rauhaa tunne. On ilmeistä, että parhaillaan ollaan synnyttämässä kaikkien aikojen suurinta humanitaarista avustusohjelmaa.\nAfganistan on aina ollut köyhä ja rikkirevitty. Ilman Neuvostoliiton hyökkäystä maahan ja myöhempiä talibanien aiheuttamia tuhojakin sen väestön taloudelliset ja sosiaaliset lähtökohdat ovat olleet erittäin huonot.\nKurjuuden astetta voi esitellä pitkästi ja monella mittarilla. Yksi on naisten ja lasten asema. Maassa lapsikuolleisuus on 16,5 prosenttia. Kuolleisuus synnytyksessä on 1 700 jokaista 100 000 kohden, mikä merkitsee sitä, että keskimäärin puolen tunnin välein kuolee yksi syntymässä oleva lapsi. Todennäköisyys, että lapsi kuolee ennen viidettä ikävuottaan on 25,7 prosenttia. Lääkäreitä on yksi noin 50 000 afgaania varten. Pojista 32 prosenttia pääsee kouluun, tytöistä 8 prosenttia.\nKansainvälistä apua on kesän kuivasta kuumuudesta ja lumisen talven kovista pakkasista kärsivään Afganistaniin yritetty toimittaa jo pitkään. Mutta viimeisimmäksi talibanit estivät avun täysimittaisen perillemenon.\nTämän talven ankaruuteen on saatu apua enemmän kuin koskaan ennen ja nyt se myös menee paremmin perille. Huolimatta suunnattomista vaikeuksista YK:n ruokajärjestö (WFP) sanoo päättyneen joulukuun aikana toimittaneensa ennennäkemättömät 114 000 tonnia ruoka-apua. Yhtenä suurista hätäohjelmista on parhaillaan starttaamassa rokotekampanja maan vaarallisinta lastensairautta, tuhkarokkoa vastaan.\nPakolaisvirrat ovat kääntyneet kotiinpäin, mutta uuden elämän taloudellista pohjaa ei useinkaan ole. Kaikesta on pula ja kaikissa tavallisen kansan kärsimyksissä yrittää muu maailma päästä apuun.\nMutta auttamisessa on myös omat vaaransa. Nyt kerrotaan jo, että unikonviljelijät ovat palaamassa elinkeinonsa pariin. Siis tuottamaan markkinoille oopiumia, joko sellaisenaan huumeena käytettäväksi tai vielä kovemmiksi myrkyiksi jalostettavaksi.\nJoutuuko YK nyt voimattomana katselemaan, kuinka sen työ ihmisoikeuksien puolesta kääntyy osin sitä itseään vastaan?


Naisten edustuksen 1. divaritaival päättyy tämän kauden osalta Jousenossa vieraspelin merkeissä. Ottelussa on vielä panosta mikäli sarjataulukkoa on uskominen, sillä JoKa taistelee putoamiskarsintaviivan tuntumassa.\nSarjataulukko elää nyt myllerystä, sillä edellisten pelien aikaan KaPa tuomittiin pistemenetyksiin. Tämänhetkisten tietojen mukaan kuitenkin Sheriffs, JoKa, AFC Campus ja SB Vaasa ovat valittaneet kurinpitopäätöksestä, joten muutokset ovat edelleen mahdollisia. Naisiin se ei kuitenkaan vaikuta sen suuremmin, sillä sarjapaikka on varma jo ensi kautta ajatellen.\nJoKan peli on ailahdellut talven aikana, vaikka farmisoppari NST:n kanssa auttoi varmasti molempia. Farmin päätyttyä ja JoKan sarjapaikan oltua teoriassa varma JoKa antoi yhden parhaista tehonaisistaan NST:n mukaan loppukaudeksi. Nyt siirron päällä on tummat pilvet KaPa-gaten takia, sillä tämänhetkisen sarjataulukon mukaan JoKa on uhkaavasti karsintaviivan alapuolella.\nVarmaa on, että JoKa haluaa päättää kautensa kunnialla ja taistelee pisteistä kotihallissaan ankarasti. Naisille on aina tuottanut pieniä hankaluuksia Joutsenohallin erikoinen matto, mutta jospa tällä kertaa kausi päätettäisiin maalijuhliin.\nJoKa - Hatsina la 18.3. klo 17:00 Joutsenohallissa, otteluseuranta TÄSTÄ


MAAHANMUUTTAJIEN ÄIDINKIELI VIRON KIELEN OPETUSSUUNNITELMA - PDF Free Download\nDownload "MAAHANMUUTTAJIEN ÄIDINKIELI VIRON KIELEN OPETUSSUUNNITELMA"\n1 MAAHANMUUTTAJIEN ÄIDINKIELI VIRON KIELEN OPETUSSUUNNITELMA\n2 Opetuksen lähtökohdat Maahanmuuttajien äidinkielen opetuksella tuetaan oppilaan ajattelun ja kielenkäyttötaitojen, itseilmaisun ja viestinnän kehittymistä sekä persoonallisuuden kasvua. Oman äidinkielen opetus luo osaltaan pohjaa toiminnalliselle kaksikielisyydelle. Oman äidinkielen avulla oppilas säilyttää yhteyden kielelliseen kulttuuriinsa. Sen opetuksella voidaan tukea myös eri oppiaineiden opiskelua. Opetuksen tavoitteiden lähtökohtina ovat oppilaan ikä, aikaisempi opetus sekä kodin ja muun ympäristön tarjoama tuki äidinkielen kehittymiselle. Ne voidaan määrittää tason tai vuosiluokkien perusteella. Oman äidinkielen opetus on perusopetusta täydentävää opetusta, jota säätelee opetushallituksen suositus (Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004). Opetusjärjestelyt Maahanmuuttajien äidinkielen opetuksen suunnitelma on laadittu kahden viikkotunnin vuosittaiseen äidinkielen opiskeluun. Tuntimäärä ja opiskelu vieraassa kieliympäristössä asettavat rajoituksia omaksuttavan aineksen laajuudelle. Opetuksessa käytetään eri ikäkausille ja kulloinkin opetettavaan ainekseen soveltuvia työtapoja, jotka antavat myös elämyksiä ja innostusta oppimiseen. Jossakin kielissä voi olla rajatut mahdollisuudet saada kirjallista oppimateriaalia, jolloin työtavan valinnalla ja opettajan omalla halulla tuottaa oppimateriaalia on keskeinen merkitys. Äidinkielen opetuksen suunnitelmasta ja järjestämisestä tulee antaa tietoa huoltajille. Yhteistyö huoltajien kanssa tukee oppilaan tavoitteellista oppimista ja motivoitumista oman äidinkielen opiskeluun. Viron kielen ominaispiirteitä Viron kieli, eesti keel, maakeel, maan kieli, eestin kieli, viro, eesti on suomalais-ugrilaisten kielten itämerensuomalaisen ryhmän kieli, suomen lähin sukukieli, joka erosi suomen kielestä joskus ajanlaskumme alussa ja jota puhutaan Virossa ja ulkovirolaisten keskuudessa monessa eri maassa. Viro- sana on peräisin maan pohjoisimman maakunnan nimestä Virumaa. Viron puhujia maailmassa on noin 1, 5 miljoona. Virossa on suuria murre- eroja. Kielessä on kaksi päämurretta luvulta 1800-luvulle oli jopa kaksi kirjakieltä, Tallinnan ja Tarton kielet. Oikeinkirjoitus ja muoto- oppi yhtenäistyivät vasta vuoden 1925 jälkeen. Ensimmäiset painetut vironkieliset sanat sisältyvät latinankieliseen Henrik Lättiläisen kronikkaan (1200-luku), ja ensimmäinen kirja viroksi oli Simon Wanradtin ja Johannes Koellin luterilainen katekismus vuonna Kielioppia 1600-luvulta lähtien: Henricus Stahlin laatima saksankielinen viron kielioppi (2000 sanan sanastoineen) ilmestyi 1637 ja Johann Gutslaffin latinankielinen eteläviron kielioppi Uusi testamentti käännettiin eteläviron murteelle 1686 ja pohjoisviron murteelle Ensimmäinen aapinen julkaistiin 1894 ja raamattu kokonaisuudessaan vuonna Viron kielen sanastossa on eri ikäisiä kerrostumia: uralilaiselta, suomalais- ugrilaiselta, suomalaispermiläiseltä, kantasuomalaiselta kaudelta. Lähes 700- vuotiselta saksalaiskaudelta luvulta lähtien ovat peräisin lähes tuhat sanaa. Suomen kielestä luvuilla lainattuja sanoja on alle sata, mutta niistä johdettuja sanoja noin 800. Viron kielen verbit taipuvat lähes samalla tavoin kuin suomen kielen verbit. Useimmat sijamuodot ovat samat kuin suomessa, ja niiden päätteet ovat tunnistettavissa yhteisiksi suomen kanssa, vaikka loppuäänteet usein puuttuvat. Unkarin kielen tavoin virossa on terminatiivi, ni- loppuinen sijamuoto, joka suomen kielestä puuttuu. Viron kielen vokaalit ovat samat kuin suomen kielessä, paitsi että kirjakielessä on myös õ kirjain. Virossa y kirjoitetaan kuten saksalainen ü. Viron\n3 kielessä ei ole unkarin ja suomen kielen tavoin vokaalisointua, minkä vuoksi samassa sanassa voivat olla ä ja a, ä ja u, ö ja a. Useimmat viron kielen konsonantit ovat samoja kuin suomen kielessä. Äänteet k, p, t kirjoitetaan vokaalien välissä g, b, d, mutta äännetään kuten k, p, t. Sen sijaan kirjoitetut k, p, t äännetään kuten kk, pp, tt. Viron kieli on suomen tavoin astevaihtelukieli. Viron kieltä on voinut opiskella Suomessa Helsingin yliopistossa jo luvulla. Julius Krohn kirjoitti ensimmäisen viron kielen kieliopin suomeksi vuonna Merkittävää kaunokirjallisuutta luvulta lähtien. Viron kirjallisuuden katsotaan alkaneen F. R. Kreutzwaldin kokoamasta kansalliseepos Kalevipoeg. TASO I (VUOSILUOKAT 1 2) TAVOITTEET kehittyy vuorovaikutustaidoissa kykenee kuuntelemaan keskittyen oppii kysymään, vastaamaan ja kertomaan viron kielellään kehittää kielellistä ja fyysistä kokonaisilmaisuaan laajentaa sanavarastoaan lukemisen ja kirjoittamisen perustaidot lukee otteita viron lastenkirjallisuudesta tutustuu tietotekniseen oppimisympäristöön oppii huomioimaan kirjoitettua kieltä koskevia sopimuksia tutustuu kirjoitettuun kieleen tutustuu käsitteisiin äänne, kirjain, tavu, sana, lause, teksti, otsikko, lopetusmerkki ja kuva saa vahvistusta oman tutkijamielen kehittymiseen havainnoinnin, tutkimisen ja oivaltamisen kautta tutustuu alustavasti Viroon tietää kuuluvansa kahteen kulttuuriin KESKEISET SISÄLLÖT suullista ilmaisua erilaisissa vuorovaikutustilanteissa tarkkaa ja päättelevää kuuntelemista opettajan luennan kuunteleminen sanojen tunnistamista edeten lyhyistä sanoista kohti outoja, pitkiä sanoja vähittäinen siirtyminen ääneen lukemisesta myös äänettömään lukemiseen painettujen ja sähköisten tekstien avaamista yhdessä keskustellen tutustutaan käsitteisiin päähenkilö, tapahtuma- aika ja paikka sekä juoni tutustuminen kirjaston omankieliseen kirjallisuuteen äänne- kirjain- vastaavuuden harjoittelua kirjoitetun kielen ja yleispuhekielen erottamista oikeinkirjoitusta sana- ja lausetasolla: isot alkukirjaimet nimissä ja lauseiden alussa, lauseiden lopetusmerkit ja niiden käyttö omissa teksteissä omien pienten tekstien tuottamista\n4 Kielentuntemus kielen ja sen muotojen ja merkitysten havainnointia suomen ja viron kielen vertailua alustavaa tutustumista kielen rakenteisiin Kulttuurin tuntemus ja kieli- identiteetti viron juhlaperinteitä perustietoa Virosta TASO II (VUOSILUOKAT 3 5) TAVOITTEET oppii erilaisissa viestintätilanteissa kuuntelijan ja viestijän taitoja kehittää omaa kerrontansa ja kokonaisilmaisuaan kehittää taitoaan ilmaista itseään, hänen sanavarastonsa laajenee oppii valitsemaan sopivaa luettavaa eri tarkoituksiin ja tottuu pohtimaan ja ilmaisemaan tekstien herättämiä ajatuksia ja vertaamaan niitä omaan elämäänsä ja ympäristöönsä tutustuu oman maansa lasten kirjallisuuteen ja oppii valitsemaan itselleen sopivaa luettavaa oppii perustietoja virolaisesta mediasta ja hyödyntää viestintävälineitä tavoitteellisesti osaa tärkeimpiä oikeinkirjoitussääntöjä ja osaa vertailla niitä suomen kieleen oppii kirjoittamaan erilaisia mielipidetekstejä kasvattaa kiinnostustaan viron kielen toimintaan suomen kielen kanssa vertaillen tutustuu virolaiseen tapakulttuuriin ja perinteisiin tietää pääkohtia Viron historiasta KESKEISET SISÄLLÖT suullista ilmaisua kertomaan ja selostamaan, esittämään omia mielipiteitään, tekemään kysymyksiä ja opettelee aktiivisesti kuuntelemaan harjoittelemaan keskittyvää ja ymmärtävää kuuntelua selostamaan ja kuvailemaan tuttuja asioita, juonellista kertomusta, kokoamaan hankittua tietoa, ilmaisemaan ja perustelemaan mielipiteitä palautteen vastaanottamista ja antamista tekstien sisällön ja rakenteen ennustamista kuvien, otsikon ja aikaisempien lukukokemusten ja ennakkotietojen perusteella silmäilevää, etsivää, sana- ja asiatarkkaa sekä päättelevää lukemista pääasioiden erottamista sivuasioista, tiivistämistä, väliotsikointia, kysymysten esittämistä, päätelmien tekoa sekä luetun ja kuullun arviointia eri tekstien ajatusten pohdintaa keskeisiä kirjallisuuden käsitteitä kuten juoni, pää- ja sivuhenkilö, tapahtuma- aika ja paikka, sekä niiden käyttöä valinnaisten vironkielisten kirjojen lukemista ja kuuntelemista niiden käsittelyä ja oman lukukokemuksen jakamista syventää oikeinkirjoitustaitoja suunnittelee omaa tekstiä, muokkaa ja viimeistelee: kirje, viesti, luonnehdinta, tarina, kuvaus ja mielipide\n5 Kielentuntemus tarkastelee sanojen merkitystä tekstiyhteydessä ryhmittelee sanoja niiden merkityksen ja taivutuksen perusteella tutustuu lauseisiin rakenteellisina ja toisiinsa liittyvinä yksikköinä Kulttuurin tuntemus ja kieli identiteetti syventää tietoa viron kansanperinteestä ja kulttuurista tutustuu virolaisiin traditioihin käyttää erilaisia viron tietokirjoja verkossa hakee ohjatusti yksinkertaista tietoa tietoverkoista TASO III (VUOSILUOKAT 6 9) TAVOITTEET oppii kehittämään viestintävalmiuttaan oppii toimimaan puhujana, lukijana ja kirjoittajana tavoitteellisesti oppii aktiiviseksi ja kriittiseksi lukijaksi ja kuulijaksi oppii tuntemaan muutamia virolaisia klassikoita oppii tuntemaan viron kirjahistorian tärkeimpiä vaiheita kehittyy omaääniseksi tekstin kehittäjäksi, joka osaa hyödyntää oppimaansa kielitietoa puhuessaan ja kirjoittaessaan saa tietoa viron kielestä, sen rakenteesta, vaihtelusta ja muuttumisesta ja tekee havaintoja suomen ja viron kielen eroavaisuuksista oppii syventämään tietoa virolaisesta kulttuurista oppii tietohankinnan ja -käytön prosessin ja käyttämään monenlaisia lähteitä KESKEISET SISÄLLÖT viestintärohkeutta ja varmuutta: omien näkemysten esittämistä ja puolustamista sekä ilmaisutapoja palautteen antamista ja vastaanottamista yleispuhekielen ja kohteliaan, kuulijan huomioon ottavan ilmaisu- ja viestintätavan ymmärtävää ja arvioivaa kuuntelua lukee valinnan mukaan virolaisklassikoiden teoksia jakaa lukukokemusta tutustuu virossa keskeisiin tekstilajeihin tiivistää luetun sisältöä, tunnistaa mielipideaineita, tekijän tavoitteita ja keinoja, erittelee ja arvioi tutustuu Viron kirjallisuuden kehittymisen päävaiheisiin käyttää kirjaston vironkielistä tarjontaa vakiinnuttaa oikeinkirjoitusta harjoittelee tavallisia tekstin jäsentelytapoja tuottaa omia elämyksiä ja näkemyksiä kuvaavia ja uusia maailmoja rakentavia fiktioita tuottaa erilaisia tekstejä käsin ja tietotekniikkaa hyödyntäen vakiinnuttaa tekstintekoprosessia\n6 Kielentuntemus harjoittelee pääasioita viron äänne-, muoto- ja lauserakenteesta sekä sanastosta tutustuu viron kielen keskeisimpiin ominaispiirteisiin ja pystyy vertailemaan viron kieltä pääpiirteittäin suomen kieleen tutustuu viron kielen kehittymisen vaiheisiin saa käsityksen viron kielen tilanteesta ja käsityksen äidinkielen merkityksestä ihmiselle Kulttuurituntemus ja kieli - identiteetti tutustuu muutamaan virolaiseen klassikkoon ja niiden teoksiin syventää viron kansanperinnetietoa katsoo virolaisia dokumentti- ja elokuvia, erittelee ja jakaa kokemuksiaan nähdystä ARVIOINNIN PERIAATTEET Maahanmuuttajien äidinkielen arviointi perustuu sekä opetuksen suunnitelmassa asetettuihin tavoitteisiin että oppilaan henkilökohtaisiin oppimistavoitteisiin. Arvioinnissa on tärkeää opettajan antama jatkuva palaute ja yhteistyö huoltajien kanssa. Arviointipalaute tarkoittaa suullista tai kirjallista palautetta oppilaan edistymisestä, jota voidaan antaa esim. tiedotteella tai arviointikeskustelussa. Arvioinnin tehtävänä on antaa oppilaalle realistinen kuva omasta osaamisesta ja edistymisestä sekä tukea itsearviointitaitojen kehittymistä. Oppiaineen arviointi perustuu mm. tuntityöskentelyyn, kotitehtävien tekemiseen, kokeisiin, vihkotyöhön, portfolioihin ja projektitöihin. Oppilaalle annetaan lukuvuoden päättyessä erillinen todistus maahanmuuttajien äidinkielen opetukseen osallistumisesta. Todistukseen merkitään opetettava kieli ja opetuksen laajuus. Vuosiluokkien 1 6 arviointi on sanallista. Vuosiluokilla 7 9 annetaan sekä sanallinen että numeerinen arviointi. Numeroarviointi kuvaa osaamisen tasoa. Myös päättöarvioinnista annetaan erillinen todistus. Päättöarviointi perustuu hyvän osaamisen kuvaukseen. Päättöarvioinnin tulee olla valtakunnallisesti vertailukelpoista. KUVAUS OPPILAAN HYVÄSTÄ OSAAMISESTA PERUSOPETUKSEN PÄÄTTYESSÄ Käytettäessä kuvausta oppilaan hyvästä osaamisesta tulee ottaa huomioon, että oppilaiden äidinkielen taidot vaihtelevat suuresti sen mukaan, miten kauan he ovat viettäneet aikaa omakielisessä ympäristössä ja miten paljon he ovat saaneet oman kielensä opetusta. Lisäksi on otettava huomioon myös se, että eri kielissä on monia sellaisia erityispiirteitä, joilla on erilaisia ja erilaajuisia vaikutuksia taitojen kehittymiseen. Tällaisia ovat esimerkiksi kirjoitusjärjestelmä, jonka oppimiseen voi joissakin kielissä mennä useita vuosia, puhe- ja kirjakielen erot, kirjakielen tilanne yleensäkin sekä saman kielen eri variantit. Kuvaus oppilaan hyvästä osaamisesta on laadittu yhteiseksi pohjaksi kunnissa ja kouluissa laadittaville eri kielten opetuksen suunnitelmille. Niissä tulee ottaa huomioon kunkin kielen ominaisuudet. pystyy ilmaisemaan itseään sujuvasti ja ymmärrettävästi arkipäivän viestintätilanteissa osaa loogisesti edeten kertoa omin sanoin esimerkiksi jonkin kuulemansa kertomuksen pystyy seuraamaan keskustelua, osaa kuunnella muita ja ottaa osaa keskusteluun\n7 tuntee oman kielensä puheen keskeiset sosiaaliset säännöt, esimerkiksi keskustelutavat nuorten ja aikuisten välillä sekä kielellisen kohteliaisuuden keinot. on saavuttanut oman kielensä ominaisuuksiin nähden sujuvan peruslukutaidon osaa huomioida kertomuksen juonesta, henkilöistä, ajan ja ympäristön kuvauksesta, kielestä ja keskeisistä ajatuksista lukee ja ymmärtää erityyppisiä asiatekstejä, kuten oppikirja- ja lehtitekstejä, ja osaa tiivistää sisällöstä pääasiat on kiinnostunut lukemisesta; hän lukee myös koulutuntien ulkopuolella, jos kirjallisuutta on saatavilla osaa hakea ja käyttää vironkielisiä tietolähteitä, esimerkiksi (sana)kirjoja ja tietoverkkoja hallitsee oman kielensä ominaisuuksiin nähden riittävän hyvin oikeinkirjoituksen perussäännöt kirjoittaa ymmärrettävästi tutuista aiheista osoittaa kirjoitelmissaan hallitsevansa kirjoitettuun kieleen kuuluvat rakenteet osaa laatia erilaisia tekstejä, kuten kirjeitä, mielipidetekstejä ja kertomuksia oman kulttuurinsa viestintätraditioita noudattaen viron viestintätraditioita noudattaen Kielentuntemus tuntee äidinkielensä keskeiset rakenteet ja ominaispiirteet pystyy vertailemaan oman kielensä piirteitä suomen tai ruotsin kieleen osaa erottaa kirjakielen ja puhekielen toisistaan tuntee oman kielensä historiaa ja kielisukulaisuussuhteita on kiinnostunut äidinkielestään ja omasta kielitaustastaan ja pyrkii parantamaan äidinkielen taitoaan Kulttuurintuntemus ja kieli- identiteetti tuntee oman kulttuuriyhteisönsä tapoja ja perinteitä ja pystyy vertaamaan niitä muiden kulttuureiden tapoihin tietää perusasiat kansansa historiasta ja sen asuinalueista tuntee mahdollisuuksien mukaan kulttuuriyhteisönsä kaunokirjallisia ja muita taiteellisia teoksia, keskeisiä kirjailijoita sekä kerrottua tarina- ja tietoperinnettä ymmärtää äidinkielen merkityksen identiteetin kehittymisessä ja arvostaa äidinkieltään ja kulttuuriaan sekä myös muita kieliä ja kulttuureita


Tyson haluaa laajentaa maatilaansa ja luoda kivikylän - Blog-Cannabis\nTyson haluaa laajentaa ranchiaan ja luo kylän kylän\nliiketoiminta on 14 2019 kesäkuu liiketoiminta Kalifornia julkkis apteekki opioidit virkistystarkoituksiin Stoner\nNyrkkeily legenda haluaa kannabis-asemansa 165-hehtaareilla\nIron Mike, 52, aloitti oman liiketoimintansa vuonna 2016 nimellä Tyson Holistic Holdings, ja nyt hänellä on oma kannabistila Etelä-Kaliforniassa. Hyödyntämällä laillistamista liiketoimintansa laajentamiseksi hän paljastaa aikomuksen perustaa kannabiskeskus 165 hehtaarille.\nAjattelin kaikkea hyvää, mitä voisin tehdä auttamalla kannabiksen käyttäjiä.\nKun sinulla on luultavasti yhtä paljon vaurautta ja aikaa kuin Mike Tyson, kaikki on mahdollista. Tyson Ranch tuottaa kantoja, syötäviä tuotteita ja sivutuotteita. Tässä on suunnitellut tässä tulevassa lomakeskuksessa:\nPisin laiska joki maailmassa (vesipeli)\nHotellissa on suunnitelmia\nTysonin yliopisto, joka keskittyy viljelytekniikoiden opettamiseen\nRanchia käytetään tutkimustarkoituksiin\nlukea : Kliinisen myynnin kasvu Los Angelesissa koronaviruspandemian aikana\nYksi tämän liiketoiminnan päätavoitteista on kouluttaa ja houkutella yleisöä kannabiksen, erityisesti CBD: n, terapeuttisiin ominaisuuksiin. Tyson itse on luonut oman CopperGel-tuotteen, johon nyt yritetään sisällyttää CBD. Tyson Holistic on myös sijoittanut CHILL-vesiyhtiöön, joka kehittää alkalista vettä, johon on lisätty CBD: tä.\nKoska joku, joka on viettänyt suurimman osan elämästään taistelussa ja käyttänyt opiaatteja kivunlievitykseen, ei ehkä ole yllätys, että Tyson on panostettu voimakkaasti CBD: n parantavaan voimaan. "Olen taistellut yli 20 vuotta ja ruumiini on hyvin kulunut", hän selitti. "Minulla oli kaksi leikkausta ja käytin marihuanaa rauhoittamaan hermojani, ja se lievitti kipua.\nHe tekivät minut toimimaan - he tappoivat minut ilmassa\nTyson, joka sanoi kerran "tappaneensa hirviön" tupakoimalla kynttilämyrkkyä autiomaassa, kertoi Cannabis Tech Today: "Ajattelin kaikkea hyvää, mitä voisin tehdä auttamalla kannabiksen käyttäjiä. Hän uskoo vakaasti, että kannabis voi auttaa ihmisiä siirtymään pois opioidiriippuvuus.\nTästä syystä Tyson työskentelee strategisesti ammattilaisurheilijoiden ja veteraanien kanssa edistääkseen aineen parantavaa hyötyä. Hänen pääsijoittajiensa ja neuvonantajiensa joukossa ovat entinen NBA-komissaari David Stern ja entinen NBA-pelaaja Al Harrington.\nLuotto: Tyson Ranch\nTyson Ranch on myös kehittänyt lukuisia kumppanuuksia NFL: n, WNBA: n, UFC, NHL, MLB, FIFA ja BIG3. Ei tiedetä, milloin Tyson Ranch valmistuu kokonaan, mutta se lupaa hienoja yllätyksiä ja tarjoaa mahdollisuuksia kannabiksen matkailualalle.\nViimeisimpien uutisten mukaan Tyson harkitsee muuttamista Antiguaan perustamaan toisen maatilan.