TYÖTTÖMYYSTURVAN PERUSOPAS Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa - PDF\nTYÖTTÖMYYSTURVAN PERUSOPAS Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa\nDownload "TYÖTTÖMYYSTURVAN PERUSOPAS 2011. Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa"\n1 TYÖTTÖMYYSTURVAN PERUSOPAS 2011 Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa 1\n2 Sisällys: 4 Työttömän ja lomautetun hakuohje lyhyesti 5 Työttömyyskassan palvelut 6 Työttömyysturvasanastoa 8 Ansiopäiväraha Pidä jäsenyys kunnossa Ansiopäivärahan työvoimapoliittisen edellytykset Ansiopäivärahan muut edellytykset Ansiopäivärahan saamisen estävät etuudet 10 Lomautus Etuuden maksaminen lomautuksen aikana 10 Muutosturva 11 Työllistymistä edistävät palvelut Työttömyysetuudella tuettu opiskelu Etuuden maksaminen työllistymistä edistävän palvelun ajalta 12 Ansiopäivärahan määrä Normaali ansiopäiväraha Ansiopäiväraha korotetulla ansio-osalla Ansiopäiväraha muutosturvan ansio-osalla Ylläpitokorvaus 15 Soviteltu päiväraha Sovitellun päivärahan suuruus Sovitellun päivärahan hakeminen Sovitellun päivärahan maksaminen 16 Vähennetty päiväraha 16 Ansiopäivärahaoikeuden kesto Enimmäismaksuaika Lisäpäiväoikeus 17 Vuorotteluvapaa Kuka voi jäädä vuorotteluvapaalle Vuorottelukorvauksen määrä Vuorottelukorvauksen hakeminen ja maksaminen 2 Oppaan toimitustyöryhmä: kassanjohtaja Pasi Koskinen, toimistopäällikkö Harri Isoviita, palvelupäällikkö Maria Vataja ja Merja Jokinen sekä toimittaja Ulla Puustinen Kuvat: JHL:n kuva-arkisto ja Rodeo, Piirrokset: Pertti Mäkelä, Ulkoasu: graafinen sunnittelija Leena Nätti Paino: Kirjapaino Jaarli 02/2011\n3 Tiedonsaanti työttömyysturvasta on tärkeää JHL tarjoaa sitä monin eri tavoin! Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa saa säännöllisesti palautetta jäseniltään, ja sen perusteella asiakkaamme ovat tyytyväisiä kassan toimintaan. On kannustavaa huomata, että olemme kehitystyössämme oikealla polulla. Asiakaspalvelun kehittäminen on kuitenkin luonteeltaan jatkuvaa. Tämän kehitystyön erityinen haaste on jäsenten moninaisiin tiedontarpeisiin vastaaminen. Erilaiset tiedontarpeet johtuvat todennäköisesti ansioturvaa koskevien menettelyiden ja laintasoisten määräysten monivivahteisuudesta, jopa vaikeaselkoisuudesta. Siksi kassa on kiinnittänyt erityistä huomiota juuri tiedottamiseen. Onnistuneesta tiedonvälityksestä on hyötyä sekä JHL:n jäsenelle että työttömyyskassalle. Kun hakemukset ja selvitykset tulevat kassaan oikein täytettyinä ja asianmukaisilla liitteillä varustettuina, vähenee jatkoselvitysten tarve. Tällöin myös etuuksien maksatus sujuu joustavammin ja nopeammin. Saadun palautteen perusteella keski-ikäiset jäsenemme ovat tyytyväisimpiä kassaan, kun taas nuorten ikäluokat kaipasivat enemmän tietoa työttömyysturvasta. Myös ensimmäistä kertaa kassan palveluihin turvautuvien tiedontarve on suuri. Siksi lähetämmekin tämän perusoppaan tänä vuonna myös kaikille liiton opiskelijajäsenille. Kassaan voi liittyä vain työssä oleva, joten opiskelijoiden on hyvä muistaa hoitaa asia kuntoon esim. kesätöihin mennessään ja ottaa yhteys liiton jäsenpalveluun. Kassa tarjoaa jo tällä hetkellä jäsenilleen erilaisia väyliä hankkia menettelyohjeita ja tietoa työttömyysturvasta. Runsaassa käytössä ovat muun muassa JHL:n vuonna 2010 täysin uudistuneet kotisivut, ewertti Nettikassa laajoine palveluineen, eemeli Puhelinkassa, jäsenkalenteri ja Motiivi-lehti. Myös Työttömyysturvan Perusopasta luetaan ahkerasti, ja sitä hyödynnetään myös jäsen- ja aktiivikoulutuksessa. Hakemusten käsittelyä jäsenet voivat seurata kassan tarjoamasta käsittelytilannepalvelusta, joka löytyy sekä kassan kotisivuilta että eemeli Puhelinkassasta. Jos edelleen jää kysyttävää, kassan henkilökohtainen puhelinpalvelu opastaa ja neuvoo. Työttömyysturvaan ei tullut vuonna 2011 merkittäviä rakenteellisia tai sisällöllisiä muutoksia vain etuuksien tasoon tehtiin yleisestä kustannuskehityksestä johtuvia korotuksia. Työttömyysturvan Perusoppaaseen 2011 on päivitetty uusimmat etuuksia ja kassan palveluja koskevat tiedot. JHL:n työttömyyskassa jatkaa kuluvanakin vuonna toimintansa ja jäsenpalvelujensa kehittämistä. Ne ovat tarvittaessa käytössäsi! Pasi Koskinen kassanjohtaja 3\n4 Työttömän ja lomautetun hakuohje lyhyesti Jos jäät työttömäksi, Käy jo ensimmäisenä työttömyyspäivänä ilmoittautumassa työnhakijaksi työ- ja elinkeinotoimistossa (TE-toimisto), josta saat päivärahahakemuksen. Löydät kaikki hakemukset myös ewertti Nettikassasta. Tutustu hakemuksen täyttöohjeisiin ja hanki siinä mainitut liitteet. Lähetä hakemus täytettynä ja allekirjoitettuna työttömyyskassaan. Voit lähettää kaikki etuushakemuksesi liitteineen sähköisesti työttömyyskassaan ewertti Nettikassassa. Kokonaan työttömän neljän kalenteriviikon tai kalenterikuukauden jatkohakemuksen voit lähettää myös eemeli Puhelinkassassa. Työttömyyden alkamishetkestä käynnistyy omavastuuaika, jolta päivärahaa ei makseta. Omavastuuaika on seitsemää täyttä työttömyyspäivää vastaava aika enintään kahdeksan peräkkäisen kalenteriviikon aikana. Ensimmäinen hakemus kannattaa siis lähettää vasta omavastuuajan jälkeisenä sunnuntaina. Jatkossa päivärahaa haetaan neljän kalenteriviikon tai kalenterikuukauden jaksoissa. Työttömyyspäivärahaa on haettava viimeistään kolmen kuukauden kuluessa siitä päivästä lukien, josta päivärahaa haetaan maksettavaksi. Pidä työnhakusi voimassa TE-toimiston ohjeiden mukaan. Puutteellisesti täytetty hakemus viivästyttää tarpeettomasti käsittelyä. Jos hakemuksessa on puutteita, kassa hankkii selvitystä itse tai pyytää sitä hakijalta. Hakemuslomakkeen lisäksi kassa tarvitsee seuraavat liitteet: Palkkatodistus vähintään työttömyyttä edeltäneeltä 34 kalenteriviikolta. Todistuksessa tulee näkyä eriteltynä lomarahat ja -korvaukset, muut mahdolliset korvaukset, palkattomat jaksot ja syy niihin. Kopio irtisanomisilmoituksesta. Jos sinut on irtisanottu taloudellisista tai tuotannollisista syistä, liitä mukaan myös ansiotyöluettelo. Sen voit tilata eläkelaitoksista: Eläketurvakeskus, puh Kuntien eläkevakuutus, puh Jos sinut lomautetaan, Ilmoittaudu henkilökohtaisesti TE-toimistoon työnhakijaksi mikäli sinut lomautetaan toistaiseksi tai mikäli määräaikainen lomautus koskee työpaikallasi alle 10 henkilöä. Jos määräaikainen lomautus koskee työpaikallasi vähintään 10 henkilöä, ei henkilökohtaista ilmoittautumista tarvita. Tarkista kuitenkin, että olet mukana työnantajan tekemässä ryhmälomautusilmoituksessa. Jos lomautuksesi perustuu työsopimuksessasi sovittuun työnteon ja palkanmaksun keskeytykseen, tulee sinun tällöin aina ilmoittautua henkilökohtaisesti työnhakijaksi. Liitä hakemuksesi mukaan kopio lomautusilmoituksesta. Liitä päivärahahakemuksen liitteeksi palkkatodistus lomautusta edeltäneeseen päivään asti vähintään 34 kalenteriviikon ajalta. Jos olet ollut lomautettuna aiemmin ja lomautusten välillä on alle 34 kalenteriviikkoa, liitä hakemukseen palkkatodistus edellisen lomautuksen jälkeiseltä ajalta. Työttömyyskassa tarvitsee sitä työssäoloehdon seurantaa varten. Jos sinut on lomautettu lyhennetylle työpäivälle tai työviikolle, liitä hakemukseen palkkatodistus lomautusviikoilta sovitellun päivärahan laskemista varten. Työttömyyskassaan tulevat hakemukset käsitellään saapumisjärjestyksessä. Mikäli hakemuksesta puuttuu tarvittavia asiakirjoja ja todistuksia, se saattaa viivyttää hakemuksen käsittelyä. Kun päivärahaoikeus ja päivärahan suuruus on selvitetty, lähettää kassa postitse päivärahapäätöksen. Tavallisesti päätös päivärahan myöntämisestä, sen suuruudesta, lomakorvauksen jaksotuksesta ja omavastuuajasta annetaan samanaikaisesti. Yleensä päätös tehdään vasta silloin, kun päivärahaa on jäänyt maksettavaksi. Siksi onkin tärkeää, että seuraava ns. jatkohakemus toimitetaan kassalle sen hakuajan, joko neljän kalenteriviikon tai kalenterikuukauden, päätyttyä, vaikkei kassalta olisi vielä siihen mennessä tullut päätöstä päivärahan myöntämisestä. Kassan käsittelijä pyytää tarvittaessa toimittamaan hakemuksen, mutta omatoimisuudella voi nopeuttaa maksua. ewertti Nettikassan tai eemeli Puhelinkassan kautta lähetetty kokonaan työttömän jatkohakemus on maksussa muutamien päivien kuluessa hakemuksen saapumisesta. Postitse lähetetty kokonaan työttömän jatkohakemus on maksussa viikon kuluttua hakemuksen saapumisesta. Mikäli jatkohakemus on siis saapunut kassaan postitse maanantaina, se on maksussa seuraavan viikon maanantaina. 4\n5 Työttömyyskassan palvelut Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa on Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry:n yhteydessä toimiva maamme suurimpiin kuuluva työttömyyskassa. Maksamme jäsenillemme ansiopäivärahaa ja vuorottelukorvausta. JHL:n työttömyyskassa tarjoaa jäsenilleen kattavat sähköiset palvelut, joita ovat ewertti Nettikassa ja eemeli Puhelinkassa. eewertti Nettikassa on internetissä toimiva sähköisen asioinnin väylä, johon pääset kotisivultamme osoitteesta ewertti Nettikassan kattavat palvelut ovat helppokäyttöisiä, ja sen avulla pystyt lähettämään kaikki etuushakemuksesi ja muutosilmoitukset sähköisesti työttömyyskassaan itsellesi parhaiten sopivana ajankohtana. Palvelun käyttö on maksutonta, ja voit kirjautua palveluun miltä tahansa tietokoneelta, jolta on internetyhteys. ewertti Nettikassa tarjoaa ensimmäisenä Suomessa mahdollisuuden lähettää hakemusten liitteet, esimerkiksi palkkatodistuksen, sähköisesti työttömyyskassaan. ewertti Nettikassassa voit lisäksi tarkistaa oman hakemuksesi käsittelytilanteen, selata omia päivärahatietojasi, muuttaa henkilötietojasi ja lähettää viestin suoraan hakemuksen käsittelijälle. Mikäli haluat tiedon päivärahan maksusta matkapuhelimeesi, pystyt tekemään tilauksen siitä ewertti Nettikassassa. Lisäksi työttömyyskassa on ottanut käyttöön eemeli Puhelinkassan, jossa voit tehdä ympäri vuorokauden kokonaan työttömän neljän kalenteriviikon tai kalenterikuukauden jatkohakemuksen puhelimella ja saada itseäsi koskevia hakemuksen käsittely- ja maksatustietoja. Palvelu on toteutettu puheentunnistuksella eli ohjaat puheellasi palvelua tuottavaa automaattia. eemeli Puhelinkassaan pääset soittamalla työttömyyskassan puhelinpalvelunumeroon Hinta on kiinteästä verkosta soittaessasi paikallisverkkomaksu ja matkapuhelinverkosta soittaessasi oman operaattorin hinnoittelun mukainen. Sähköinen asiointi helpottaa ja nopeuttaa tiedonkulkua sinun ja työttömyyskassan välillä. Luonnollisesti voit lähettää hakemuksesi liitteineen myös postitse työttömyyskassaan. Tällöin päivärahahakemuksia ja muita asiakirjoja ei tarvitse liittää toisiinsa nitojalla, klemmarilla tai teipillä. Kokonaan työttömän jatkohakemukset ovat kuitenkin oleellisesti nopeammin maksussa, kun lähetät ne ewertti Nettikassan tai eemeli Puhelinkassan kautta. Mikäli haluat henkilökohtaista puhelinpalvelua, saat yhteyden kassan virkailijoihin puhelimitse maanantaista perjantaihin klo Tällöin voit kysyä neuvoa työttömyyskassan maksamiin etuuksiin ja niiden hakemiseen liittyvissä asioissa. Puhelinpalvelun aukioloaikojen muutoksista sekä muista ajankohtaisista asioista tiedotetaan Motiivi-lehdessä ja JHL:n kotisivuilla. Kotisivuilla on myös työttömyyskassan käsittelyaikapalvelu, josta voit tarkistaa tunnin välein päivittyvän reaaliaikaisen tiedon siitä, minä päivänä kassaan saapuneet hakemukset ovat käsittelyssä. Jäsenyyteesi liittyvissä asioissa kuten jäsenmaksuasioissa ota tarvittaessa yhteyttä yhdistykseesi tai JHL:n jäsenyksikköön p Voit hoitaa jäsenasioitasi myös liiton verkkosivujen jäsenpalvelun kautta osoitteessa 5\n6 6 TYÖTTÖMYYSTURVASANASTOA Ansiopäiväraha: Työtön, joka on täyttänyt työssäoloehdon ja on kassan jäsen, saa ansiopäivärahaa. Eläkeputki: Ennen vuotta 1950 syntynyt henkilö on ns. eläkeputkessa, kun hän jää työttömäksi siten, että hän täyttää 57 vuotta ennen kuin ansiopäivärahan 500 päivän enimmäismaksuaika täyttyy. 500 päivän jälkeen hän saa päivärahaa lisäpäivinä sen kalenterikuukauden loppuun saakka, jona hän täyttää 60 vuotta. Tällöin hänellä on mahdollisuus hakea työttömyyseläkettä. Jäsenyysehto: Ansiopäivärahan saaminen edellyttää vähintään 34 viikon jäsenyyttä työttömyyskassassa. Työssäoloehdon on täytyttävä jäsenyysaikana. Karenssi: Työ- ja elinkeinotoimiston määräämä päivärahaton aika esim. sen johdosta, että henkilö kieltäytyy tai eroaa työstä ilman pätevää syytä. Laskennallinen työtulo sovittelussa: Soviteltu päiväraha maksetaan pääsääntöisesti neljän viikon tai kuukauden jaksolta. Jos neljän viikon tai kuukauden jaksolla on aikaa, jolta ei voida maksaa päivärahaa, muutetaan jakson muilta päiviltä ansaittu tulo laskennallisesti vastaamaan kuukausituloa. Näin saadusta kuukausitulosta otetaan huomioon 50 prosenttia sovittelussa. Lisäpäivät: Lisäpäivillä tarkoitetaan päivärahapäiviä, jotka maksetaan 500 päivän lisäksi. Mikäli henkilö on syntynyt ja hän jää työttömäksi siten että täyttää 59 vuotta ennen kuin ansiopäivärahan 500 päivän enimmäismaksuaika täyttyy, hänelle voidaan maksaa päivärahaa sen kuukauden loppuun saakka, jona hän täyttää 65 vuotta. Lisäedellytys maksulle on, että hakijan on ollut 500 päivän enimmäisajan täyttyessä eläkkeeseen oikeuttavassa työssä vähintään viisi vuotta viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana. Mikäli henkilö on syntynyt vuonna 1955 tai sen jälkeen ja hän jää työttömäksi siten että täyttää 60 vuotta ennen kuin ansiopäivärahan 500 päivän enimmäismaksuaika täyttyy, hänelle voidaan maksaa päivärahaa sen kuukauden loppuun saakka, jona hän täyttää 65 vuotta. Lisäedellytys maksulle on, että hakija on ollut 500 päivän enimmäisajan täyttyessä eläkkeeseen oikeuttavassa työssä vähintään viisi vuotta viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana. Ennen vuotta 1950 syntyneet, ks. eläkeputki. Lomakorvaus: Jos työntekijällä on työsuhteen päättyessä pitämättömiä vuosilomia, työnantaja maksaa näistä pitämättä jääneistä päivistä korvauksen rahassa. Työnantajan maksama lomaraha ei ole lomakorvausta. Muutosturva: Muutosturvan tavoitteena on nopeuttaa ja helpottaa irtisanotun pääsyä uuteen työhön. Toimintamalli sisältää\n7 työnantajan tehostuneen tiedottamisvelvollisuuden, henkilöstön kanssa tehtävän toimintasuunnitelman ja työ- ja elinkeinotoimistojen kanssa laadittavat työllistymissuunnitelmat. Jos työnhakija osallistuu työllistymissuunnitelmassa sovittuihin työllistymistä edistäviin palveluihin, hänellä voi lisäksi olla oikeus korotettuun työttömyysturvaan. Omavastuuaika: Kun henkilö työttömyyden alettua ilmoittautuu työttömäksi työnhakijaksi työ- ja elinkeinotoimistoon, alkaa päivärahan maksaminen vasta omavastuuajan jälkeen. Omavastuuaika on seitsemää täyttä työttömyyspäivää vastaava aika enintään kahdeksan peräkkäisen kalenteriviikon aikana. Omavastuuaika asetetaan aina uudelleen, kun hakijan työssäoloehto täyttyy, ja sen seurauksena päivärahan taso määritellään uudelleen sekä 500 päivän enimmäisaikalaskuri nollataan. Palkkatukityö: Työ- ja elinkeinotoimisto voi myöntää ja maksaa työnantajalle palkkatukea työntekijän palkkakustannuksiin. Kyseessä on normaali työsuhde, mutta työssäoloehdon kertyminen poikkeaa normaalista. Peruspäiväraha: Työtön, joka on täyttänyt työssäoloehdon, mutta ei ole kassan jäsen, saa Kansaneläkelaitokselta peruspäivärahaa. Peruspäiväraha on 25,74 euroa päivässä vuonna Lisäksi peruspäivärahaan maksetaan lapsikorotukset, kuten ansiopäivärahaankin. Päivien nollaus: Työttömyyspäivärahaa maksetaan enintään 500 päivää. Jos henkilö täyttää uuden 34 viikon työssäoloehdon, alkaa enimmäisaika alusta eli päivälaskuri nollataan. Soviteltu päiväraha, sovittelu: Työttömyyspäivärahaa maksetaan soviteltuna, jos henkilöllä on työttömyysaikana tuloja. Sovittelu tarkoittaa sitä, että työssäoloajalta maksetaan ansiopäivärahaa, josta on vähennetty osa työstä saadusta palkasta. Pääsääntö on, että puolet palkasta vähennetään maksettavasta päivärahasta. Työmarkkinatuki: Työtön, joka ei ole täyttänyt työssäoloehtoa tai joka on saanut työttömyyspäivärahaa 500 päivää, voi saada Kansaneläkelaitokselta työmarkkinatukea. Täysi työmarkkinatuki on peruspäivärahan suuruinen. Työllistymistä edistävä palvelu: Työllistymistä edistäviä palveluita ovat 1) työvoimapoliittinen aikuiskoulutus, 2) omaehtoinen opiskelu, 3) työharjoittelu, työelämävalmennus sekä työkokeilu työpaikalla, 4) työ- ja koulutuskokeilu, 5) maahanmuuttajien ns. rinnastetut toimenpiteet ja 6) kuntouttava työtoiminta. Mikäli palveluun osallistumisesta on sovittu työllistymissuunnitelmassa, on ansiopäivärahaa mahdollista saada korotettuna. Työssäoloehto: Työssäoloehto tarkoittaa työssäoloedellytystä. Työssäoloehto täyttyy, kun hakija on ollut työssä 34 kalenteriviikkoa viimeksi kuluneiden 28 kuukauden aikana. Työajan on oltava vähintään 18 tuntia kalenteriviikon aikana. Vähennetty päiväraha: Ansiopäivärahan määrää vähentävät täysimääräisesti tietyt sosiaalietuudet. Tällöin maksettavaa ansiopäivärahaa kutsutaan vähennetyksi päivärahaksi. Vähennetty päiväraha on eri kuin soviteltu päiväraha. Yhdistelmätuki: Työnantajalle, joka palkkaa työmarkkinatukeen oikeutetun työttömän, voidaan maksaa työmarkkinatukea. Työ- ja elinkeinotoimisto voi lisäksi maksaa lisätuen. Kyseessä on normaali työsuhde, mutta työssäoloehdon kertyminen poikkeaa normaalista lukien yhdistelmätuen on korvannut palkkatuki. Ylläpitokorvaus: Työllistymistä edistävään palveluun tai ryhmäpalveluna toteutettavaan työnhakuvalmennukseen osallistuvalle maksettava veroton korvaus matkoista ja muista ylläpitoon liittyvistä kustannuksista. Ylläpitokorvauksen määrä on yhdeksän euroa/ päivä ja korotetun ylläpitokorvauksen määrä on 18 euroa/päivä. 7\n8 Ansiopäiväraha Pidä jäsenyys kunnossa Ansiopäivärahan saaminen edellyttää sitä, että jäsenyytesi työttömyyskassassa on kunnossa. Ota tarvittaessa yhteyttä jäsenasioissa yhdistykseesi tai JHL:n jäsenyksikköön p Voit hoitaa jäsenasioitasi myös liiton verkkosivujenjäsenpalvelun kautta osoitteessa Vuonna 2011 JHL:n kokonaisjäsenmaksu on 1,33 prosenttia ennakonpidätyksen alaisesta palkkatulosta ja työttömyyskassan maksamasta etuudesta. Liiton osuus jäsenmaksusta on 1,05 prosenttia ja työttömyyskassan osuus 0,28 prosenttia. Kumpikin on pysynyt samana kuin vuonna Ansiopäivärahan työvoimapoliittiset edellytykset Ansiopäivärahaa voi saada työnhakijaksi työ- ja elinkeinotoimistoon ilmoittautunut vuotias jäsen, joka on kokonaan työtön, jolloin työsuhde on päättynyt joko irtisanomiseen tai määräaikaisen työsuhteen päättymiseen. lomautettu joko toistaiseksi tai määräajaksi, kokoaikaisesti tai lyhennetylle työpäivälle tai työviikolle (tällöin päivärahaa voidaan maksaa myös vuotiaille). osa-aikatyössä oleva tai satunnaisesti enintään kaksi viikkoa kestävää kokoaikatyötä tekevä. sivutoiminen yrittäjä. Ansiopäivärahaa ei voi saada jäsen, joka on laiminlyönyt ilmoittautua työttömäksi työnhakijaksi. päätoiminen yrittäjä. päätoiminen opiskelija. lakon tai työsulun takia työttömäksi joutunut. Työ- ja elinkeinotoimisto antaa karenssin, määräajan, jolta ansiopäivärahaan ei ole oikeutta, jos jäsen eroaa työstä ilman hyväksyttävää syytä tai itse aiheuttaa työsuhteen päättymisen. kieltäytyy ilman pätevää syytä työ- ja elinkeinotoimiston osoittamasta työstä tai koulutuksesta tai aiheuttaa itse sen, ettei työsopimusta solmita. kieltäytyy osallistumasta työllistymissuunnitelman laatimiseen tai kieltäytyy toteuttamasta sitä. on ilman hyväksyttävää syytä ollut työmarkkinoilla viimeksi kuluneiden kuuden kuukauden aikana vähemmän kuin kuusi viikkoa. Karenssien pituudet ovat 30, 60 tai 90 päivää. Toistuvasti työstä tai koulutuksesta kieltäytyneelle päiväraha voidaan myöntää vasta kolmen kuukauden työn tai koulutuksen jälkeen. Ansiopäivärahan muut edellytykset Ansiopäivärahaa voidaan maksaa vähintään 34 viikkoa jäsenenä olleille ja jäsenyysaikana 34 kalenteriviikon työssäoloehdon täyttäneille. Työssäoloehto täyttyy, jos hakija on ollut ansiotyössä yhteensä 34 kalenteriviikkoa viimeksi kuluneiden 28 kuukauden aikana. Edellä mainittua 28 kuukauden työssäoloehdon tarkastelujaksoja voidaan pidentää hyväksyttävästä syystä enintään seitsemän vuotta. Hyväksyttäviä syitä pidennykseen ovat sairaus, 8\n9 laitoshoito, kuntoutus, asevelvollisuus, siviilipalvelus, päätoiminen opiskelu, lapsen syntymä, enintään 3-vuotiaan lapsen hoito, yhdistelmä- tai palkkatukiaika, jota ei lueta työssäoloehtoon, osallistuminen työ- ja elinkeinotoimiston kanssa sovittuun työllistymistä edistävään palveluun tai muu näihin verrattava syy. Liitä päivärahahakemukseesi selvitys hyväksyttävistä syistä. Työssäoloehtoon hyväksytään vain ne työviikot, jolloin vakuutuksenalaista palkkatyötä on tehty vähintään 18 tuntia. Lisäksi palkan tulee olla työehtosopimuksen mukainen tai jollei työehtosopimusta ole, vähintään 1 071,00 euroa/kk vuonna Osasairauspäivärahan rinnalla tehty osa-aikatyö ei kelpaa työssäoloehtoon. Työssäoloehtoon ei myöskään lueta vuodesta 2010 lukien aikaa, jolloin on maksettu työ- tai virkaehtosopimuksen perusteella alennettua sairausajan palkkaa. Nämä ajat pidentävät kuitenkin työssäoloehdon 28 kuukauden tarkastelujaksoa. Työaikajärjestelyiltään poikkeavilla aloilla voidaan poiketa viikoittaisesta 18 tunnin työaikaedellytyksestä. Tällaisia aloja ovat esim. opetustyö, kotityö, taiteilijat ja luovaa tai esityksellistä työtä tekevät. Kirjallisesta pyynnöstä voidaan ennen työssäoloehdon täyttymistä ottaa työssäoloehtoon mukaan myös sellainen neljän peräkkäisen kalenteriviikon jakso, jonka työaika on yhteensä vähintään 80 tuntia jakaantuneena kullekin kalenteriviikolle. Ennen vuotta 2002 tehdyistä yhdistelmätukityöviikoista voidaan työssäoloehtoon laskea kolmannes, kuitenkin enintään 16 viikkoa, ja vuonna 2002 tehdyistä yhdistelmätukityöviikoista puolet. Niistä vuodesta 2003 alkaen tehdyistä yhdistelmätukityöviikoista, joihin työnantaja on saanut sekä työllistämistukea että työmarkkinatukea, voidaan työssäoloehtoon laskea puolet. Jos työnantaja on saanut vain työmarkkinatukea, mukaan voidaan laskea kaikki vuodesta 2003 alkaen tehdyt yhdistelmätukityöviikot. Vuodesta 2006 lukien yhdistelmätuen korvasi palkkatuki. Niistä palkkatukityöviikoista, joihin työnantaja on saanut korkeinta korotettua palkkatukea (perustuki ja prosentin lisäosa), voidaan työssäoloehtoon laskea puolet. Jos työnantaja on saanut palkkatuen vain perusosana tai perusosana ja 60 prosentin lisäosana, mukaan voidaan laskea kaikki tehdyt palkkatukityöviikot. Omaishoitajan ja perhehoitajan työtä ei lueta työssäoloehtoon, jos henkilö tekee työtä toimeksiantosuhteessa ja saa palkkiota tekemästään työstä. Tällöin ei ole kyseessä työsuhteessa tehty työ. Jäsenen on täytettävä uusi työssäoloehto, jos hän on poissa työmarkkinoilta ilman hyväksyttävää syytä yli 6 kuukautta. Työttömyyskassa seuraa päivärahan maksun yhteydessä hakijan uuden työssäoloehdon täyttymistä. Tämän vuoksi työttömyyskassalle on ilmoitettava myös ne jaksot, joilta ei haeta päivärahaa, esim. yli kaksi viikkoa kestävät kokoaikatyöt, sairausajat jne. Kassa ei voi maksaa päivärahaa, jos välissä on selvittämättömiä viikkoja. Jäsen menettää aina jo kertyneen työssäoloehdon, jos hän toimii päätoimisena yrittäjänä yhtäjaksoisesti yli 18 kuukautta. Kun palkansaajakassan jäsen aloittaa päätoimisen yritystoiminnan, hän voi palata päivärahan saajaksi, jos yritystoiminta on kestänyt enintään 18 kuukautta. Mikäli suunnittelet yritystoiminnan aloittamista, ota yhteyttä työttömyyskassaan päivärahaoikeutesi selvittämiseksi. Ansiopäivärahan saamisen estävät etuudet Ansiopäivärahaa ei voi saada ajanjaksolta, jolloin jäsen saa tai hänellä on oikeus työnantajan maksamaan irtisanomisajan palkkaan tai sitä vastaavaan korvaukseen. saa tai hänellä on oikeus työnantajan maksamaan kokoaikatyön palkkaan perustuvaan vuosiloma-ajan palkkaan. on saanut työsuhteen päättyessä lomakorvausta pitämättömistä lomista tai muuta taloudellista etuutta. saa tai hänellä on oikeus saada äitiys-, isyys-, erityisäitiys- tai vanhempainrahaa tai erityishoitorahaa. saa kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta kuntoutusta koskevien säännösten perusteella. saa työnantajalta sairausajan palkkaa tai muuta vastaavaa korvausta kokoaikatyön perusteella saa päivärahaa tai eläkettä täyden työkyvyttömyyden perusteella tai saa osa-sairauspäivärahaa. saa täysien palvelusvuosien perusteella maksettavaa vanhuuseläkettä, uuden eläkejärjestelmän mukaista vanhuuseläkettä, varhennettua vanhuuseläkettä, yksilöllistä varhaiseläkettä, työttömyyseläkettä, sukupolvenvaihdoseläkettä tai luopumistukea. Poikkeuksena lukien valtion eläkelain (1295/2006) 8 :n 1 momentin mukainen vanhuuseläke, jota maksetaan normaalia alhaisemman eläkeiän perusteella (ks. kohta Vähennetty päiväraha). saa koulutustukea tai työmarkkinatukea. Työkyvyttömällä henkilöllä voi olla oikeus ansiopäivärahaan mikäli: 1) hänelle on maksettu sairauspäivärahan 300 päivän enimmäismaksuaika ja 2) hänet on edelleen katsottu työkyvyttömäksi ja 3) hänen työkyvyttömyyseläkehakemuksensa on vireillä tai hylätty. 9\n10 10 Mikäli henkilöllä on työsuhde voimassa, tarvitaan lisäksi työnantajan todistus siitä, ettei työnantajalla ole tarjota hakijan työkykyä vastaavaa työtä. Hakijan tulee olla TE-toimistossa työnhakijana. Lomautus Lomautuksella tarkoitetaan työnteon ja palkanmaksun väliaikaista keskeyttämistä työsuhteen pysyessä muutoin voimassa. Työnantaja voi lomauttaa työntekijän joko määräaikaisesti tai toistaiseksi. Lomautus voidaan toteuttaa kokoaikaisesti tai lyhentämällä työntekijän päivittäistä tai viikoittaista työaikaa. Lomautusta koskeva lainsäädäntö muuttui alkaen määräaikaisesti. Nyt määräaikaista lakia on jatkettu vuodelle Kerromme tässä oppaassa vain määräaikaiseen lakiin liittyvät menettelytavat. Vakituisen lain mukaiset säädökset voit tarkistaa internet-kotisivuiltamme. Mikäli sinut lomautetaan toistaiseksi, tulee sinun ilmoittautua henkilökohtaisesti työ- ja elinkeinotoimistoon työnhakijaksi. TE-toimistosta saat hakemuslomakkeen ansiopäivärahan hakemista varten. Voit täyttää ja lähettää hakemuksen myös ewertti Nettikassassa. Mikäli lomautuksesi jatkuu, voit lähettää kokonaan työttömän neljän kalenteriviikon tai kalenterikuukauden jatkohakemuksen myös eemeli Puhelinkassassa. Mikäli sinut lomautetaan määräaikaisesti ja lomautus koskee vähintään 10 työntekijää, ilmoittaa työnantaja lomautetut henkilöt työ- ja elinkeinotoimistoon ryhmälomautusilmoituksella. Tällöin henkilökohtaista ilmoittautumista työnhakijaksi ei tarvita. Tarkista kuitenkin, että olet mukana työnantajan tekemässä ryhmälomautusilmoituksessa ja että työnantaja tietää minkä työttömyyskassan jäsen olet. Työnantaja ilmoittaa toteutuneet lomautusajat työttömyyskassalle ns. tarkistusilmoituksella. Mikäli määräaikainen lomautus koskee työpaikallasi alle 10 henkilöä, tulee sinun itse henkilökohtaisesti ilmoittautua työ- ja elinkeinotoimistoon työnhakijaksi. Toimita tällöin työttömyyskassaan ansiopäivärahahakemuksesi yhteydessä myös kopio lomautusilmoituksestasi. Tavallisesti työttömyysturvaan oikeuttavan lomautuksen perusteena on työsopimuslain mukainen tuotannollinen tai taloudellinen syy lukien ansiopäivärahaan on oikeus myös lomautukseen rinnastettavan syyn perusteella eli jos työnteko ja palkanmaksu on keskeytetty työsopimuksessa olevan ehdon vuoksi. Tämä parannus koskee erityisesti niitä koulunkäyntiavustajia, joiden työsopimuksessa on sovittu työnteon ja palkanmaksun keskeytyksestä koulujen loma-aikoina. Mikäli työntekosi ja palkanmaksusi on keskeytetty työsopimuksessa olevan ehdon vuoksi, tulee sinun aina ilmoittautua henkilökohtaisesti työnhakijaksi työ- ja elinkeinotoimistoon, sillä tällaisissa tilanteissa työnantaja ei voi käyttää ryhmälomautusmenettelyä. Ansiopäivärahaa maksetaan samoin perustein kuin lomautetuille. Etuuden maksaminen lomautuksen aikana Jos sinut lomautetaan kokoaikaisesta työstä vähintään yhdeksi päiväksi kalenteriviikossa, lomautuspäiviltä maksetaan täyttä ansiopäivärahaa. Työaika kalenteriviikossa ei saa kuitenkaan ylittää 80 prosenttia kokoaikaisen työntekijän työajasta. Lyhennetylle työpäivälle lomautetulle voidaan maksaa soviteltua ansiopäivärahaa, mikäli viikoittainen työaika on lomautuksen johdosta lyhentynyt vähintään 25 prosenttia kokoaikaisen työntekijän työaikaan verrattuna. Soviteltua päivärahaa maksettaessa otetaan vähentävänä etuutena huomioon lomautusviikolta saamasi palkka. Lomautustilanteissa sekä työaikaa että palkkaa tarkastellaan aina kalenteriviikoittain. Muistathan, että sinulla ei ole oikeutta ansiopäivärahaan seitsemää työtöntä työpäivää vastaavalta omavastuuajalta, mikäli et ole aikaisemmin saanut ansiopäivärahaa tai olet täyttänyt työssäoloehdon uudelleen sen jälkeen, kun päiväraha on edellisen kerran määritelty. Tarkempia tietoja sovitellusta päivärahasta ja omavastuuajasta löydät tästä oppaasta. Muutosturva Muutosturvan tavoitteena on nopeuttaa ja helpottaa työnhakijan pääsyä uuteen työhön. Muutosturvan piiriin kuuluu työntekijä, jonka työsuhde on irtisanottu tuotannollisista tai taloudellisista syistä ja jolla on ennen irtisanomisajan päättymistä työhistoriaa yhteensä vähintään kolme vuotta. Myös lomautettu voi päästä muutosturvan piiriin, mikäli hänet lomautetaan toistaiseksi tai vähintään 180 päiväksi, mikäli hän on ollut lomautettuna yhtäjaksoisesti vähintään 180 päivää tai mikäli hän on irtisanoutunut lomautuksen kestettyä yhtäjaksoisesti vähintään 200 päivää. Myös tällöin hänellä tulee olla ennen lomautusilmoituksen saamista tai 180 lomautuspäivän täyttymistä kolme vuotta työhistoriaa. Muutosturvan piirissä ovat myös määräaikaisessa työsuhteessa olleet, jos työsuhde samaan työnantajaan on jatkunut keskeytyksettä kolme vuotta tai yhteensä vähintään 36 kuukautta viimeksi kuluneen 42 kuukauden aikana. Muutosturvan piiriin pääse myös sellainen määräaikaisessa työsuhteessa ollut, jolle on kertynyt työhistoriaa saman tai eri työnantajien työssä yhteensä vähintään viisi vuotta työsuhteen päättymistä edeltäneiden seitsemän vuoden aikana. Muutosturvan piiriin kuuluvalla on oikeus palkalliseen vapaaseen irtisanomisaikana hakiessaan töitä, osallistuessaan työllistymissuunnitelman tekoon tai siinä sovittuihin toimenpiteisiin. Vapaan pituus määräytyy työsuhteen keston mukaan (5-20 päivää). Vapaasta ei saa aiheutua merkittävää haittaa yritykselle, ja siitä on ilmoitettava työnantajalle niin hyvissä ajoin kuin mahdollista. on oikeus työ- ja elinkeinotoimiston kanssa yhteistyössä tehtävään henkilökohtaiseen työllistymissuunnitelmaan. Suunnitelmassa sovitaan omatoimisesta työnhausta ja sen tukemisesta sekä niistä julkisista työvoimapalveluista, joilla parhaiten edistetään työnhakijan pikaista ja pysyvää työllistymistä uuteen työpaikkaan. on mahdollisuus saada työllistymissuun-\n11 nitelmaan liittyvien toimenpiteiden ajalta työttömyysaikana tietyin edellytyksin ansiopäiväraha muutosturvan ansio-osalla, joka on selvästi korkeampi kuin normaali ansiopäiväraha. Työnantajalla on velvollisuus ilmoittaa irtisanottujen työsuhteen päättymisestä työ- ja elinkeinotoimistoon ja tiedottaa työntekijöille heidän oikeuksistaan muutosturvaan. Vähintään 10 henkilön irtisanomisissa työnantaja tekee henkilöstön kanssa toimintasuunnitelman ja alle kymmenen henkilön irtisanomisissa esittää toimintaperiaatteet irtisanomisajan tukipalveluista. Lisätietoa muutosturvasta antaa mm. Työja elinkeinohallinnon valtakunnallinen puhelinpalvelu, Työlinja, puh Muutosturvan ansio-osasta löydät lisää tietoa tästä oppaasta. Työllistymistä edistävät palvelut Työnhakijalle laaditaan työ- ja elinkeinotoimistossa työllistymissuunnitelma, jossa sovitaan yhdessä hakijan työllistymistavoitteista sekä palveluista, jotka tukevat työnhakijan aktiivista työnhakua ja edistävät sijoittumista työhön tai koulutukseen. Työllistymistä edistäviä palveluja ovat: työvoimapoliittinen aikuiskoulutus omaehtoinen opiskelu työpaikalla tapahtuva työkokeilu, työelämävalmennus ja työharjoittelu työ- ja koulutuskokeilu maahanmuuttajien ns. rinnastetut toimenpiteet kuntouttava työtoiminta Työttömyysetuudella tuettu opiskelu Työtön työnhakija voi aloittaa työttömänä ollessaan opiskelun menettämättä työttömyysetuuksiaan. Koulutus voi olla joko työvoimapoliittista aikuiskoulutusta tai omaehtoista opiskelua. Hän on tällöin työllistymistä edistävässä palvelussa. Koulutuksesta tulee aina sopia työllistymissuunnitelmassa, jotta koulutusajalta voidaan maksaa työttömyysetuutta. Tarkempia tietoja koulutukseen hakeutumisesta ja valintakriteereistä saat työ- ja elinkeinotoimistosta. Koulutusajalta työttömyysetuus voidaan maksaa korotettuna (ks. kohta Ansiopäivärahan määrä). Ennen vuotta 2010 on työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen ajalta maksettu koulutustukea ja omaehtoisen opiskelun ajalta koulutuspäivärahaa. Koulutustuki ja koulutuspäiväraha omina etuusmuotoina poistuvat lukien. Jos olet aloittanut työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen ennen vuotta 2010 ja jos koulutus jatkuu, maksetaan sinulle kuitenkin koulutustukea koko koulutusajalta. Koulutustukena maksettuja päiviä ei lasketa mukaan 500 päivän enimmäisaikalaskuriin. Vuonna 2010 alkaneen työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen ajalta maksetaan työttömyyspäivärahaa, ja maksetut päivät lasketaan mukaan enimmäisaikalaskuriin. Etuuden maksaminen työllistymistä edistävän palvelun ajalta Työllistymistä edistävän palvelun ajalta maksetaan työttömyyspäivärahaa. Ansiopäivärahan ansio-osa voidaan maksaa korotettuna tai muutosturvan ansio-osalla, jos palveluun osallistumisesta on sovittu työllistymissuunnitelmassa. Ansiopäivärahaa voidaan maksaa siitä huolimatta, että hakija on saanut TE-toimiston määräämän karenssiajan. Myös omavastuuaika kuluu palvelun aikana, ja työttömyysetuutta voidaan maksaa omavastuuaikana. Etuutta ei kuitenkaan voida maksaa, mikäli työnhaku ei ole voimassa TE-toimistossa tai mikäli hakija työllistyy kokoaikatyössä yli kahden viikon ajan. Työvoimapoliittisessa aikuiskoulutuksessa tai omaehtoisessa opiskelussa olevalle maksetaan työttömyysetuutta myös poissaolopäiviltä. Muihin työllistymistä edistäviin palveluihin osallistujille ei makseta etuutta poissaolopäiviltä, ellei poissaolon syynä ole työkyvyttömyys, alle 10-vuotiaan lapsen sairaus (enintään neljän päivän aika), työhaastattelu tai muu tähän rinnastettava työllistymiseen liittyvä syy. Työttömyysetuuden lisäksi useimpien työllistymistä edistävien palvelujen ajalta maksetaan osallistumispäiviltä ylläpitokorvausta, joka on tarkoitettu ateria- ja matkakustannusten korvaamiseen (ks. kohta Ylläpitokorvaus)\n12 Ansiopäivärahan määrä Normaali ansiopäiväraha Ansiopäiväraha lasketaan työssäoloehdon täyttävältä ajalta saaduista tuloista. Jos työ ja siitä saatava palkkatulo on ollut kausiluonteista, päiväraha lasketaan työttömyyttä edeltäneen 12 kuukauden tuloista. Tyypillisiä kausityöntekijöitä ovat esimerkiksi asfalttityöntekijät ja matkailukeskusten työntekijät. Ansiopäiväraha muodostuu peruspäivärahan suuruisesta perusosasta ja hakijan palkan mukaan määräytyvästä ansio-osasta ja mahdollisesta lapsikorotuksesta. Perusosa on 25,74 euroa vuonna Ansio-osaa laskettaessa vakiintuneesta palkkatulosta vähennetään lomaraha, lomaltapaluuraha ja lomakorvaus sekä 3,67 prosenttia, joka vastaa palkansaajan työeläke- ja työttömyysvakuutusmaksuja sekä sairausvakuutuksen päivärahamaksua. Jakamalla näin saatu kuukausipalkka 21,5:llä saadaan päiväpalkka. Ansio-osa on 45 prosenttia päiväpalkan ja perusosan erotuksesta. Jos kuukausipalkka ylittää 2 702,70 euroa, ansio-osa alenee ylimenevältä osalta 20 prosenttiin. Lapsikorotus on yhdestä alle 18-vuotiaasta lapsesta 4,88 euroa, kahdesta 7,16 euroa ja kolmesta tai useammasta 9,23 euroa/pv. Täysi ansiopäiväraha lapsikorotuksineen voi enimmillään olla 90 prosenttia päivärahan perusteena olevasta päiväpalkasta, kuitenkin vähintään lapsikorotuksilla korotetun peruspäivärahan suuruinen. Jos työssäoloehto täyttyy uudelleen 500 päivärahapäivän aikana, on uuden päivärahan määrä vähintään 80 prosenttia aikaisemmasta päivärahasta. Vertailu tehdään aikaisemman ja uuden päivärahan määrillä ilman lapsikorotuksia. Ansiopäiväraha korotetulla ansio-osalla Ansiopäivärahan ansio-osa voidaan maksaa korotettuna kolmella perusteella: 1 Työttömyyden alkaessa voidaan korotettua ansio-osaa maksaa yhteensä enintään 20 päivältä, jos työnhakija on ollut työssä yhteensä vähintään kolme vuotta ennen työttömyyspäivärahaoikeuden alkamista. Mikäli hakijalla on oikeus kohdan 2 mukaiseen korotettuun ansio-osaan, ei samassa työttömyysetuuden 500 päivän enimmäisajassa ole oikeutta tämän kohdan mukaiseen korotettuun ansio-osaan. 2 Pitkän työsuhteen päättyessä voidaan korotettua ansio-osaa maksaa yhteensä enintään 100 päivältä. Tällöin työsuhteen tulee olla päättynyt taloudellisista tai tuotannollisista syistä. Korotettua ansio-osaa voidaan maksaa myös silloin, jos taloudellisista tai tuotannollisista syistä lomautettu hakija on irtisanoutunut lomautuksen jatkuttua yhtäjaksoisesti 200 päivää. Molemmissa tapauksissa edellytetään, että hakija on ollut ennen työn menettämistä eläkettä kerryttävässä työssä 20 vuotta, josta enintään viisi vuotta voi olla työhön rinnastettavaa aikaa kuten perhevapaata. Lisäksi hänen on täytynyt olla palkansaajakassan jäsen vähintään viisi vuotta ennen työn menettämistä. 3 Jos työnhakija osallistuu työllistymissuunnitelmassa sovittuun työllistymistä edistävään palveluun, voidaan korotettua ansio-osaa maksaa palveluun osallistumisen ajalta yhteensä enintään 200 päivältä. Jos kahden palvelun välissä on enintään seitsemän kalenteripäivää, voidaan myös tällaiselta palvelujen väliseltä ajalta maksaa korotettua ansio-osaa. Mikäli hakijalla on oikeus muutosturvan ansio-osaan, ei hänellä ole oikeutta tämän kohdan mukaiseen korotettuun ansio-osaan. Muutosturvan ansio-osan enimmäismaksuajan jälkeen maksetaan työllistymistä edistävän palvelun ajalta joko kohdan 1 tai 2 mukaista korotettua ansio-osaa tai normaalia päivärahaa. 12\n13 Esimerkki 1: Henkilö, jolla on kolme vuotta työhistoriaa, jää työttömäksi. Päivärahaoikeuden alkaessa hänelle maksetaan ansiopäiväraha 20 päivältä korotetulla ansio-osalla, jonka jälkeen hän osallistuu työllistymissuunnitelmassa sovittuun 300 päivää kestävään työvoimapoliittiseen aikuiskoulutukseen. Koulutuksen ajalta hänelle maksetaan ensin 200 päivältä korotettua ansio-osaa sekä ylläpitokorvausta ja sen jälkeen lopuilta koulutuksen aikaisilta päivältä (100) normaalisuuruista ansiopäivärahaa sekä ylläpitokorvausta. Jos työttömyys jatkuu koulutuksen jälkeen, maksetaan 500 päivän enimmäisajasta jäljellä olevat päivät normaalia ansiopäivärahaa ilman ylläpitokorvausta. Esimerkki 2: Henkilön työsuhde on päättynyt tuotannollista tai taloudellisista syistä. Lisäksi hän on tehnyt eläkettä kerryttävää työtä 20 vuotta ja ollut palkansaajakassan jäsen viisi vuotta. Tällöin hänellä on oikeus pitkän työuran perusteella korotettuun ansio-osaan 100 päivältä, josta 30 päivää maksetaan ennen osallistumista työllistymissuunnitelmassa sovittuun 300 päivää kestävään työvoimapoliittiseen aikuiskoulutukseen. Koulutuksen ajalta hänelle maksetaan ensin 200 päivää korotettua ansio-osaa sekä ylläpitokorvausta. Sen jälkeen hän saa pitkän työuran perusteella maksettavasta 100 päivästä jäljellä olevat 70 päivää korotettua ansio-osaa sekä ylläpitokorvausta. Koulutuksesta jäljellä olevilta 30 päivältä hänelle maksetaan normaalisuuruista ansiopäivärahaa sekä ylläpitokorvausta. Jos työttömyys jatkuu koulutuksen jälkeen, maksetaan 500 päivän enimmäisajasta jäljellä olevat päivät normaalia ansiopäivärahaa ilman ylläpitokorvausta. Korotetun ansio-osan maksamisen jälkeen maksu jatkuu normaalina päivärahana. Korotettu ansio-osa on 57,5 prosenttia päiväpalkan ja perusosan erotuksesta. Jos kuukausipalkka ylittää 2 702,70 euroa, ansioosa alenee ylimenevältä osalta 35 prosenttiin. Täysi korotettu ansiopäiväraha lapsikorotuksineen voi olla enimmillään päiväpalkkaa vastaava määrä, kuitenkin vähintään lapsikorotuksilla korotetun peruspäivärahan suuruinen. Maksetut korotetut ansiopäivärahapäivät kerryttävät 500 päivän laskuria. Ansiopäiväraha muutosturvan ansio-osalla Muutosturvan ansio-osan maksaminen edellyttää, että hakija kuuluu muutosturvan piiriin ja että hänellä on voimassa oleva työllistymissuunnitelma. Suunnitelman laatimista on pyydettävä TE-toimistossa 30 päivän kuluessa työsuhteen päättymisestä lukien, lomautusilmoituksen saamisesta tai lomautuksen kestoa koskevien edellytysten täyttymisestä. Mikäli työtön osallistuu työllistymissuunnitelmaan merkittyyn työllistymistä edistävään palveluun, hänelle voidaan maksaa ansiopäivärahaa muutosturvan ansio-osalla enintään 200 päivältä. Jos kahden työllistymistä edistävän palvelun välissä on enintään seitsemän kalenteripäivää, voidaan myös tältä jaksolta maksaa ansiopäivärahaa muutosturvan ansio-osalla korotettuna. Muutosturvan ansio-osa on ensisijainen ja vaihtoehtoinen työllistymistä edistävän palvelun ajalta maksettavaan korotettuun ansio-osaan nähden. Muutosturvan ansio-osan enimmäismaksuajan jälkeen päivärahan maksu jatkuu joko normaalina päivärahana tai korotetulla ansio-osalla, mikäli hakijalla on oikeus työttömyyden alkaessa tai pitkän työuran päättyessä maksettavaan korotettuun ansio-osaan. Muutosturvan ansio-osa on 65 prosenttia päiväpalkan ja perusosan erotuksesta. Jos kuukausipalkka ylittää 2 702,70 euroa, ansioosa alenee ylimenevältä osalta 37,5 prosenttiin. Täysi muutosturvan ansio-osalla korotettu ansiopäiväraha lapsikorotuksineen voi olla enimmillään päiväpalkkaa vastaava määrä, kuitenkin vähintään lapsikorotuksilla korotetun peruspäivärahan suuruinen. Muutosturvan ansio-osalla maksetut ansiopäivärahapäivät kerryttävät 500 päivän laskuria. Ylläpitokorvaus Työvoimapoliittiseen aikuiskoulutukseen tai omaehtoiseen koulutukseen osallistuvalle hakijalle voidaan maksaa työttömyysetuuden lisäksi verotonta ylläpitokorvausta, joka on tarkoitettu matka- ja muiden ylläpitokustannusten korvaamiseen. Lisäksi ylläpitokorvausta voidaan maksaa osallistumispäiviltä seuraavien työllistymistä edistävien palvelujen ajalta: työkokeilu työpaikalla, työharjoittelu, työelämävalmennus, kuntouttava työtoiminta ja kotoutujien rinnasteiset toimenpiteet. Ylläpitokorvausta voidaan maksaa myös ryhmäpalveluna toteutettavaan, 5-20 päivää kestävään työnhakuvalmennukseen osallistuvalle. Työ- ja koulutuskokeilun ajalta ei ylläpitokorvausta voida maksaa. Ylläpitokorvauksen suuruus on yhdeksän euroa päivältä. Ylläpitokorvaus voidaan maksaa korotettuna, jos opiskelupaikka sijaitsee työssäkäyntialueen ulkopuolella tai jos työtön opiskelee kotikunnan ulkopuolella ja majoituksesta aiheutuu kustannuksia. Lähetä tällöin majoituskustannuksista työttömyyskassalle selvitys, esim. vuokrasopimus. Korotetun ylläpitokorvauksen suuruus on 18 euroa päivältä. Korotettua ylläpitokorvausta ei voida maksaa kuntouttavaan työtoimintaan osallistuvalle hakijalle. 13\n14 ANSIOPÄIVÄRAHAN SUURUUS ALKAEN PALKASTA TEHTÄVÄ 3,67 % VÄHENNYS ON OTETTU HUOMIOON LAPSIKOROTUKSET 1 lapsi 4,88 /pv 2 lasta 7,16 /pv 3 lasta tai enemmän 9,23 /pv HUOM! Päiväraha on enintään 90 % ja korotetulla ansio-osalla sekä muutosturvan ansio-osalla enintään 100 % päivärahan perusteena olevasta palkasta. Tämän vuoksi lapsikorotukset eivät aina täysimääräisesti nosta päivärahaa. Päiväraha on kuitenkin aina vähintään peruspäivärahan suuruinen. Päiväraha maksetaan viideltä päivältä viikossa. Palkka kk Ansiopäiväraha /pv Päiväraha korotetulla ansio-osalla /pv Päiväraha muutosturvan ansio-osalla /pv Palkka kk Ansiopäiväraha /pv Päiväraha korotetulla ansio-osalla /pv Päiväraha muutosturvan ansio-osalla /pv ,37 29,10 29, ,68 62,72 67, ,67 29,49 29, ,29 63,50 68, ,28 30,26 30, ,89 64,27 69, ,88 31,03 31, ,50 65,04 70, ,49 31,81 32, ,10 65,81 71, ,09 32,58 33, ,71 66,59 71, ,70 33,35 34, ,31 67,36 72, ,30 34,13 35, ,92 68,13 73, ,91 34,90 36, ,52 68,91 74, ,51 35,67 36, ,13 69,68 75, ,12 36,44 37, ,73 70,45 76, ,72 37,22 38, ,34 71,22 77, ,33 37,99 39, ,94 72,00 78, ,93 38,76 40, ,55 72,77 78, ,54 39,54 41, ,15 73,54 79, ,14 40,31 42, ,76 74,32 80, ,75 41,08 43, ,36 75,09 81, ,35 41,85 43, ,97 75,86 82, ,96 42,63 44, ,57 76,63 83, ,56 43,40 45, ,18 77,41 84, ,17 44,17 46, ,78 78,18 85, ,77 44,95 47, ,38 78,95 85, ,38 45,72 48, ,99 79,73 86, ,98 46,49 49, ,59 80,50 87, ,59 47,26 50, ,20 81,27 88, ,19 48,04 50, ,80 82,04 89, ,80 48,81 51, ,41 82,82 90, ,40 49,58 52, ,86 83,44 90, ,01 50,36 53, ,13 83,91 91, ,61 51,13 54, ,40 84,38 91, ,21 51,90 55, ,66 84,86 92, ,82 52,68 56, ,93 85,33 92, ,42 53,45 57, ,20 85,80 93, ,03 54,22 57, ,47 86,27 93, ,63 54,99 58, ,74 86,74 94, ,24 55,77 59, ,01 87,21 94, ,84 56,54 60, ,28 87,68 95, ,45 57,31 61, ,55 88,15 96, ,05 58,09 62, ,81 88,62 96, ,66 58,86 63, ,08 89,09 97, ,26 59,63 64, ,35 89,56 97, ,87 60,40 64, ,62 90,03 98, ,47 61,18 65, ,89 90,50 98, ,08 61,95 66, ,16 90,97 99,02\n15 Soviteltu päiväraha Soviteltua päivärahaa eli päivärahaa, jossa on otettu huomioon saatu tulo, voidaan maksaa jäsenelle joka tekee osa-aikaista työtä. Jos osa-aikaisuus perustuu työntekijän aloitteesta tapahtuneeseen työajan lyhennykseen, päivärahaa ei makseta. jonka päivittäistä työaikaa on lyhennetty lomautuksen johdosta. joka on vastaanottanut enintään 2 viikkoa (14 päivää) kestävän kokoaikatyön. jolla on tuloa sivutoimisesta yritystoiminnasta tai omasta työstä (ammatinharjoittaja). Jotta soviteltua päivärahaa voidaan maksaa, saa työaika olla enintään 75 prosenttia alalla sovellettavan kokoaikaisen työntekijän enimmäistyöajasta. Lyhennettyä työpäivää tekevien työajan vähentyminen tarkastetaan kalenteriviikon pituisella tarkastelujaksolla, osa-aikatyötä tai lyhyttä satunnaista työtä tekevien työajan lyhentyminen joko neljän viikon tai yhden kuukauden sovittelujaksolla. Sovitellun päivärahan piirissä ei kuitenkaan ole kokoaikaisessa työsuhteessa oleva, jonka työaikaa on lyhennetty lomautuksen johdosta yhdellä tai useammalla päivällä viikossa ja jonka lomautus toteutetaan välisenä aikana. Tällöin lomautuksen ajalta voidaan maksaa täyttä työttömyyspäivärahaa. Työaika kalenteriviikossa ei saa kuitenkaan ylittää 80 prosenttia kokoaikaisen työntekijän työajasta. Soviteltu päiväraha kerryttää ansioturvan 500 päivän enimmäisaikaa. Käytännössä verrataan, kuinka montaa kokonaan työtöntä päivärahapäivää hakujaksolla maksettu soviteltu päivärahasumma vastaa. Sovitellun päivärahan suuruus Täydestä työttömyyspäivärahasta, jota kokonaan työtön muuten olisi saanut, vähennetään 50 prosenttia sovittelujakson aikana ansaitusta palkasta. Sovittelujakson aikana ansaittu palkka ja soviteltu päiväraha voivat yhteensä olla enintään 90 prosenttia päivärahan perusteena olevasta palkasta. Korotettua ansio-osaa tai muutosturvan ansio-osaa maksettaessa voivat ansaittu palkka ja soviteltu päiväraha olla enintään päivärahan perusteena olevaa palkkaa vastaava määrä. Sovitellun päivärahan hakeminen Sovitellun päivärahan haku-/maksujakso määräytyy palkanmaksurytmin mukaan. Hakemuksen liitteenä on aina oltava hakemusaikaa vastaavalta ajalta palkkatodistus tai tilinauha. Kun soviteltua päivärahaa haetaan työn alettua ensimmäisen kerran, on hyvä liittää mukaan kopio työsopimuksesta. Sovitellun päivärahan maksaminen Soviteltua päivärahaa maksetaan sovittelujakson jokaiselta päivältä, siis myös työpäiviltä ei kuitenkaan sovittelujakson päiviltä, joina hakijalla ei ole muutoin oikeutta päivärahaan. Tällainen jakso on esimerkiksi jaksoon sisältyvä yli kaksi viikkoa kestävä kokoaikatyö tai omavastuuaika. Tällöin hakijalle maksetaan soviteltua päivärahaa päivärahaoikeuspäiviltä käyttäen tulona laskennallista työtuloa: jakson ansio jakson päivät (5 pv/vk) x 21,5 Esimerkki: Palkanmaksujakso on kuukausi, johon sisältyy yli kaksi viikkoa kestävä kokoaikatyöjakso (15 päivää). Jakson muulta ajalta (kuusi päivää) on saatu palkkaa 100 euroa kolmelta työpäivältä. Soviteltua päivärahaa maksetaan kuuden päivän ajalta. Laskennallinen tulo saadaan jakamalla 100 euroa kuudella päivällä ja kertomalla osamäärä 21,5:llä. Laskennalliseksi tuloksi saadaan 358,33 euroa. Sovittelussa huomioidaan 50 prosenttia 358,33 euron tulosta eli 179,17 euroa. 15\n16 Vähennetty päiväraha Hakijan saama muu sosiaalietuus pääsääntöisesti vähennetään ansiopäivärahasta, ellei sen saaminen estä ansiopäivärahan maksamista. Esimerkiksi perhe-eläkkeet, lapsilisä, asumistuki ja toimeentulotuki eivät vähennä ansiopäivärahan määrää. Työttömyyspäivärahaa vähentävät mm. seuraavat etuudet: työeläke- tai liikennevakuutuslain mukainen osatyökyvyttömyyseläke. osa-aikaeläke. toisesta maasta saatu työkyvyttömyyseläke. liikennevakuutuslain mukainen ansionmenetyskorvaus. alle 65-vuotiaalle myönnetty vanhuuseläke, joka ei perustu täysiin työvuosiin sekä valtion eläkelain (1295/2996) 8 :n 1 momentin mukainen vanhuuseläke, jota maksetaan normaalia alhaisemman eläkeiän perusteella. työnantajan järjestämä työntekijäin eläkelain vähimmäisehtoja parempi lisäeläke. kotihoidon tuki. Koska kotihoidontuki on perhekohtainen etuus, vähennetään työssä olevalle puolisolle myönnetty kotihoidontuki työttömän puolison ansiopäivärahasta. Mikäli molemmat puolisot ovat työttömiä, tuki vähennetään vain siltä, jolle se maksetaan. Kuntakohtaisia lisiä ei vähennetä. Etuuden määrä jaetaan 21,5:llä, jotta saadaan päivärahasta vähennettävä etuuden määrä/ päivä. Ansiopäivärahaoikeuden kesto Enimmäismaksuaika Ansiopäivärahaa maksetaan enintään 500 työttömyyspäivältä. Mikäli työttömyys jatkuu sen täytyttyä, Kansaneläkelaitos maksaa työmarkkinatukea. Kun hakija on saanut päivärahaa 500 päivää, vaaditaan uusi 34 kalenteriviikon työssäolojakso uuden ansiopäivärahaoikeuden syntymiseksi. Työssäoloehtoon voi sisältyä työviikkoja myös edeltävältä 500 päivän maksuajalta, esimerkiksi osa-aikatyötä tai eripituisia kokoaikatyön jaksoja. Edellytyksenä on, ettei niitä viikkoja ole otettu edelliseen työssäoloehtoon mukaan. Soviteltu päiväraha kerryttää ansioturvan 500 päivän enimmäisaikaa. Käytännössä verrataan, kuinka montaa kokonaan työtöntä päivärahapäivää hakujaksolla maksettu soviteltu päivärahasumma vastaa. Lisäpäiväoikeus Työttömyyspäivärahaa voidaan maksaa myös 500 päivän enimmäisajan jälkeen ns. lisäpäivinä, jos jäsen on syntynyt ennen vuotta 1950 ja täyttänyt 57 vuotta ennen kuin 500 päivän enimmäismaksuaika täyttyy. Hän saa 500 päivän lisäksi päivärahaa sen kuukauden loppuun, jonka aikana hän täyttää 60 vuotta. Sen jälkeen on mahdollisuus hakea työttömyyseläkettä. syntynyt ja täyttää 59 vuot- ta ennen 500 päivän täyttymistä. Lisäksi edellytetään, että hän on ollut enimmäisajan täyttyessä eläkkeeseen oikeuttavassa työssä vähintään viisi vuotta viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana. Päivärahaa maksetaan sen kuukauden loppuun saakka, jona hän täyttää 65 vuotta. syntynyt 1955 tai sen jälkeen ja täyttää 60 vuotta ennen 500 päivän täyttymistä. Lisäksi edellytetään, että hän on ollut enimmäisajan täyttyessä eläkkeeseen oikeuttavassa työssä vähintään viisi vuotta viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana. Päivärahaa maksetaan sen kuukauden loppuun saakka, jona hän täyttää 65 vuotta. 16\n17 Vuorotteluvapaa Vuorotteluvapaa on järjestely, jossa kokoaikatyössä ollut työntekijä tai työntekijä, jonka työaika on yli 75 prosenttia alalla sovellettavasta kokoaikaisen työntekijän työajasta, siirtyy työnantajansa kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti vuorotteluvapaalle. Työnantaja palkkaa samaksi ajaksi työ- ja elinkeinotoimistossa työttömänä työnhakijana olevan henkilön. Vuorottelusijaiseksi tulee palkata ensisijaisesti nuori tai pitkäaikaistyötön tai korkeakoulu- tai ammattitutkinnon äskettäin suorittanut henkilö. Vuorotteluvapaalta palaavalla on oikeus palata aikaisempaan tai siihen rinnastettavaan työhön. Vuorotteluvapaan keston on oltava yhtäjaksoisesti vähintään 90 kalenteripäivää ja yhteensä enintään 359 kalenteripäivää. Vuorotteluvapaan voi jaksottaa vähintään 90 päivän pituisiin jaksoihin. Jaksottamisesta on sovittava vuorottelusopimuksessa ennen vapaan aloittamista. Vuorotteluvapaajaksojen pidentämisestä on tehtävä sopimus viimeistään kaksi kuukautta ennen vapaan päättymistä. Vuorotteluvapaa tulee pitää kokonaisuudessaan kahden vuoden kuluessa sen aloittamisesta. Vuorotteluvapaalle voi jäädä jäsen joka on enintään 67-vuotias jonka työssäolo ja palvelusuhde samaan työnantajaan on kestänyt yhtäjaksoisesti vähintään 13 kuukautta välittömästi ennen vuorotteluvapaan alkamista. Tähän 13 kuukauden jaksoon voi sisältyä enintään 30 kalenteripäivää palkatonta poissaoloa. Sairaudesta tai tapaturmasta johtuva poissaolo katsotaan työssäoloksi. jolla on ennen vuorotteluvapaan alkamista eläkkeeseen oikeuttavaa työhistoriaa vähintään kymmenen vuotta. Työhistoriaan lasketaan kaikki ennen vuotta 2007 tehty eläkettä kerryttävä työ, mutta vuodesta 2007 lukien vain yli 18-vuotiaana tehty eläkettä kerryttävä työ. Ulkomailla tehtyä työtä ei lasketa työhistoriaan mukaan. Työhön rinnastettavaa aikaa, kuten perhevapaata, voi olla 10 vuoden ajasta enintään 2,5 vuotta. jonka aikaisempi vuorotteluvapaa on päättynyt vuonna 2003 tai sen jälkeen ja jolla on tämän jälkeen uutta työhistoriaa vähintään 5 vuotta. Vuorottelukorvauksen määrä Vuorottelukorvauksen täysi määrä on 70 prosenttia siitä ansiopäivärahasta, johon henkilöllä olisi oikeus työttömäksi jäädessään. Vuorottelukorvauksen määrä lasketaan ansiopäivärahasta, johon ei sisälly lapsikorotuksia tai muita ansioosan korotusosia. Korvauksen perusteena olevaa ansiopäivärahaa laskettaessa otetaan huomioon vuorotteluvapaata edeltäneen vähintään 52 viikon ajalta saadut palkkatulot. Vuorottelukorvaus on 80 prosenttia päivärahasta, jos vuorottelijalla on vähintään 25 vuotta eläkkeeseen oikeuttavaa työhistoriaa ennen vuorotteluvapaan alkamista. Myös tähän työhistoriaan luetaan rinnasteisia aikoja, mutta ulkomailla tehtyä työtä ei lasketa työhistoriaan mukaan. Vuorottelun aikana saatu tulo muulta kuin vuorotteluvapaan myöntäneeltä työnantajalta sovitellaan samalla tavoin kuin ansiopäivärahassa. Vuorottelukorvaukseen ei ole oikeutta, jos jäsen saa vuorotteluvapaan myöntäneeltä työnantajalta palkkaa. suorittaa varusmiespalvelua tai naisten vapaaehtoista asepalvelusta taikka siviilipalvelusta. suorittaa vapausrangaistusta rangaistuslaitoksessa. on yli kaksi viikkoa kestävässä kokoaikatyössä muun kuin vuorotteluvapaaseen suostuneen työnantajan palveluksessa. harjoittaa päätoimista yritystoimintaa. saa kuntoutusrahaa tai ansionmenetyskorvausta kuntoutusta koskevien säännösten perusteella. saa päivärahaa tai eläkettä täyden työkyvyttömyyden perusteella tai saa osasairauspäivärahaa. saa täysien palvelusvuosien perusteella maksettavaa vanhuuseläkettä, uuden eläkejärjestelmän mukaista vanhuuseläkettä, varhennettua vanhuuseläkettä, yksilöllistä varhaiseläkettä tai työttömyyseläkettä. saa äitiys-, isyys- tai vanhempainrahaa tai erityishoitorahaa tai hänelle on myönnetty lomaa raskauden, synnytyksen tai lapsen hoidon vuoksi. 17\n18 Vuorottelukorvauksen hakeminen ja maksaminen Työnantaja toimittaa työ- ja elinkeinotoimistolle: työnantajan ja työntekijän allekirjoittaman vuorottelusopimuksen. luotettavan selvityksen työttömän palkkaamisesta vapaan ajaksi (mielellään jäljennös työsopimuksesta tai määräyskirjasta). Vapaalle jäävän työntekijän on ennen vapaan alkamista toimitettava työ- ja elinkeinotoimistolle: selvitys vapaan edellytysten täyttymisestä (esim. jäljennös palkkatodistuksesta, josta ilmenee edeltävän 13 kuukauden työssäolo ja sen kokoaikaisuus). Vuorottelukorvausta haetaan työttömyyskassalta. Hakulomakkeita saa työ- ja elinkeinotoimistosta tai ewertti Nettikassastamme. Voit myös lähettää vuorottelukorvaushakemuksen liitteineen sähköisessä muodossa ewertti Nettikassamme kautta. Myös muutosilmoituksen, jolla ilmoitat tiedon vuorotteluvapaan maksamiseen vaikuttavista vuorotteluvapaan aikaisista muutoksista, voi lähettää sähköisesti työttömyyskassaan. Hakemukseen tulee liittää: palkkatodistus vuorotteluvapaata edeltäviltä täysiltä palkanmaksukausilta vähintään 52 viikon ajalta. Eläketurvakeskuksesta saatava ansiotyöluettelo, josta ilmenee työhistoriaedellytyksen täyttyminen. Samassa yhteydessä kannattaa selvittää myös vuorotteluvapaan vaikutus tulevaan eläkkeeseen. Hakemus on syytä jättää hyvissä ajoin ennen vapaan alkamista. Korvauksen takautuva hakuaika on 3 kuukautta. Työttömyyskassa tekee päätöksen korvauksesta ja huolehtii sen maksamisesta. Mikäli olet jaksottanut vuorotteluvapaan, tulee jokaista jaksoa hakea omalla vuorottelukorvaushakemuksella. Tällöin liitteitä, esim. palkkatodistusta, ei tarvitse lähettää uudelleen. Ensimmäinen korvaus maksetaan pääsääntöisesti neljännen viikon perjantaina vuorotteluvapaan alkamisesta. Sen jälkeen maksu tapahtuu neljän viikon välein ilman eri hakemusta. Vuorottelukorvauksen saajan on ilmoitettava välittömästi työ- ja elinkeinotoimistolle ja työttömyyskassalle korvauksen maksamiseen vaikuttavista muutoksista esimerkiksi työhön menosta. 18\n19 VUOROTTELUVAPAAKORVAUKSEN SUURUUS ALKAEN PALKASTA TEHTÄVÄ 3,67 % VÄHENNYS ON OTETTU HUOMIOON Vuorottelukorvauksen suuruus on 70 % ansiopäivärahan suuruudesta. Mikäli hakijalla on työhistoriaa vähintään 25 vuotta, on korvaus 80 % ansiopäivärahan suuruudesta. Vuorottelukorvaukseen ei makseta lapsikorotuksia. Palkka kk Työhistoriaa alle 25 v Työhistoriaa yli 25 v Työhistoriaa alle 25 v Työhistoriaa yli 25 v Korvaus 70 % /pv Korvaus 70 % /kk Korvaus 80 % /pv Korvaus 80 % /kk Palkka kk Korvaus 70 % /pv Korvaus 70 % /kk Korvaus 80 % /pv Korvaus 80 % /kk 705,00 19,86 426,99 22,70 488, ,28 823,02 43,74 940, ,07 431,51 22,94 493, ,70 832,05 44,23 950, ,50 440,75 23,42 503, ,12 841,08 44,71 961, ,92 449,78 23,90 513, ,55 850,33 45,20 971, ,34 458,81 24,39 524, ,97 859,36 45,68 982, ,76 467,84 24,87 534, ,40 868,60 46,17 992, ,19 477,09 25,36 545, ,82 877,63 46, , ,61 486,12 25,84 555, ,24 886,66 47, , ,04 495,36 26,33 566, ,66 895,69 47, , ,46 504,39 26,81 576, ,09 904,94 48, , ,88 513,42 27,30 586, ,51 913,97 48, , ,30 522,45 27,78 597, ,94 923,21 49, , ,73 531,70 28,26 607, ,36 932,24 49, , ,15 540,73 28,74 617, ,79 941,49 50, , ,58 549,97 29,23 628, ,21 950,52 50, , ,00 559,00 29,71 638, ,63 959,55 51, , ,43 568,25 30,20 649, ,05 968,58 51, , ,85 577,28 30,68 659, ,48 977,82 51, , ,27 586,31 31,17 670, ,90 986,85 52, , ,69 595,34 31,65 680, ,33 996,10 52, , ,12 604,58 32,14 691, , ,13 53, , ,54 613,61 32,62 701, , ,16 53, , ,97 622,86 33,10 711, , ,19 54, , ,39 631,89 33,58 721, , ,22 54, , ,81 640,92 34,07 732, , ,46 55, , ,23 649,95 34,55 742, , ,49 55, , ,66 659,19 35,04 753, , ,74 56, , ,08 668,22 35,52 763, , ,40 56, , ,51 677,47 36,01 774, , ,49 56, , ,93 686,50 36,49 784, , ,57 57, , ,35 695,53 36,97 794, , ,44 57, , ,77 704,56 37,46 805, , ,53 57, , ,19 713,59 37,94 815, , ,61 57, , ,62 722,83 38,42 826, , ,70 57, , ,04 731,86 38,90 836, , ,78 58, , ,47 741,11 39,39 846, , ,87 58, , ,89 750,14 39,87 857, , ,95 58, , ,32 759,38 40,36 867, , ,04 58, , ,74 768,41 40,84 878, , ,91 59, , ,16 777,44 41,33 888, , ,99 59, , ,58 786,47 41,81 898, , ,08 59, , ,01 795,72 42,30 909, , ,95 59, , ,43 804,75 42,78 919, , ,03 59, , ,86 813,99 43,26 930, , ,12 60, ,80 19\n20 Työttömyyskassan yhteystiedot Postiosoite: PL 100, Helsinki Faksi: Kotisivu: Sähköposti: Puhelinpäivystys ma-pe klo : Hinta kiinteästä verkosta soitettaessa paikallisverkkomaksu ja matkapuhelinverkosta soitettaessa oman operaattorin hinnoittelun mukaan. eemeli Puhelinkassa: Hinta kiinteästä verkosta soitettaessa paikallisverkkomaksu ja matkapuhelinverkosta soitettaessa oman operaattorin hinnoittelun mukaan. Liiton jäsenmaksuja ja jäsenyyttä koskeviin tiedusteluihin vastaa liiton jäsenyksikkö: Voit hoitaa jäsenasioitasi myös liiton jäsenpalvelussa osoitteessa tai ottamalla yhteyttä omaan yhdistykseesi. JHL:n aluetoimistot Etelä-Suomen aluetoimisto Hämeenkatu 25-27, 2. krs., Riihimäki vaihde: Keski-Suomen aluetoimisto Kalevankatu 4, Jyväskylä vaihde: Pohjanmaan aluetoimisto Pitkäkatu 43, Vaasa vaihde: Itä-Suomen aluetoimisto Yläsatamakatu 7 B 13, Joensuu vaihde: Kuopion toimisto Puistokatu 6, Kuopio vaihde: Kaakkois-Suomen aluetoimisto Koulukatu 23, Lappeenranta vaihde: Mikkelin toimisto Vuorikatu 11 A 4, Mikkeli vaihde: Lapin aluetoimisto Rovakatu 26 A, Rovaniemi vaihde: Oulun seudun aluetoimisto Mäkelininkatu 31, Oulu vaihde: Kainuun toimisto Kauppakatu 22 B, Kajaani vaihde: Pirkanmaan aluetoimisto Rautatienkatu 10, Tampere vaihde: Pääkaupunkiseudun aluetoimisto Haapaniemenkatu 14, Helsinki vaihde: Satakunnan aluetoimisto Isolinnankatu 24, 5. krs., Pori vaihde: Varsinais-Suomen aluetoimisto Verkatehtaankatu 4, Turku vaihdel:


Muutaman vuoden netlabel ja Sound Cloud skenejä seuranneena täytyy sanoa, että en ole kaikin puolin innoissani. Epäselektiivisten esikuuntelemattomien musiikkivirtojen seuraaminen käy kovasta musiikkitoimisttajantyöstä. Siitä pitäisi saada palkkaa, että voisi tarjota suodatetumpaa suositusta eteenpäin. Haittapuolena on ylenmääräisen tunkkaisuuden ja tukkoisuuden kohtaaminen. Mitäänavaamattomien fiilisten vietäväksi ei voi vain heittäytyä.\nJotain kuitenkin aina löytyy. Uusi SC-tuttavuus Bob Morabito (sukunimi hauska sanaleikki suomeksi: Mora-puukko + bitti) tekee midipianolla jotain ennen kuulumatonta. Ällistyttävän hyvän kuuloinen midisoitin on Synthogy Ivory II. Kaiken kaikkiaan erittäin hienoa midiefektien käyttöä ja dynaamista kudosta. Nopeammin Cecil Tayloriin kyllästyy kuin tähän. Varautukaa itseasiassa siihen, että Cecil Taylor kuulostaa tämän jälkeen Bobin spontaanilta mutta epäonnistuneelta jäljittely-yritykseltä.\nAlgoritmistahan matsku ei sinänsä ole vaan äärimmäisen tarkkaa käsityötä Sibelius sävellysohjelmalla. Bob on vanhemman polven newyorklaissäveltäjä, Vietnamin veteraani ja Agent Orangen uhri, joka kärsii monista vakavista terveysongelmista, niiden kuitenkaan estämättä itse musiikin ekspressiivistä tajunnanräjäyttävyyttä.\n"And I say precious time as those of you who know me personally know Im a Viet Nam vet, and Agent Orange victim with many severe health problems, "\nBob Morabiton musiikin kuuntelemisen jälkeen täytyy uudelleenkuunnella kaikki moderni pianomusiikki ainakin Stockhauseninsta alkaen. Herää kysymys: mitä me kuuntelemme, kun kuuntelemme pianomusiikkia? Kuuntelemmeko soittajan, ihmisen inhimillistä suoritusta, vai kuuntelemmeko sitä mitä itse musiikilla on sanottavana. Morabiton pianomusiikki on siinä mielessä akusmaattista, että kysymys äänen syntyperästä alkaa olla jo hankalasti pelkästään kuuntelemalla ratkaistavissa.\nMorabiton kaveri todella kova säveltäjä Bil Smith käyttää pianoteoksissaan Disklavieria ja jotain outoja rakennettuja robottipianoja. Soundi on aika samaa tasoa kuin Morabitolla. Voi olla että Morabiton ilmoittama Ivory II-sämplesoitin on oikeasti Bil Smithin akustinen erikoissoitin. Vielä en kokeilematta usko, että voi olla noin hyvä soundi ja dynamiikka sämplesoittimessa.\nLabels: Bob Morabito, filosofia, netlabel, player piano, SOUNDCLOUD


Omat kuvat alastonkuvia gay bi vaimo / Seuraa homo\nOmat kuvat alastonkuvia gay bi vaimo\nVaimo - bi setä? Arvostele muiden kuvia ja lisä omia Uusimmat ohjeet. Etusivu KÄYTTÄjien omat kuvagalleriat Juupo Vaimo: tiedosto 10/400: bi setä? Vanhempaa miestä 08 alueelta dildon tilalle? Omat alaston kuvat vaimo. omakuva -alastonkuvia seksikuvia Sex work pori omat alastonkuvat / Sissy sex helsinki gay deitti. Tuoli oli hankittu suoraan Paimion parantolan huutokaupasta luvulla. Etupässä alastonkuvia ja suomalaista pornoa. Seksiteffit ilmainen sexi video intiimihierontaa sissy sex omat kuvat alastonkuvia thai seksi. Lahdesta mature escorts seksiseuraa vaimo nai vierasta homo deitti ilmaista puhelin. ..\nHentai porn movies seksiseuraa varkaus, sexi asennot sihteeriopisto forum, shemale on shemale paljaat pillut 832. Mutta myös muualta maailmaa. Muistiini ovat jäneet hänen sanansa: Mikäli et ole saanut kirjeitämme syksyn aikana, mutta olet kiinnostunut kuulemaan tapahtumistamme, tilaa uutiskirje etusivun alareunasta, tästä.\nEtupässä alastonkuvia ja suomalaista pornoa. Mutta ehkäpä tämä on kunniakkaampaa ja päsee helpommin eteenpäin elämässä. Sms treffit hieroja kaakkuri kaakkurivideos, teen Traffic Jam Car Blowjob. Emmi siekkinen jyvaskyla orgasmin kotona runkkaavat videot 3d seksielokuva japanilainen nuoret tytöt mikkelin isot penikset. Omat kuvat alastonkuvia eläinporno tarinat bb tissit thai hieronta hyrylä. Olin töissä, kuten aina, opiskelijana hanttihommassa toisaalta työmiehenä, toisaalta juoksupoikana. Shemale pic seksiasentoja kuvina, itsetyydytys iltalehti nude deitti k vanha isoäiti teini pillu suomen ilmaiset karvaiset pillut jakoon pikkupillu nuori nainen vanhempi mies nurmijärvi posliinipillu alaikäisten kuvia suonikas alastonvideot seksi ilmaiset homo kulli vai pelkän seksin opastus pillutas follando. Proudly powered by WordPress. Tässä pimsastani kuva teille, just kävin suihkussa ja raakasin moden sex, tulle kiimainen olo niin oli pakko näpsäyttä kännykällä pikku pornokuva. Pillua netistä omat alaston kuvat Partner für vantaa. Lahdesta mature escorts seksiseuraa vaimo nai vierasta homo deitti ilmaista puhelin. Free Seksitreffit web cam. Lähettäjä omat kuvat homo alastonkuvia hieroja oulu kaakkuri pälle alaston. Olen ollut sinkku noin vuoden ja ilman seksiä kohta kaksi kuukautta, ois todellakin aika saada kunolla kyrpä märkän pilluuni. Militaria Numismatiikka -huutokauppaan. Onhan se hiukan outoa, että seksiä on kerran viikossa krapulapäivänä. Samaa mielt, sairasta tollanen kuvaaminen.\nOsa hänen pukeutuessaan tai tullessaan suihkusta jne ihan vain omaksi huviksi. En ole oikeasti ikinä näitä kuvia tuhonnut. Me päivitämme sivustoamme viikottain. Naisten orgasmi sex tarinat / Deittipalveluja Uusi tutkimus: lentokenttäseksi on kymppikerhoa Naiset paljastavat kuinka saat naisen hieronta gay itäkeskus ilmaisia seksi, you may also chat in your preferred language in our International rooms. Sex omat kuvat sex.\nEi koske tutkimuskutsuja sekä osto- ja myynti-ilmoituksia. Jos etsitän kadonnutta, on mahdollista, että esimerkiksi lapset kaapannut henkilö voi nurkkaan ahdistettuna tehdä jotakin peruuttamatonta. Kuului on oikea sana. Exän valokuvat eivät kuulu enä sinulle vaikka kuinka itselle hokisit että hän kuuluu elämäsi.


Etusivu / fi / Hakijalle / Hakeminen / Valintakokeet / Esteettömyys ja erityisjärjestelyt valintakokeissa\nValintakokeeseen kutsuttu henkilö voi hakea oikeutta valintakokeen suorittamista koskeviin erityisjärjestelyihin erillisellä hakemuksella. Jos hakija vamman, sairauden, lukihäiriön tai jonkin muun erityisen syyn vuoksi tarvitsee erityisjärjestelyjä valintakokeessa (esim. lisäaika, lisävalaistus, jokin muu tekninen apuväline tai muu erityisjärjestely), hänen tulee tehdä kirjallinen valintakokeen erityisjärjestelypyyntö, johon liitetään mukaan lääkärintodistus tai muu vastaava lausunto vamman tai sairauden laadusta tai esim. lukihäiriöstä. Valintakokeen erityisjärjestelyjä koskeva pyyntö tulee toimittaa kaikkien niiden hakutoiveiden korkeakouluihin, joissa järjestettäviin valintakokeisiin hakija osallistuu. Hakijan tulee huomioida myös mahdolliset hakukohteiden omat tarkemmat ohjeet.\nKaikki koulutukset: Mikäli tarvitset valintakokeessa erityisjärjestelyjä oppimisvaikeuden, vamman tai terveydentilan vuoksi (ml. lukivaikeus), ota yhteyttä Kajaanin ammattikorkeakoulun hakijapalveluihin sähköpostitse hyvissä ajoin ennen valintakokeita.\nJos valintakokeen erityisjärjestelyihin oikeuttava este on olemassa jo hakuaikana, valintakokeiden erityisjärjestelyhakemus liitteineen tulee toimittaa syksyn yhteishaussa viimeistään 25.9.2019 klo 15 mennessä.\n1. Täytä Erityisjärjestelypyyntö Kajaanin ammattikorkeakouluun -lomake\n(Lomakkeen voi täyttää internet-selaimista mm. Cromella ja IE:llä.)\nerityisjärjestelyjä koskeva pyyntö eli mitä erityisjärjestelyjä haetaan,\nperustelut miksi erityisjärjestelyjä haetaan,\nhakijan henkilö- ja yhteystiedot sekä\nkorkeakoulu ja hakukohde, jossa järjestettävään valintakokeeseen hän hakee.\n2. Liitä lomakkeeseen\nAsiantuntijalausunnot saavat olla enintään 5 (viisi) vuotta vanhoja. Lukihäiriön, oppimisvaikeuden, sairauden tai vamman ollessa pysyvä, myös aikaisemmin hankitut lausunnot otetaan huomioon. Lisäksi sellaiset lausunnot, jotka osoittavat pysyvän vamman, oppimisvaikeuden tai sairauden saavat olla enintään 5 (viisi) vuotta vanhoja. Muiden lausuntojen voimassaoloaika katsotaan tapauskohtaisesti.\nLukihäiriön vuoksi lisäaikaa anovan tulee liittää hakemukseensa koulutuksen saaneen erityisopettajan, asiaan perehtyneen psykologin, puheterapeutin tai erikoislääkärin (lastenneurologi, neurologi tai foniatri) lausunto. Hakijan toivotaan esittävän hakemuksensa liitteenä lisäksi ylioppilastutkintolautakunnan vastaava päätös, mikäli sellainen on. Pääasiassa erityisjärjestelyhakemus hyväksytään vain silloin, jos hakijalla on keskivaikea tai vaikea lukivaikeus sekä tarvittavat asiantuntijalausunnot tämän todistamiseksi.\nErityisjärjestelyjen hakemislomake 2019.docx (27,8 kB)


Konsultointi- ja suunnitteluyritys Pöyry on saanut ruotsalaiselta metsäyhtiöltä Billerudilta suunnittelutoimeksiannot kahden paperikoneen uusintahankkeessa Ruotsissa.\nViikon viimeinen pörssipäivä on käynnistynyt Helsingissä hivenen miinukselle Nokian luisuttua pakkaselle. Tänään kalenterissa olevista viidestä tilinpäätöksestä neljä saatiin jo ennen pörssin avautumista ja Ahlstromin, Capmanin, Pöyryn ja Technopoliksen kvartetista vain viimeinen on miinuksella. Katsausta odotellaan vielä Interavantilta.\nKonsultointi- ja suunnitteluyritys Pöyryn alkuvuosi on sujunut myönteisissä merkeissä.


Valtioneuvoston asetus tuesta tilaneuvontaan… 175/2007 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2007 › 175/2007\nValtioneuvoston asetus tuesta tilaneuvontaan vuonna 2007\nTätä asetusta sovelletaan maksettaessa tukea yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (ETY) N:o 2019/93, (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001, (EY) N:o 1454/2001, (EY) N:o 1868/94, (EY) N:o 1251/1999, (EY) N:o 1254/1999, (EY) N:o 1673/2000, (ETY) N:o 2358/71 ja (EY) N:o 2529/2001 muuttamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003, jäljempänä neuvoston tilatukiasetus, 13 ja 14 artiklassa tarkoitettujen tilaneuvontapalveluiden käyttämiseen.\n1) viljelijällä luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä taikka luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden ryhmää, joka harjoittaa neuvoston tilatukiasetuksessa tarkoitettua maataloustoimintaa;\n4) neuvojalla henkilöä, joka antaa tilaneuvontaa; ja\n5) vähämerkityksisellä tuella Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalous- ja kalastusalalla annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 tarkoitettua tukea.\nValtion vuoden 2007 talousarviossa maa- ja puutarhatalouden kansalliseen tukeen osoitettuja varoja saadaan käyttää enintään 1,0 miljoonaa euroa tilaneuvonnan tukemiseen.\nKustannuksia korvataan kalenterivuoden aikana käytetyistä neuvontapalveluista enintään kahdesta neuvontaosiosta yhteensä enintään 300 euroa maatilaa kohti. Yhden neuvontaosion perusteella annetun neuvonnan kustannuksia korvataan enintään 150 euroa. Yhden neuvontaosion enimmäiskorvaus vastaa kolmea neuvontaan käytettyä tuntia neuvontakäynnin edellyttämä esivalmistelu mukaan lukien. Verohallinnon laskentaperusteiden mukaisesti kilometriperusteella laskutetut matkakustannukset voivat olla mukana korvattavassa määrässä. Tilaneuvontapalvelujen käyttämisestä aiheutuvia kustannuksia korvataan kuitenkin enintään todellisten arvonlisäverottomien kustannusten verran.\nTukea tilaneuvontaa varten voidaan myöntää maatilakohtaisesti viljelijälle, joka käyttää tämän asetuksen mukaisia ja tilatukilain 18 d §:ssä tarkoitettuun neuvontarekisteriin merkityn neuvontajärjestön tai neuvojan tarjoamia tilaneuvontapalveluita neuvontaosiosta, johon neuvoja on hyväksytty.\nTukihakemuksena on käytettävä maa- ja metsätalousministeriön lomaketta numero 364 tai vastaavaa atk-tulostetta. Viljelijän on liitettävä hakemukseensa selvitys neuvontapalvelun käyttämisestä. Hakemuksesta on käytävä ilmi maatilakohtaisesti tuen hakuvuonna ja sitä edeltävänä kolmena kalenterivuonna myönnetyt vähämerkityksiset tuet, tilaneuvonnan antamisen ajankohta, kesto, neuvontaosio sekä neuvontapalvelun hinta jokaisesta neuvontaosiosta erikseen arvonlisäveron osuus eroteltuna.\nTukihakemus on toimitettava 60 kalenteripäivän kuluessa neuvonnan päättymisestä sen kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle, jonka alueella maatilan talouskeskus sijaitsee. Jos maatilalla ei ole talouskeskusta, hakemus toimitetaan sen kunnan maaseutuelinkeinoviranomaiselle, jonka alueella pääosa maatilan pelloista sijaitsee. Postitse palautettu hakemus katsotaan oikeaan aikaan toimitetuksi, jos se on leimattu postissa edellä mainitulle toimivaltaiselle viranomaiselle osoitettuna tuen viimeisenä hakupäivänä tai aiemmin. Jos hakemus on myöhästynyt, tukea ei myönnetä, vaan hakemus on hylättävä.\nTuen myöntämisestä päättää ja tuen maksaa kunnan maaseutuelinkeinoviranomainen. Tuki tilaneuvontaan myönnetään vähämerkityksisenä tukena. Vähämerkityksisen tuen myöntämisen edellytyksenä on, että tuen määrä ei ylitä Euroopan yhteisön lainsäädännössä säädettyä maatila- ja maakohtaista vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää.\nTämän asetuksen nojalla tehtyyn kunnan maaseutuelinkeinoviranomaisen päätökseen saa hakea muutosta maaseutuelinkeinojen tukitehtäviä hoidettaessa noudatettavasta menettelystä annetun lain (1336/1992) 10 §:n mukaisesti.\nTämä asetus tulee voimaan 21 päivänä helmikuuta 2007.


Wikiprojekti:Wiki Loves Monuments/Parainen – Wikipedia\nWikiprojekti:Wiki Loves Monuments/Parainen\nKilpailuohjeet Kuvattavat kohteet Jälleenvalokuvaus Lataa kuva muusta kohteesta Mobiilikartta Neuvonta English\nKulttuuriperintökohteet maakunnittain[muokkaa wikitekstiä]\nKuvauskohteet Parainen[muokkaa wikitekstiä]\nAtun kartano on Atun saarella Paraisissa sijaitseva kartano. Atun rälssikartano on mainittu kirjallisissa lähteissä jo 1400-luvulla.\nSijainti 60.18123°N, 22.34193°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennuskohde (201341) Rakennusperintörekisterissä.\nRakennettu kulttuuriympäristö 1800 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Atun kartano (Q18913136) Wikidatassa\nAtun kartanon fogdebyggnaden (tilanhoitajan asuinrakennus)\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Atun kartano.\nSijainti 60.18138°N, 22.35074°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305737) ja kohde Atun kartano (201341) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Atun kartanon fogdebyggnaden (tilanhoitajan asuinrakennus) (Q55595209) Wikidatassa\nAtun kartanon mejeriet (meijeri)\nSijainti 60.17932°N, 22.34293°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305735) ja kohde Atun kartano (201341) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Atun kartanon mejeriet (meijeri) (Q55596949) Wikidatassa\nBorgholmin linnasaari on Varsinais-Suomessa Iniön Jumon kylän pohjoispuolella oleva linnasaari. Saaressa kerrotaan ollen linnoitus.\nSijainti 60.44352°N, 21.39339°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nArkeologinen kohde 150010001 Muinaisjäännösrekisterissä\nLue ja muokkaa kohdetta Borgholmin linnasaari (Q23870153) Wikidatassa\nBårnholm on Varsinais-Suomessa Paraisten Pikku-Nauvossa sijaitseva saari, jossa on todennäköisesti ollut myös linnavuori. Sitä ei ole vielä tutkittu.\nSijainti 60.20564°N, 22.01106°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nArkeologinen kohde 533010027 Muinaisjäännösrekisterissä\nLue ja muokkaa kohdetta Bårnholm (Q24359399) Wikidatassa\nGråharunan hylky on Korppoosta vuonna 1998 löytynyt hylky.\nSijainti 59.81937°N, 21.3794°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nArkeologinen kohde 2228 Muinaisjäännösrekisterissä\nLue ja muokkaa kohdetta Gråharunan hylky (Q11860705) Wikidatassa\nkaksi jatulintarhaa Paraisilla Varsinais-Suomessa\nSijainti 60.12188°N, 21.77449°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nArkeologinen kohde 533010019 Muinaisjäännösrekisterissä\nLue ja muokkaa kohdetta Halsholm (Q24357961) Wikidatassa\nHoutskarin kirkonkylä on varhaisia Turunmaan saaristoon perustettuja kirkonkyliä.\nRakennettu kulttuuriympäristö 5117 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Houtskarin kirkkoympäristö (Q30505845) Wikidatassa\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Houtskarin kirkkoympäristö.\nHoutskarin kirkko on kirkkorakennus Houtskarissa, Turunmaan saaristossa. Se on muodoltaan tasavartinen ristikirkko. Kirkko on puinen, ja se on punamullattu. Se rakennettiin vuosina 1703–1704 ja sen rakentamisesta vastasi pohjalainen Erik Nilsson. Kirkko vastaa tyyliltään varhaisimpia lounais-suomalaisia puisia ristikirkkoja. Kirkossa on myös vuodelta 1887 peräisin oleva alttaritaulu, jonka on maalannut Victor Westerholm. Lisäksi kirkonpihan tuntumassa on tapuli, jonka alaosa on rakennettu vuonna 1753 ja yläosa vuonna 1871.\nSijainti 60.22472°N, 21.37222°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305293) ja kohde (200856) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Houtskarin kirkko (Q18659153) Wikidatassa\nIniön kirkonkylä on Turunmaan saaristossa tyypillisesti suuremmille saarille, merkittävien vesireittien varrelle sijoittunut pienimuotoinen, varsin hyvin säilynyt historiallinen saaristolaiskirkonkylämiljöö.\nRakennettu kulttuuriympäristö 5118 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Iniön kirkonkylä (Q30506036) Wikidatassa\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Iniön kirkonkylä.\nSijainti 60.39834°N, 21.38478°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305295) ja kohde (200858) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Iniön kirkko (Q18659352) Wikidatassa\nArkkitehdit Gustaf af Sillén, Yli-intendentinvirasto\nresidential building in Pargas, Finland\nRakennuskohde (201361) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Kallas (Q55078409) Wikidatassa\nOsa Rakennusperintörekisterin kohdetta Kallas.\nSijainti 60.29717°N, 21.55162°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305810) ja kohde Kallas (201361) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Kallaksen navetta-vaja-saunarakennus (Q55597126) Wikidatassa\nSijainti 60.29757°N, 21.55095°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (308197) ja kohde Kallas (201361) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Kallaksen pihapiiri (Q55597364) Wikidatassa\nSijainti 60.29749°N, 21.55116°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305811) ja kohde Kallas (201361) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Kallaksen päärakennus (Q55596909) Wikidatassa\nKallaksen talli- ja liiterirakennus\nSijainti 60.29774°N, 21.55105°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305809) ja kohde Kallas (201361) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Kallaksen talli- ja liiterirakennus (Q55598365) Wikidatassa\nSijainti 60.16442°N, 21.5563°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (306749) ja kohde (201143) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Korppoon kartano (Q55025455) Wikidatassa\nSijainti 60.16274°N, 21.56355°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305302) ja kohde (200865) Rakennusperintörekisterissä.\nRakennettu kulttuuriympäristö 1773 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Korppoon kirkko (Q10548145) Wikidatassa\nKorppoon kirkon hautakappeli\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Korppoon kirkko.\nSijainti 60.16252°N, 21.56302°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (307539) ja kohde Korppoon kirkko (200865) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Korppoon kirkon hautakappeli (Q55595414) Wikidatassa\nKorppoonkartano on varhaisimpia uusantiikin vaikutuksesta syntyneitä kartanoita maassamme.\nRakennettu kulttuuriympäristö 82 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Korppoonkartano (Q30505688) Wikidatassa\nKuitia on 1400-luvulla rakennettu kartano Paraisilla.\nSijainti 60.29667°N, 22.4°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennettu kulttuuriympäristö 113 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Kuitia (Q1769109) Wikidatassa\nSijainti 60.26511°N, 21.40791°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305715) ja kohde (201329) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Lill-Kils torppa (Q55022995) Wikidatassa\nTurunmaan saaristossa Saaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta.\nRakennettu kulttuuriympäristö 5186 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Länsi-Turunmaan saaristoasutus (Q30506354) Wikidatassa\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Länsi-Turunmaan saaristoasutus.\nSijainti 60.29172°N, 21.56221°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Ahvensaari (Q24339183) Wikidatassa\nSijainti 60.43333°N, 21.38333°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Jumo (Q24331069) Wikidatassa\nSijainti 60.3725°N, 21.34778°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Keistiö (Q10544654) Wikidatassa\nSijainti 60.27778°N, 21.41667°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Mossala (Q11883274) Wikidatassa\nSijainti 60.41667°N, 21.43333°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Q21973982 (Q21973982) Wikidatassa\nSijainti 60.41667°N, 21.21667°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Åselholm (Q24339134) Wikidatassa\nSaaristomeren kyläympäristöt muodostuvat keskiajalta periytyvästä, pysyvästä merellisten elinkeinojen synnyttämästä saaristolaisasutuksesta.\nRakennettu kulttuuriympäristö 5188 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Länsi-Turunmaan ulkosaariston kyläasutus (Q30506205) Wikidatassa\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Länsi-Turunmaan ulkosaariston kyläasutus.\nAspö on kylä samannimisellä saarella Paraisten kaupungissa, entisen Korppoon kunnan alueella Turunmaan saaristossa.\nSijainti 59.95167°N, 21.61°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Aspö (Q4349366) Wikidatassa\nBerghamn on Nauvon pääsaaren eteläpuolella sijaitseva saari ja kylä. 64 hehtaarin kokoisella saarella asuu nykyään ympärivuotisesti kuusi ihmistä.\nSijainti 60.05667°N, 21.79667°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Berghamn (Q11854103) Wikidatassa\nSijainti 59.91°N, 21.69333°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Björkö (Q10430644) Wikidatassa\nBorstö on saari ja kylä Saaristomerellä Nauvossa, Paraisten kaupungissa. Se on Vänön ja Jurmon välissä ja Nötöstä lounaaseen. Saareen liikennöi yhteysalus M/S Nordep. Saaren pinta-ala on noin 48 hehtaaria: se on noin kilometrin pitkä ja puoli kilometriä leveä. Nykyisin vakituisia asukkaita saarella on kaksi. Kesäasukkaita on 32.\nSijainti 59.86333°N, 21.96833°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Borstö (Q10433342) Wikidatassa\nGullkrona on saari ja venesatama Paraisten kunnan Nauvossa. Saaren pinta-ala on 45 hehtaaria ja sillä asuu ympärivuotisesti kolme ihmistä. Gullkrona sijaitsee Gullkronanselän länsireunalla ja sen asukkaat ovat perinteisesti saaneet elinkeinonsa kalastuksesta ja luotsaamisesta.\nSijainti 60.08667°N, 22.085°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Gullkrona (Q10510666) Wikidatassa\nJurmo on saari Saaristomerellä 13 kilometriä Utöstä koilliseen. Saari on Korppoon Jurmon kylän pääsaari ja kuuluu Paraisten kaupunkiin.\nSijainti 59.825°N, 21.6°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Jurmo (Q4348300) Wikidatassa\nJurmon kappeli on kirkkorakennus Jurmon saarella entisen Korppoon kunnan alueella Paraisilla. Kappeli on yksi Korppoon ruotsinkielisen kappeliseurakunnan alueen kuudesta kirkollisesta rakennuksesta ja valmistunut vuonna 1846. Sen tekijä on korppoolainen kirvesmies Adolf Abraham Gräneback.\nSijainti 59.83167°N, 21.60294°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Jurmon kappeli (Q22681376) Wikidatassa\nNötö on kylä ja saari Nauvossa. Saaren pinta-ala on 392 hehtaaria ja sen asukasluku on 12. Kesäasukkaita saarella on 204. Nötö sijaitsee Jurmon, Berghamnin ja Gullkronan välissä.\nSijainti 59.955°N, 21.76°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Nötö (Q10605580) Wikidatassa\nSijainti 59.81667°N, 21.78333°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nArkeologinen kohde 1657 Muinaisjäännösrekisterissä\nLue ja muokkaa kohdetta Nauvon keskiaikainen hylky (Q18660958) Wikidatassa\nNauvon kirkko ja kirkonseutu\nNauvon kirkonkylä ja Pyhälle Olaville omistettu keskiaikainen kivikirkko ovat edustava esimerkki Saaristomeren varhaisesta pysyvästä asutuksesta ja historiallisen emäseurakunnan hallintokeskuksesta.\nRakennettu kulttuuriympäristö 1792 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Nauvon kirkko ja kirkonseutu (Q30505842) Wikidatassa\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Nauvon kirkko ja kirkonseutu.\nNauvon kirkko on Nauvossa sijaitseva keskiaikainen kivikirkko. Kivikirkko rakennettiin todennäköisesti noin vuosina 1430–1450.\nSijainti 60.19361°N, 21.90808°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303174) ja kohde (200883) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Nauvon kirkko (Q11884083) Wikidatassa\nSijainti 60.3268°N, 22.39751°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305553) ja kohde (201270) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Nilsbyn koulu (Q55025693) Wikidatassa\nNilsbyn koulun ns. pikkukoulu\nOsa Rakennusperintörekisterin kohdetta Nilsbyn koulu.\nSijainti 60.32646°N, 22.39682°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305552) ja kohde Nilsbyn koulu (201270) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Nilsbyn koulun ns. pikkukoulu (Q55596059) Wikidatassa\nParaisten hyvin alkuperäisessä asussaan säilynyt keskiaikainen kivikirkko on ollut laajan saaristoalueen emäseurakunnan kirkkona ja sijoittunut Turunmaan etelä- ja kaakkoissaaristosta Turkuun johtavan Kirkkosalmen tuntumaan.\nRakennettu kulttuuriympäristö 1798 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Paraisten kirkko ja Vanha Malmi (Q30505844) Wikidatassa\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Paraisten kirkko ja Vanha Malmi.\nParaisten kirkko on keskiaikainen kivikirkko, joka sijaitsee Paraisilla. Kivikirkon ensimmäinen osa Agricola-kappeli rakennettiin tiedettävästi 1240-1300-luvulla. Kappelin käydessä pieneksi päätettiin kappelin yhteyteen rakentaa varsinainen nykyinen harmaakivikirkko. Kirkko on oletettavasti rakennettu 1300- luvun aikana. Ensimmäiset kirjalliset merkinnät kirkon rakentamisesta ja olemassa olosta ovat ajoitettu 1300- luvun puolivälin paikkeille. Kirkkoon on tehty useaan otteeseen laajennuksia ja muutoksia. Näistä huolimatta kirkon alkuperäinen ilme on säilynyt pitkälti. Keskiaikaisista kivikirkoista väitellyt Markus Hiekkanen toteaa: "Sisätila on Suomen vaikuttavimpia, ja erityisesti huomio kiinnittyy huolitellun tyylikkääseen holvaukseen kaikkine yksityiskohtineen." Kirkkosalin suurimmat muutokset liittyvät runsasta kirkkokansaa varten rakennettuihin lehtereihin. Vuosina 1685–1686 turkulainen Mårten Henriksson teki pohjoisseinälle naistenlehterin tilanahtautta helpottamaan. Viisi vuotta tämän jälkeen laajennettiin eteläseinän miestenlehteriä ja 1750–1752 rakennettiin koko länsipäädyn mittainen miestenlehteri, joka 1862 muokattiin urkuparveksi. Valon määrä suurehkojen lehterien alla kävi kuitenkin niin vähäiseksi, että seurakuntalaiset alkoivat vaatia valaistuksen parantamista. Kahden uuden ikkuna-aukon pohjoisseinälle tekemisestä oltiin yksimielisiä. Kuitenkin vasta vuonna 1819 kirkon lattiaa korjannut halikkolainen kirkkopuuseppä Israel Cairenius sai tehtäväkseen tehdä myös ikkuna-aukot ja suurentaa vanhoja ikkuna-aukkoja.\nSijainti 60.30121°N, 22.30558°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (304935) ja kohde (200498) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Paraisten kirkko (Q1258802) Wikidatassa\nSeilin saarella on liki 350-vuotinen, maamme sairaanhoitolaitoksen kehitysvaiheisiin kiinteästi liittyvä historia.\nRakennuskohde (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nRakennettu kulttuuriympäristö 1010 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin hospitaali (Q30506413) Wikidatassa\nSeilin Seilin sairaalan viljamakasiini\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Seilin hospitaali.\nSijainti 60.23649°N, 21.96146°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303435) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin Seilin sairaalan viljamakasiini (Q55599718) Wikidatassa\nSijainti 60.24013°N, 21.96375°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303360) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin fyyri (Q55595352) Wikidatassa\nSeilin kirkko on Seilin saarella sijaitseva puukirkko, joka on rakennettu vuonna 1733 aiemman, Turusta 1624 siirretyn Pyhän Yrjänän puukirkon paikalle. Kirkko oli alun perin erillisellä neljän hehtaarin saarella Seilin itäpuolella, mutta maankohoamisen seurauksena se on ollut jo kauan osa pääsaarta. Sen rakennusmestariksi mainitaan kirkossa olevassa perustamistaulussa merimaskulainen Kaarle Jaakonpoika Killaisista. Kirkon rakentamistyöt aloitettiin 1. kesäkuuta 1733, ja ne valmistuivat 23. elokuuta 1733. Kirkko vihittiin käyttöön kolme päivää myöhemmin. Sen jälkeen kirkon sisällä ei ole tehty suuria muutoksia. Kirkon ikkunoita on suurennettu vuonna 1906, jolloin tehtiin myös ulkovuoraus, joka sai punamultamaalin. Ulko-oven suojaksi rakennettiin katos. Seiniin lisättiin tukipalkit vuonna 1933. Kirkon lattiaa ja penkkejä on hieman korjailtu vuosien saatossa. Kirkon sisustus on pelkistetty; kaikki sisäpinnat saarnastuolia lukuun ottamatta ovat käsittelemättömiä, seinähirret piilukirveellä veistettyjä ja katto sahalautaa.\nSijainti 60.24153°N, 21.96619°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (302895) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nRakennus (302895) ja kohde (200091) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin kirkko (Q17768061) Wikidatassa\nSeilin kirkkoniemen kellotapuli\nOsa Rakennusperintörekisterin kohdetta Seilin kirkko.\nSijainti 60.24121°N, 21.96639°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (302896) ja kohde Seilin kirkko (200091) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin kirkkoniemen kellotapuli (Q55595325) Wikidatassa\nSeilin sairaalan aitta 1\nSijainti 60.23716°N, 21.96123°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303352) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairaalan aitta 1 (Q55594792) Wikidatassa\nSeilin sairaalan aitta 2\nSijainti 60.23927°N, 21.9628°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303356) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairaalan aitta 2 (Q55594793) Wikidatassa\nSeilin sairaalan liiteri\nSijainti 60.23923°N, 21.96314°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303357) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairaalan liiteri (Q55596333) Wikidatassa\nSeilin sairaalan maitohuone\nSijainti 60.23685°N, 21.96144°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303433) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairaalan maitohuone (Q55596940) Wikidatassa\nSeilin sairaalan makasiini\nSijainti 60.23953°N, 21.96294°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303346) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairaalan makasiini (Q55599506) Wikidatassa\nSeilin sairaalan pappila\nSijainti 60.24172°N, 21.9612°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (302894) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairaalan pappila (Q55595132) Wikidatassa\nSeilin sairaalan porttirakennus\nSijainti 60.23935°N, 21.96231°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303354) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairaalan porttirakennus (Q55597450) Wikidatassa\nSeilin sairaalan päärakennus\nSijainti 60.23966°N, 21.96214°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303355) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairaalan päärakennus (Q55598015) Wikidatassa\nSeilin sairaalan ruokavarasto\nSijainti 60.23988°N, 21.96419°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303362) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairaalan ruokavarasto (Q55599508) Wikidatassa\nSeilin sairalan korjauspaja\nSijainti 60.2366°N, 21.96114°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (303351) ja kohde Seilin hospitaali (200093) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Seilin sairalan korjauspaja (Q55595957) Wikidatassa\nRakennuskohde (201472) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Sjögrannas (Q55027068) Wikidatassa\nOsa Rakennusperintörekisterin kohdetta Sjögrannas.\nSijainti 59.95482°N, 21.75783°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305968) ja kohde Sjögrannas (201472) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Sjögrannaksen navetta (Q55597127) Wikidatassa\nSijainti 59.95435°N, 21.75804°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305966) ja kohde Sjögrannas (201472) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Sjögrannaksen päärakennus (Q55596911) Wikidatassa\nSijainti 59.9553°N, 21.75726°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305967) ja kohde Sjögrannas (201472) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Sjögrannaksen sauna (Q55598136) Wikidatassa\nSjögrannaksen talli varastosuojineen\nSijainti 59.95474°N, 21.75807°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305970) ja kohde Sjögrannas (201472) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Sjögrannaksen talli varastosuojineen (Q55598366) Wikidatassa\nSijainti 59.95508°N, 21.75717°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (305969) ja kohde Sjögrannas (201472) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Sjögrannaksen tuulimylly (Q55599236) Wikidatassa\nRakennuskohde (201148) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Tilldal (Q55026676) Wikidatassa\nOsa Rakennusperintörekisterin kohdetta Tilldal.\nSijainti 60.10696°N, 21.59879°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (306756) ja kohde Tilldal (201148) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Tilldalin kaivo (Q55595517) Wikidatassa\nSijainti 60.10683°N, 21.59956°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (306757) ja kohde Tilldal (201148) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Tilldalin liiteri (Q55596364) Wikidatassa\nSijainti 60.10696°N, 21.59929°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (306755) ja kohde Tilldal (201148) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Tilldalin puutarha (Q55597598) Wikidatassa\nSijainti 60.10694°N, 21.59944°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennus (306754) ja kohde Tilldal (201148) Rakennusperintörekisterissä.\nLue ja muokkaa kohdetta Tilldalin sotilastorppa (Q55598284) Wikidatassa\nTurunmaan rannikon kalkkilouhokset ja Paraisten kalkkitehdas\nParaisten kalkkitehtaan alue Länsi-Turunmaalla sekä Kemiönsaaren Vestlaxin ja Salon Förbyn kalkkilouhokset kuvastavat alueella vuosisatoja jatkunutta kalkinlouhinnan ja -tuotannon perinnettä.\nRakennettu kulttuuriympäristö 1799 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Turunmaan rannikon kalkkilouhokset ja Paraisten kalkkitehdas (Q30505617) Wikidatassa\nOsa rakennettua kulttuuriympäristöä Turunmaan rannikon kalkkilouhokset ja Paraisten kalkkitehdas.\nFuruvikin kartano eli Villa Furuvik on Paraisten kaupungin keskustan kupeessa sijaitseva huvila. Huvilan rakennutti vuorineuvos Emil Sarlin vuonna 1906. Furuvik tunnetaan paitsi kauniista arkkitehtuuristaan myös hienosta puutarhastaan. Furuvik on nykyään yksityisomistuksessa.\nSijainti 60.29028°N, 22.3°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nLue ja muokkaa kohdetta Furuvikin kartano (Q11860176) Wikidatassa\nSijainti 59.78333°N, 21.36667°E Museoverkon kartalla ja Monumentalissa.\nRakennettu kulttuuriympäristö 621 RKY-palvelussa.\nLue ja muokkaa kohdetta Utö (Q194522) Wikidatassa\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Wikiprojekti:Wiki_Loves_Monuments/Parainen&oldid=17553787”\nWLM-luettelot joissaa näytetään intro\nSivua on viimeksi muutettu 5. syyskuuta 2018 kello 21.15.


10 julkkista paljastaa talvilomasuosikkinsa: Ristomatti Ratia Verbierissä ja Anni Sinnemäki Pallaksella - Matkat - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 24.9.2013 13:58\nMinne unelmien talviloma suuntautuu, jos tavoitteena on talviurheilu. Kysyimme julkkiksilta heidän talvilomavinkkinsä.\nOlemme käyneet perheen kanssa viime vuosina Rukalla. Se on mukavan matkan päässä. Vuokraamme kivan mökin. Päädyimme Rukalle sattuman kautta. Ystävällä oli siellä mökki ja ihastuimme. Olemme ystävystyneet paikallisten kanssa. Sitä kiintyy paikkoihin. Rukalla on ihana luonto ja laskettelurinteet.\nLevi on suosikkini. Olen kimppakämpässä osakkaana. Levillä on valtavan hyvät palvelut: ravintoloita, kauppoja, yöelämää. Voi käydä jopa kirkossa. Levillä on myös suuri rinneverkosto, yli 30 rinnettä. Ei tarvitse laskea samoja rinteitä koko ajan. Siellä on myös erittäin hyvät murtsikkaladut.\nMinulla ei ole pysyviä talvilomatraditioita. Olen ollut joitakin kertoja Pallaksella Ylläksen kansallispuistossa. Siellä on hyvä hiihtää. Paikka on ihan mielettömän kaunis. Pallastunturin huiput eli kerot ovat poikkeuksellisen hienoja.\nKansanedustaja Anni Sinnemäki\nKäymme Tahkolla, koska miehelläni on siellä mökkejä ja muksut laskettelevat. Minä en laske. Mökkeilen. Voisin toki vesijuosta tai hohtokeilata, mutta minulle riittää tietoisuus niistä. Yritän levätä vaan. Käymme katsomassa hyviä esiintyjiä. Meillä on Tahkolla paljon tuttuja ja paljon kekkereitä.\nJuontaja, tv-kasvo Riitta Väisänen\nMinua kiehtoo Ylläksen mahtava tunturimaisema, joka aukeaa, kun ajaa Kolarista Äkäslompoloon. Mietin, millaista siellä on ollut 50-luvulla, kun\nRautavaara ovat käyneet siellä keikoilla. Ylläs on hienosti rakennettu, talot ja mökit eivät näy tielle. Ne on kätketty maisemaan.\nTangokuningas Kyösti Mäki-Mattila\nRamppaan Pyhätunturilla. Olen jotenkin leimautunut siihen. Se on riittävän kaukana kaikesta. Siellä on hyvät rinteet ja hyvä tunnelma. Se riittää minulle.\nOlen käynyt useana vuonna Verbierissä, koska hyvällä ystävällä on siellä talo. Siellä on ylellistä. Alppi-näkymät ovat henkeäsalpaavat. Laskettelen. Rinteet ovat erittäin hyvin hoidettuja. Ihmiset eivät tuupi eivätkä töni.\n8. Lech, Itävalta\nKoluan Alpit kerran vuodessa. Alpeilla saa valoterapiaa. Viimeksi olin San Antoniossa. Yksi ihanimmista paikoista on Lech. Se on siisti ja uusi ja siellä on kansainvälinen tunnelma.\nNäyttelijä Maria Kuusiluoma\nOlen käynyt usein Korpikorsussa, joka on Sotkamon lähelle rakennettu erämaakohde. Siellä voi kulkea lumikengillä hienoja, koskemattomia lumia. Minulla on myös metsäsukset.\nHiihtelen kotihangilla. Siihen kuuluu ulkoilu ja kotonaolo. Olen muulloin paljon poissa kotoa, joten minulla ei ole hinkua ulkomaille.


Puuseppä massiivipuu Keittiösuunnittelu\nPuuseppä massiivipuu Keittiösuunnittelu.\nYhdellä seinällä sijaitseva keittiöt\nTähän ratkaisuun päädytään yleensä silloin, kun tilaa on rajoitetusti käytettävissä. Kaikki keittiökalusteet ja tekniikka on sijoitettu yhdelle seinälle. Suuri jääkaappi sijoitetaan yleensä toiseen päähän, lieden ja tiskialtaan läheisyyteen, mutta ei kuitenkaan nurkkaan. Muussa tapauksessa tekniikan käyttö voi olla vaarallista ja askelmäärä kasvaa ruoanvalmistuksen aikana.\nKahdella seinällä sijaitseva keittiökaapit\nKeittiösuunnittelu, puuseppä massiivipuusta keittiökalusteet mittatilaustyönä Virosta.