Lyamusik - Intim 2021\nMed graviditetens begyndelse ændres den hormonelle baggrund radikalt. Dette ledsages af en stigning i basaltemperatur, udseendet af andre karakteristiske symptomer - hævelse og ømhed i brystet, stemningsstabilitet. Ikke altid viser en test et positivt resultat med en forsinkelse på flere dage. Lad testen være negativ, for fuldstændig sikkerhed er det bedst at donere blod til analyse for at bestemme niveauet af hCG.\nUnder fraværet af menstruation produceres en masse prolactin, det produceres i hjernen, i hypofysen. En stigning i dette hormon forårsager kvalme, opkast, hovedpine, brystforvirring, oppustethed, diarré og mere. Alt dette kompleks af symptomer er ikke altid et tegn på graviditet, men kan være premenstruelt syndrom (PMS). Derudover findes forøget prolactin i hypofysetumor - prolactinoma, som ofte er årsagen til infertilitet.\nKvalme er det mest almindelige symptom på forsinkelse, men det forekommer også i sygdomme i mave-tarmkanalen: reflux-esophagitis, gastritis, gastrisk mavesår, pancreatitis, cholecystitis osv. Derfor kan du muligvis have en kombination af dysfunktioner i livmoderen og æggestokkene med mavesygdom.\nDet er måske ikke klart, hvorfor der er en forsinkelse i reguleringen på grund af stress. Moderne kvinder er i følelsesladet stress hver dag, hvad enten det drejer sig om nervøst arbejde, eksamener eller daglige problemer. I øvrigt opfattes flyvninger og klimaændringer, når vi går i udlandet og nyder vores indtryk, også af vores krop som stress. Når de udsættes for uheldige faktorer, udskilles adrenalin, som produceres af binyrerne. Det hæmmer æggestokkernes funktion og beskytter kvinden mod graviditet - da kroppen som sådan advarer nu er det forkerte tidspunkt for fødning af fosteret. Dette får menstruationscyklussen til at mislykkes.\nEfter en forsinkelse er menstruationen som regel smertefuld og rigelig. Dette sker, fordi livmoders indre slimhinde i længere tid, som afvises under menstruation, bliver tykkere. Og for at skubbe en stor mængde væv ud, er livmoderen nødt til at trække sig mere sammen. En kvinde føler disse sammentrækninger i form af en kramper, trækker smerter i underlivet. Derfor er blødningen mere rig og med blodpropper.\nForsinket menstruation er altid en grund til bekymring, du er nødt til at lytte til dine følelser. Selv hvis du ikke planlægger en graviditet, er det vigtigt at forstå årsagen til denne tilstand. Forsøg at bemærke alle ændringerne, indsamle test og konsulter en læge for en kompetent løsning på problemet - muligvis valget af hormonel prævention for at korrigere menstruationscyklussen. Vores krop er som et ur - bør ikke give en menstruationssvigt uden grund.\nMenstruationsforsinkelse med overgangsalderen (efter 40-45 år). Det første tegn på en premenopausal periode hos alle kvinder er forsinket menstruation. Dette skyldes et fald i koncentrationen af kønshormoner. Ændringer i varigheden af menstruationscyklussen kan nå op til 90 dage, mens afladningen bliver knap. Menstruation kommer måske ikke i flere måneder, men derefter gendannes cyklussen.\nForsinket menstruation under amning. Ved fodring forekommer der normalt ikke menstruation (den såkaldte amningsterminoré), men dette betyder ikke, at graviditet er udelukket. I håb om amning går kvinden ikke til gynækologen, før fosteret begynder at bevæge sig. Abort er allerede forbudt på dette tidspunkt, selvom leverancer med kort interval ikke er ønskværdige.\nMed en forsinkelse i menstruationen foreslår enhver kvinde straks graviditet, selvom testen er negativ. Nogle ser frem til to striber, for andre tværtimod, dette er et uønsket øjeblik. Men selv den mest følsomme test kan begå en fejl på dagen for forsinkelsen..\nPrincippet for testen er evnen til at bestemme det specifikke hormon hCG (chorionisk gonadotropin). Dets koncentration begynder at stige fra det øjeblik, æg er fastgjort til livmorvæggen. På den anden dag af forsinkelsen er dens mængde muligvis ikke tilstrækkelig til en positiv reaktion af teststrimlen. Hvis du trækker i maven med en forsinkelse i menstruationen, skal du ikke skynde dig.\nNår fosterets æg vokser, stiger kvindens hormonniveau markant, og fosterets hormon tilføjes. I blodet observeres hCG tidligere, når det når en bestemt top, kan hormonet også ses i urinen. Derfor er det bedre at bestemme tilstedeværelsen af graviditet ved hjælp af testen efter 5-8 dage fra den første dag af forsinkelsen. Efter et par dage kan test gentages..\nHvis du er i tvivl, skal du kontakte en læge. En erfaren gynækolog vil bekræfte eller nægte tilstedeværelsen af graviditet. I tilfælde af tvivlsomme resultater er en ultralydscanning obligatorisk for at udelukke en ektopisk graviditet..\nMenstruationscyklussen forløber rent individuelt. Det hele afhænger af kendetegnene for kvindens krop og en række faktorer. Disse faktorer påvirker endvidere cyklusens varighed, udledningsvolumen og blødningsintervaller.\nForsinkelsen kan være på 2-3 dage, højst 7-10 dage. Ikke mere. Der kan være mange grunde til forsinkelsen. Da kvindens reproduktive system er en kompleks mekanisme, kan ændringer i det provosere forskellige eksterne faktorer.\nHvis årsagen ikke er i de indre organers patologier, normaliseres cyklussen over tid alene. Ellers skal kvinden konsultere en gynækolog for undersøgelse og videre terapi..\nMed en forsinkelse af menstruation, når det gør ondt i underlivet, men graviditetstesten er negativ, kan dette indikere udviklingen af sådanne sygdomme:\nHvis testen er negativ, men menstruation ikke forekommer, kan den sandsynlige årsag til denne tilstand være ændringer i den følelsesmæssige baggrund - påvirkningen af stressede situationer, depression, mentale stød.\nHvis allerede en uges forsinkelse, da en kvinde begyndte at spille sport intensivt, kan dette betragtes som en normal mulighed i fravær af andre symptomer - vaginal udflod, smerter i underlivet, feber.\nDet er en ekstremt farlig tilstand, når fostervand ikke fastgøres i livmorhulen, men i æggelederen. Uden rettidig hjælp fører det til udvikling af alvorlige komplikationer, endda død. Patologi behandles kun ved operation. Tegn - fravær af menstruation, mave- og brystsmerter, men graviditetstest er negativ.\nKvindens tilstand forværres hurtigt, smertens intensitet intensiveres, der er en stærk svaghed og sløvhed, besvimelse. Blodtrykket falder hurtigt, kraftig blødning vises. Ektopisk graviditet kræver øjeblikkelig indlæggelse og operation.\nDen inflammatoriske proces på de indre organer, der er placeret i bækkenet, kan forårsage en forsinkelse i menstruationen. I sådanne tilfælde vil symptomer, der er specifikke for et bestemt organ, være til stede. Ved betændelse i blæren opstår smerter under vandladning, trækker den nedre del af maven.\nI tilfælde af betændelse i endetarmen forstyrres fordøjelsen og tarmbevægelsen, smerterne er lokaliseret i sakralregionen. En nøjagtig diagnose kræver en grundig instrumentel diagnose..\nMåske udseendet af svage, trækkende smerter i underlivet, der er vaginal udflod midt i cyklussen. Udseendet af mere udtalt tegn er muligt i tilfælde af udvikling af den inflammatoriske proces i æggelederne og vedhængene.\nKræft i livmoderhalsen er årsagen til fraværet af menstruation og dysfunktion i kønsorganet. I de tidlige stadier er der ingen symptomer. I fremtiden vises smerter i den nedre del, vaginal afladning vises, produktionen af kønshormoner forstyrres. Detekteres under instrumental diagnostik.\nI tvivlsomme tilfælde og for at bekræfte den indledende diagnose udføres en generel og detaljeret blodprøve, foreskrives ultralyddiagnostik af kønsorganet. Hvis der er mistanke om onkologi, foreskrives MR (magnetisk resonansafbildning), udtages en prøve af livmoderens bløde væv - biopsi.\nOfte er konsultation med beslægtede specialister påkrævet - venereolog, onkolog, endokrinolog (hvis forsinkelsen i menstruation er forårsaget af skjoldbruskkirteldysfunktion og hormonel svigt).\nStress. Stærke følelser, ikke kun negative, men også positive, kan have en negativ effekt, dårligt påvirke kroppen og forsinke ankomsten af menstruation. Depressive forhold, hvor en kvinde har været i et par uger, eller depression, stærke følelser, led 3-4 dage før den planlagte udskrivningsstart kan forstyrre alle planer.\nGendan den vaginale mikroflora med lægemidlerHvad er den vaginale mikrofloraVagina er dækket indefra med et fladt epitel. Det udfører en beskyttende funktion, der forhindrer multiplikation af bakterier, vira, svampe og andre repræsentanter for den patogene flora.


Fra Limfjordens bredder...: juni 2010\nSom de fleste mænd i min alder har jeg et lille arbejdsværelse - en hule på loftet i den fjerneste ende hvor man kan trække sig tilbage fra hverdagens stress og jag og tænke store tanker.\nEgentlig drømte jeg om et rigtigt, klassisk herreværelse. Sådan en engelsk blanding af kontor, bibliotek og pejsestue - væggene tapetseret med bøger og indrettet med Chesterfields og en stor globus, hvor den nordlige halvkugle kan løftes af og afsløre et barskab. Her skulle vidende og vigtige mænd kunne samles over en cognac eller whisky, mens der udveksledes kloge ord og blev røget lårrullede cubanere.\nSådan gik det ikke lige. Alene rummets skrå vægge sætter en naturlig begrænsning for, hvor mange bøger der kan losses ind i rummet. De skrå vægge gør det også noget besværligt at stå omkring en globus og bælle sjusser, så det kunne jeg godt skyde en hvid pind efter.\nTil gengæld stod det ret hurtigt klart for mig, at der var gode muligheder for at lave et rigtig hyggeligt kontor, hvis jeg gik lidt mere efter drengeværelses-stilen. Meget af det gav egentlig sig selv, for det var her i rummet, at det gamle stereo og mit allerførste TV skulle stå. En gammel sofa fra Jysk og et endnu ældre, men meget lille skrivebord pegede også den retning.\nMen jeg må indrømme, at det egentlig var min far, der gav ideen det sidste skub i den rigtige retning. For mens vi var ved at flytte ind, kom han med en kasse med mine gamle legetøjsbiler, som han havde fundet på loftet. Bilerne skulle selvfølgelig have en fremtrædende plads på en af reolerne, en gammel spejderhat kom til - og en gammel Jimi Hendrix-plakat - så var den sådan set hjemme.\nDrengepræget fik så en tand ekstra, da jeg på mit rigtige kontor i Norge havde nogle modelfly og andet nips fra mine mange rejser. Ved lidt af et tilfælde fik jeg en gammel SAS-plakat op under neglene. Endelig gik jeg i de gamle arkivkasser og fandt en masse gruppebilleder og andet memorabilia fra forskellige begivenheder, jeg har deltaget i.\nJeg er i dag rigtig glad for mit drenge-skråstreg-herreværelse, som jo også fungerer som mit kontor i øjeblikket, hvor jeg er hjemmegående.\nForresten har værelset også vist sig ganske glimrende til at drikke Dr. Nielsen og anden brændevin i - og det kan jeg faktisk bedre lide end cognac. Så jeg lever fint uden Chesterfield'en.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/30/2010 11:35:00 PM 2 kommentarer\nLofoten Fiskesaus er en rigtig delikatesse! For på de forblæste norske Atlanterhavs-øer må de da virkelig have forstand på fisk - og selvfølgelig ved de da, hvordan man rører en fiskesauce, så englene synger.\nMen i virkeligheden er Lofoten Fiskesaus kejserens skæg. Fremstillet af Bergen-virksomheden Rieber og Søn, der i Norge repræsenterer eksotiske mærker som Bähncke og K-Salat og fremstillet af udsøgte ingredienser som gærekstrakt, smagsforstærker, selleriekstrakt og hvidvinspulver.\nIkke desto mindre er Lofoten Fiskesaus en af mine favorit-saucer - og den eneste pulversovs, der bliver brugt i mit køkken. Jeg kan virkelig lide smagen - og prikken over i'et er nogle mikroskopiske æbletern, som giver sovsen en dejlig sød smag. Min veneration for dette kunstprodukt stammer en halv snes år tilbage, da jeg boede et halvt år på Lofoten. Jeg var på højskole, men det meste af tiden blev brugt på sejl- og vandreture rundt omkring og på de smukke klippeøer. Meget af maden blev lavet over bål - og her står man altså ikke lige og fedter med æggeblommer, smør og en sjat hvidvin, når der skal laves sovs.\nSiden dengang har jeg altid haft et par breve Lofoten Fiskesaus liggende i køkkenskuffen - hvis nu vi lige skal have en gang hurtig fisk - som for eksempel tirsdag aften.\nEn gang nye kartofler købt henne om hjørnet, fordi vore egne endnu ikke er klar, et par torskefiletter af egen fangst fra fryseren - og så et brev Lofoten Fiskesaus. Det tager 20 minutter at lave - velbekomme!\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/29/2010 11:11:00 PM 2 kommentarer\nTirsdag eftermiddag blev det pludseligt tordenvejr over Øland. Det kom så hurtigt, at man helt fristes til bruge den gamle floskel om, at det kom som et lyn fra en klar himmel.\nHelt uden varsel var det dog ikke, for meteorologerne havde faktisk lovet tordenbyger. Men der stod nu ikke skrevet nogen steder, at det ville blive et regulært skybrud - på mindre end en time fik vi 33,1 mm regn i følge min elektroniske regnmåler. Den gammeldags bøtte-regnmåler viste 37 mm.\nDet gik stærkt, så vi nåede ikke lige at få cyklen, trillebøren og græsslåmaskinen bragt i læ. For når det begynder at regne så voldsomt, er det mere vigtigt at få lukket alle vinduerne på første salen. De stod nemlig åbne på grund af det fine vejr.\nSom altid, når det tordner, fik vi en kop tordenkaffe. For os to gamle polartosser er tordenvejr nemlig stadig lidt eksotisk. Sådan et vejr finder man i hvert fald ikke mage til i Grønland.\nDen voldsomme regn var også en prøve for min nyanlagte urtehave - det fremskudte dige, som jeg kalder det. Ville jorden regne væk? Heldigvis viste det sig, at de stensætninger, som jeg har lavet omkring haven holdt stand - det må åbenbart være ordentligt arbejde!\nEfter regnen, som haven generelt har godt af, kom sneglene. Vi har nemlig masser af vinbjergsnegle. Desværre må jeg konstatere, at der også var to dræbersnegle. Dem har vi hidtil været stort set forskånet for. Men jeg læser i dagens avis, at de danske solsorte har fået smag for dræbersnegle - så med to millioner ynglende solsortepar kan de jo bare komme an!\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/29/2010 08:46:00 PM 0 kommentarer\nMandag var årets første rigtige sommerdag.\nMen netop nu, hvor klokken har passeret midnat, er det fortsat et herligt vejr uden for. Vejr til at sidde på altanen uden for herreværelset og nyde den stille sommernat.\nTemperaturen er 16,8 grader og vindmåleren står på 0,0 m/s. Det har den i øvrigt gjort det seneste døgns tid - og det er noget af særsyn her på disse kanter, hvor det blæser 300 dage om året. Resten af tiden plejer det at storme.\nJeg tog kameraet med ud i sommernatten for at prøve at fotografere månen ved forskellige eksponeringstider og lysfølsomhed. Månen er nemlig tilnærmelsesvis stadig fuld efter lørdagens fuldmåne.\nEfter lidt prøven frem og tilbage med de forskellige indstillingsmuligheder synes jeg egentlig, at det lykkedes mig at tage et rigtig flot billede af månen. Det er næsten lige før, at vi kan se efterladenskaberne fra amerikanernes månelandinger for 40 år siden. Under alle omstændigheder ser vi tydeligt Stilhedens Hav, hvor Neil Armstrong for knap 41 år siden som det første menneske satte sin fod. Det er det havområde, som ligger 45 grader over billedets centrum. Desuden ser vi tydeligt nogle af de mange "ar", som den gamle måne har fået efter store meteor-nedslag.\nFor de teknisk mindede kan jeg afsløre, at billedet her er taget med 300 millimeters brændvidde, en eksponering på 1/250 og en lysfølsomhed på 1600 asa. Blænden stod på 4. Billedet er lettere bearbejdet i PhotoShop.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/29/2010 12:30:00 AM 0 kommentarer\nSom det fremgår af denne blogs titel, bor jeg ganske tæt på Limfjorden. Men det er nu ikke det samme som at have en storslået udsigt over de forblæste vande.\nSagen er nemlig den, at der er særdeles fladt på Øland, og området ligger desuden temmelig lavt. Huset ligger i kote 2 - altså to meter over havets overflade - og det betyder, at når jeg står i haven, kan jeg ikke se andet end nogle marker, som ligger imellem huset og fjorden.\nMen går jeg op på første sal, er udsigten ganske anderledes. I husets østende med udgang fra herreværelset har jeg en altan - og derfra er der en fin udsigt ned mod fjorden. Udsigten hæmmes dog noget af træerne i haven i denne tid, hvor de bærer blade, men den er der, som det kan ses på billedet.\nHusene på billedet er landsbyen Gjøl, som er verdensberømt i Danmark, fordi det var her, Hans Kirks roman Fiskerne om indremissionsk intolerance og snæversyn udspandt sig.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/28/2010 11:33:00 PM 0 kommentarer\nTV2-Nord har for guderne må vide hvilken gang besluttet, at de sagesløse nordjyder sommeren over skal udsættes for et let underholdende, journalistisk sommerprogram ved navn Parasollen. Forfriskende er det imidlertid, at studieværterne gennem mange år, Pia Stuckert og Flemming Retbøll, tilsyneladende er skiftet ud med nye kræfter. Det var på tide.\nDet er imidlertid svært at få øje på den nordjyske vinkel, når hovedindslaget i dag bragte opskriften på en grill-røget ørred og den cubanske drink Mojito. Det kunne såmænd lige så godt have været morgen-TV på en af de store kanaler - og den slags er ikke værd at efterligne. Hvis lokal-TV skal have nogen som helst berettigelse, skal det være lokalt vinklet helt ud i den yderste udsendelseskrog.\nDet er forresten en voldsom belastning for mit blodtryk, når de medvirkende i den slags udsendelser af en eller anden grund altid begynder en sætning med "jamen" og senere lige får flettet et "simpelthen" ind.\n- Hvad er det, du er i gang med?\n- Jamen, jeg laver simpelthen en Mojito.\nJamen, det er simpelthen irriterende at høre på.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/28/2010 09:27:00 PM 0 kommentarer\nLørdag aften var vi til Ø-festens traditionelle grisefest med revy og dans bagefter. Og jeg tør godt sige, at det var en grisefest uden krise.\nSelv om vi er tilflyttere, blev i fantastisk godt modtaget - faktisk var der et par venlige mennesker, som havde holdt et par gode pladser i teltet til os, da vi var en smule forsinket.\nEfter den hele pattegris med tilhørende salat og bagte kartofler stod den på lokal-revy. Den slags kan nemt blive lidt kedeligt - specielt for nytilkomne - men det var faktisk morsomt. Alene det, at jeg ikke faldt i søvn, hvad jeg ellers altid gør, når der er nogen, der taler på en scene, siger lidt om, hvor morsomt det var. Skuespil-kunsten var måske til at overskue, men hvad der manglede på den front, havde teksterne til gengæld i overmål. Der var næppe den brækkede arm eller bule i lokale biler, som ikke blev nævnt - og unægtelig en advarsel om at holde sig på dydens smalle sti, hvis ikke man vil omtales i næste års revy.\nAftenens replik var en kommentar til politisituationen her på Øland. "Hvad er ligheden mellem tusindkrone-sedler og så politiet? Jo, de er der aldrig, når man har brug for dem!"\nRevyholdet uddelte også årets kvajepris - den gik til løbeklubben, men jeg fandt desværre ikke rigtig ud af hvorfor. Men klubben vandt prisen i skarpt opløb med et yngre par, som var kørt på fisketur på knallerten. Stangen var rigget med snøre og krog - og desværre fik krogen fat i et træ under kørslen!!!\nEfter revyen var der teltbal af den gode solide, jyske slags. Det er unægteligt nogle år siden, at jeg har prøvet det sidst - men det gjorde ikke nu ikke oplevelsen mindre. Specielt hæftede jeg mig ved orkestret - Firebirds fra Frederikshavn - som er et garvet orkester fra en hel generations kroballer. Stort set hele repertoiret var fra perioden 1960 - 80, så der var gang i den. Jeg blev helt rørt, da orkestret fulgte den danske standard-vedtægt for kroballer og sluttede af med den traditionelle kinddanser, Whiter Shade of Pale. Den slags er der noget dejligt uforanderligt ved.\nDet er helt sikkert ikke sidste gang, vi har været til fest her på Øland. Vi glæder os allerede til høstfesten...\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/27/2010 10:54:00 PM 0 kommentarer\nÅh, hvilken herlig dag. Endelig har vi fået varme nok til, at jordbærrene i haven kan modne.\nHer til morgen plukkede vi de første tre. De blev sat til livs umiddelbart - uden vask eller fløde, for sådan er det med de første jordbær. De må gerne smage rigtigt af jord, hvis det nu skal være.\nMen de var nu pæne og rene - og så havde de den helt rigtige smag, som straks fremkaldte indre billeder om barndommen og jordbær så store som tomater...\nHerligt - nu er det sommer i Dannevang.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/26/2010 10:46:00 AM 0 kommentarer\nI disse dage er der ø-fest på Øland. Det er en af de anledninger, som øboerne bruger til at synge Øland-sangen, som er sådan et stykke rigtig hjemstavnspoesi. Teksten virker som om, den er skrevet til en konkret lejlighed, men der er ingen tvivl om, at den håndfaste poesi er gået øboerne i blodet.\nØland-sangen er skrevet af forfatteren Niels Anesen, som jeg blankt erkender aldrig at have hørt om, før jeg flyttede hertil. Niels Anesen er imidlertid noteret for ikke mindre end 34 udgivelser på bibliografi.dk. I Den Store Danske kan man læse, at forfatteren, der levede fra 1896 - 1967, "byggede sit forfatterskab på sine erfaringer som landmand. Anesens romaner opnåede stor succes i mellemkrigsårene, bl.a. Jorden gav — (1934) og Stærk ungdom (1935), der er engagerede ideologiske indlæg for bondestandens bevarelse i det moderne samfund."\nHer er teksten til Øland-sangen:\nDu skønne ø, med lyng og blomsterflor,\nOmkrans’t af vejlen og den blanke fjord,\nmed dybe slugter hist og bakker her,\nmed bøgeskov, med elmekrat og kær.\nHer yngled’ mågerne i holmens sand,\nmens høgen fløj på rov langs mark og strand,\nher kredsed’ viberne om redens små,\nmens kalven spejled’ sig i fjordens blå.\nNår morgensolen stod i yderst øst,\nog bølgen gled i rytmer mod din kyst,\nmens råen nipped’ af det våde korn,\nog bukken stod på vagt med løftet horn.\nO, hvilken friskhed, hvilken fuglesang!\nhvad gør det, dagen er end nok så lang?\nNaturens toner klinger evigt ungt\nog styrker sindet, var end livet tungt.\nDu skønne ø, hvor jeg som hyrdedreng\ndrev køer og stude over mark og eng,\n;;mod dig jeg siden længtes mangen gang\nog skrev dig derfor denne lille sang.;;\nMelodien til Øland-sangen er smuk og iørefaldende. Jeg har endnu ikke fundet ud, hvem der er ophav til melodien, men den lyder på en eller anden måde bekendt. Jeg skal til øboernes grisefest i aften, så det kan jo blive et passende konversations-emne. Sangen kan høres på dette link, som er et klip fra en YouTube-video om Oxholm Mølle. Jeg antager, at indspilningen er med Øland Karlekammerkor. Melodien er også publiceret på nettet af organisten fra Oxholm Kirke, Christian Vestergaard. Hør ham spille Øland-sangen på Oxholm Kirkes orgel her.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/26/2010 01:41:00 AM 0 kommentarer\nKrimi-genren er de seneste år gået fra at være en litterær niche - en subkulturel litteratur forbeholdt pensionerede embedsmænd, krydsordsløsere og gamle tante Agather - til regulær mainstream. Kriminalromanerne sælger i øjeblikket i kæmpeoplag, og det er nok mere korrekt at tale om kriminal-markedet frem for kriminal-genren.\nFortjenesten er ikke mindst en række svenske forfattere, som formelig har boostet genren frem til noget, man kan have liggende på sofabordet - først og fremmest fordi disse forfattere har brugt genren som en sukkerknald, der skulle få en god gang gedigen marxistisk samfundskritik til at glide ned.\nDen store kommercielle succes betyder, at det i disse år er blevet comme-il-faut blandt traditionelle litterære forfattere at prøve kræfter med krimi-genren - om ikke andet for at få smør på bordet. Det betyder også, at det vælter frem med nye forfattere, som ikke har den traditionelle forfatter-karriere bag sig, men debutterer med noget, der ofte udråbes som en bestseller allerede lang tid før den første udgivelse.\nSådan har det også været med Lotte og Søren Hammers debutroman Svinehunde, der allerede et halvt år før udgivelsen i Danmark angiveligt var solgt for kæmpesummer til de fleste europæiske lande. Der er noget ganske positivt ved, at forfattere på den måde kan skabe sig et udkomme - uden at skulle igennem den tradionelle leverpostejs-periode, men det skaber altså også nogle problemer for genren.\nFor det tvinger disse såkaldt stort anlagte krimier, der ofte planlægges som serier, til at overgå hinanden i forbrydelsernes voldsomhed og omfang. Der er simpelthen en verden til forskel fra Sjøval og Wahlöös mord blandt forhutlede sutter i Stockholms sociale grænseland og så til for eksempel Lotte og Søren Hammers seksdobbelte rituelle tortur, drab og ligskænding. Det forekommer lidet realistisk. Det er trivielt, og det gør genren til det, som den lige nøjagtig er blevet kritiseret for i gamle dage - nemlig triviallitteratur.\nDet er en skam, for forfatterparret har ellers skabt et særdeles sympatisk hold af politifolk, som opklarer mordene i Svinehunde. Politifolkene ligner rigtige mennesker - og deres små kontroverser tager ikke magten fra historien. Desværre drukner det hele i, at alle normale regler for opklaringen kortsluttes i noget, der ligner en konspiration af værste skuffe - og helt ærligt: konspirationer er altså også trivielle.\nNår det så er sagt, skal det med, at håndværket er i orden hos søskendeparret Hammer. Sproget er fint, plottet er skruet sammen uden løse ender - og som sagt er persongalleriet særdeles sympatisk. Efter forlagets oplysninger skriver parret allerede nu på nummer fire i serien - og vi må håbe, at al den forlags-velvilje får parret ned på jorden, så de kommende bøger kommer til at handle om mere "almindelige" forbrydelser. For det, der kendetegner en god kriminalroman, er altså ikke mængden af blod og perversiteter, men derimod den intellektuelle proces, som leder frem til den logiske opklaring.\nHvor gerne jeg end ville, kan det altså ikke blive til mere end tre ud af seks mulige tørfisk til Lotte og Søren Hammers Svinehunde.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/24/2010 09:08:00 PM 2 kommentarer\nDet er bestemt ikke hvert år, at det er sommer og sol, som præger vejret Sankthans-aften, men i år skulle det altså være. Solen skinnede fra en skyfri himmel, og kulissen var sat til en midsommervise, som ville have frydet Drachmann og Krøyer.\nHer på Øland foregik Sankthans-aften helt efter bogen.\nØboerne var inviteret til fodboldbanen ved skolen allerede ved 18-tiden, hvor de kunne tilberede deres medbragte mad på grill. Senere blev "Vi elske vort land"1) afsunget, mens bålet blev tændt. Den traditionelle tale blev holdt af en særdeles traditionel pensioneret skoledirektør - og så sluttede man ellers af med Ølandssangen.\nVi havde nær gået glip af denne traditionelle begivenhed - for selv om sangene, bålet og talen var annonceret til klokken 21, så var skolemanden allerede godt i gang med talen, da vi ankom klokken 20.45 - underligt!\nNå, men Sct. Hans er også startskuddet til den årlige ø-fest, så bagefter fik vi da en kop kaffe sammen med præsten i det opstillede telt på festpladsen. Her vil der de kommende dage ske forskellige aktiviteter, og det hele slutter så med en grisefest på lørdag. Vi er jo nye i kvarteret, så vi har tilmeldt os grisefesten for at lære folk at kende. Så bliver det jo spændende at se, om den bliver afviklet til tiden - eller om den også starter før tiden!\nUnder alle omstændigheder var der tid til en tur til Gjøl efter bålet, mens solen gik ned over Ulvedybet og alle fuglene var ved at gå til ro.\nRigtig god midsommer\n1) Bemærk, at jeg i lighed med Holger Drachmann skriver "Vi elske vort land". I en tid, hvor sproget dagligt forfladiges, er det mest almindeligt at skrive "elsker", simpelthen fordi man i sprogligt armod ikke forstår den fine nuance, som konjunktiv-formen af verbet giver. Elske er en opfordring til - og altså ikke en konstatering af - at vi skal elske vort land. Det er den samme form af verbet, som vi bruger, når vi ønsker, at en person skal leve længe - og vi siger "Han længe leve".\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/24/2010 01:17:00 AM 0 kommentarer\nForleden begik jeg denne fantastiske fasan-foto-fiasko.\nJeg havde netop stillet skarp på en fasan, da den sprang op. Jeg forsøgte at følge den i flugten, men kamera-automatikken kunne ikke lige følge med, så belysning og lukkertid blev helt forkert. Resultatet blev et billede, som er en fiasko, men som alligevel rummer en masse skønhed. Hvis billedet nu havde været lavet med fuldt overlæg, kunne jeg vel med en vis ret hævde, at det er kunst!\nDet vil jeg nok gøre alligevel - og så lade det forblive en hemmelighed mellem dig og mig, at det egentlig var et uheld. Og skulle du have glemt, hvordan en fasankok i virkeligheden ser ud, så bringer jeg lige et billede, der er i orden. For det er sådan set nemt nok at få et billede af fasan-kokkene i disse dage, hvor hunnerne stadig ligger på rede, og kokkene spankulerer rundt som om, de ejer hele verden - godt røde i hovederne og lykkeligt uvidende om den forestående fasan-jagt.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/22/2010 11:15:00 PM 0 kommentarer\nGrønlænderne er generelt set meget fredelige mennesker. Hvor de fleste nationer har valgt en revolution eller et slag som dato for deres nationaldag, har Grønland valgt sommersolhverv - og det er da sympatisk.\nDerfor har dagen i dag - ud over at være årets længste - også været den grønlandske nationaldag. Her i huset fejrede vi dagen ved at hejse det grønlandske flag - selvfølgelig, og så tog vi en tur til Aalborg, hvor det lokale grønlandske hus bød på musik, taler og nationaldags-brunch med grønlandske lækkerier som rejer, hellefisk og laks.\nDer er et frodigt grønlandsk miljø omkring huset - og det er en fornøjelse at komme der. Alle begivenheder er pakket ind i musik og sang - med koret Ikinngutigiit, Vennerne, som den solide rygrad.\nÅrets store samtaleemne var naturligvis den strandede finhval i Vejle. I denne kreds af hvalspisere forekom det meste af affæren temmelig surrealistisk - og forståelsen for, at man vælger at destruere 30 tons godt kød kan ligge på et meget lille sted.\nSolhvervsfesten er en god gammel fest - både i Grønland og her i Skandinavien. Det er årets længste dag, dagen hvor solen står højest på himlen og dagen, hvor det hele vender. Og sådan en dag er jo nok værd at fejre.\nI dag stod solen på kl. 4.26 og går ned igen kl. 22.20 her i Østerby. Det giver en samlet dagslængde på 17 timer og 54 minutter, knap 12 timer længere end ved vinter-solhverv. Allerede i morgen tirsdag vil dagen være aftaget med nogle få sekunder og på fredag er dagen aftaget med et minut. Herefter begynder det at gå stærkt med først to minutter om dagen, så tre og så videre. Inden juli er omme aftager dagen med hele fire minutter om dagen.\nMen den tid, den sorg. Her i Nordjylland kan vi glæde os over, at nætterne er betydeligt lysere end sydpå i landet - og så kan vi glæde os til den traditionelle midsommerfest på onsdag. Her på stedet har det lokale beboerlaug inviteret til Sct. Hans-fest og bål nede ved skolen.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/21/2010 08:52:00 PM 0 kommentarer\nNetop i disse dage kulminerer de lyse nætter, så søndag morgen pakkede jeg al fotogrejet og en kande kaffe og drog på fotosafari ved Ulvedybet - fuglereservatet som ligger bag Gjøl-dæmningen få hundrede meter fra det lille hus på Øland.\nDet blev en pragtfuld morgen - omend det fotomæssige resultat blev lidt pauvert. Fuglene er jo bestemt ikke dumme - og selv om de bor i et reservat, er der stadig mange farer, som lurer i form af blandt andet ræve og mink. Derfor tager de fleste fugle natophold på de mange små øer og holme dybt inde i området - og det er derfor ikke så ligetil at komme i nærheden af fuglene. Men med en kikkert - eller telelinse - er det alligevel muligt at få et godt indtryk af stedets mangfoldighed. Denne morgen så jeg blandt andet en flok skestorke, som holdt natkvarter sammen med en flok svaner. Det er sikkert en smart strategi - for i farten ligner skestorken med sin hvide fjerdragt såmænd den noget større og aggressive knopsvane. Desuden var svanerne i selskab med en flok gråænder.\nNu er det ikke bare svanerne, der fungerer som reservatets nattevægtere. En vigtig fugl i denne sammenhæng er hættemågen. En hættemågekoloni er et godt og sikkert opholdssted for en lang række fugle, da hættemågerne er meget alerte og aggressive over for indtrængende dyr. Ornitologer betragter derfor hættemågen som en meget vigtig fugl i den danske fauna. Desværre har den lille måge været i noget tilbagegang de seneste år, men den danske bestand tæller alligevel over 100.000 ynglepar.\nEn anden ganske almindelig dansk fugl er rørsangeren. Der er ikke mange, som har set den - for den lever sit eget liv i rørskoven. Jeg så en del søndag morgen - men de er bestemt ikke nemme at fotografere inde mellem tagrørene. Bestanden er p.t. på 60-70.000 ynglepar.\nMen nu kan al det fugle-fotografering jo også være ligemeget - for mig er det egentlig bare en undskyldning for at stå tidligt op og nyde naturen. Og jeg er sikker på, at vi alle kan blive enig om, at det ser smukt ud, når skyerne en sådan morgen spejler sig i det - ja, spejlblanke vand.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/21/2010 03:43:00 AM 0 kommentarer\nPå Lofoten laver de verdens bedste røgede sild, som bestemt kan måle sig med røgede Bornholmere eller Vendelboer.\nMen det er nu ikke helt fair at sammenligne de to sildevarianter. For Vendelboerne og Bornholmerne er produceret ved varmrøgning, hvorimod de røgede sild fra Lofoten er koldrøgede. Forskellen ligger i, at varmrøgning reelt er en form for tilberedning af fisken, mens koldrøgning, der foregår ved temperaturer under 27 grader, ikke ændrer kødets struktur, men udelukkende konserverer produktet.\nSagt med andre ord vil en koldrøget fisk forblive fast i kødet, hvorimod den varmrøgede får en kødstruktur som kogt eller stegt fisk.\nOg det er det, som gør den røgede sild fra Lofoten til noget helt særligt. Den er fantastisk fast i konsistensen, samtidig med at den har en meget tydelig røgsmag. Skal det være ekstra fint, kan det endda lade sig gøre at skaffe sild, som er enebær-røgede - en anden af de norske Atlanterhavs-øers specialiteter.\nKoldrøgning er også den proces, som vi kender fra blandt andet røget laks og røget ål. For nogle år siden kunne man da også i Danmark købe såkaldte ålerøgede sild fra Glyngøre. Desværre kan de ikke skaffes længere.\nPå mine sidste ture til Nordnorge har jeg imidlertid hjembragt en del af de enebær-røgede sild fra Lofoten - og de ligger nu i fryseren klar til servering ved ganske særlige lejligheder.\nFredag til frokost var det en af disse særlige lejligheder, for vi havde nemlig rejsegilde på vores nye carport. Det blev fejret med en variation over den klassiske "Sol over Gudhjem", som jeg meget passende kalder "Sol over Lofoten".\nSammen med den efterfølgende æggekage og en forsvarlig mængde øl og brændevin blev det et rigtigt rejsegilde, skulle jeg hilse og sige.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/19/2010 08:17:00 AM 0 kommentarer\nOnsdag fløj det danske flyvevåbens S-61 helikoptere deres sidste tjeneste. Det er en passende anledning til at se nærmere på denne legendariske helikopter her i min lille serie om flyene i mit liv.\nMin historie om S-61 begynder i 1966:\nDen 7. september 1966 blev en af de dage, som står mejslet i min bevidsthed – akkurat som den første månelanding, murens fald og 11. september. Den 7. september sank færgen Skagerak ud for Hirtshals – og samtlige ombordværende blev reddet – ikke mindst takket være de moderne S-61 helikoptere, som det danske flyvevåben havde anskaffet otte af året forinden.\nJeg var dengang ikke andet end en bette knægt i Farsø. Netop begyndt i anden klasse, ulveunge, indehaver af et elektrisk Märklin-tog og umættelig interesseret i flyvemaskiner. Blandt andet de smarte S-61 helikoptere, som vi somme tider kunne være heldige at få et glimt af, når de i lav højde fløj langs Limfjorden.\nDen 7. september var en ganske almindelig dag, hvor jeg havde været i skole om formiddagen. Da jeg kom hjem til frokost, havde min far, der på det tidspunkt arbejdede på Farsø Sygehus, ringet. Vi skulle tænde for radioen, for en af Norges-færgerne var i alvorlig havsnød ud for Hirtshals – og sygehuset var i lighed med landsdelens øvrige sygehuse sat i beredskab.\nHvad der derefter skete, er det stof, legender er skabt af. Alle 144 ombordværende på motorfærgen Skagerak – på en nær – blev reddet i god behold. De 69 blev fløjet i land med en af de fem S-61 helikoptere, som deltog i redningsaktionen.\nAt man kunne overleve et færgeforlis i rum sø i ekstremt dårligt vejr, var på det tidspunkt temmelig utænkeligt, men S-61 helikopterne satte nye standarder for overlevelse til søs. Aviser, radio og TV var de følgende dage fyldt med reportager fra redningsaktionen. I skolen tegnede vi drenge masser af dramatiske tegninger med helikoptere. For selv om det kun var 69 ud af 144, som blev reddet via luften, var det besætningerne på helikopterne, som var heltene.\nOg vi var mange, der i vores drengehjerter havde en drøm om at blive S-61 pilot. Denne drøm havde jeg også – og jeg skulle da også nå at få min part – men herom senere.\nHelikopterpiloternes heltestatus blev cementeret yderligere i de kommende år gennem en række spektakulære redningsaktioner – og ikke mindst, da en af flyvevåbnets S-61’ere - U-281 - forulykkede i Vadehavet i 1968. Alle fem ombordværende, hvoraf kaptajnen og telegrafisten også havde været med i Skagerak-aktionen, blev dræbt – og understregede dermed, at jobbet var hamrende livsfarligt Jeg tror nu ikke, at det gjorde drømmen om at blive helikopterpilot mindre – snarere tværtimod.\nDrømmen var i hvert fald ikke glemt i 1972. Her skulle min mor hjælpe ved et weekend-arrangement på flyvestation Værløse, som dengang husede redningseskadrillen. Hun blev derfor med den tids afslappede forhold til brændstofforbrug i forsvaret hentet med en S-61 i Farsø og i øvrigt fløjet tilbage dagen derpå.\nJeg selv var på spejdertur den weekend – og vi var så heldige at se helikopteren med min mor komme flyvende. Og det kan nok være, at der blev dømt lystløgner og pralhals, da jeg stilfærdigt påstod, at det var min mor, som S-61’eren fløj rundt med deroppe.\nÅrene gik – og en tiltagende nærsynethed tvang mig til at droppe enhver drøm om en fremtid som pilot.\nSkæbnen ville det imidlertid sådan, at jeg i 1993 fik arbejde i Grønland – og det var på den tid helikopterland.\nDa flyvevåbnet i 1966 havde købt otte S-61 helikoptere, benyttede staten sig af muligheden for et storkøb og havde anskaffet tre S-61 helikoptere til Grønlandsfly, som var ejet af Den Kongelige Grønlandske Handel, Grønlands Landsråd, SAS og Kryolitselskabet Øresund.\nGrønlandsfly skulle sidenhen gå hen og blive verdens største civile operatør af S-61, og man kan med rette sige, at det moderne Grønland er bygget af S-61. Helikopterne blev af uvurderlig betydning for samfærdslen og kommunikationen i det store, øde og vidtstrakte land – og i mangel af byggekraner har et hurtigt sling med helikopter gjort mange anlægsprojekter nemmere.\nDa jeg for første gang ankom til Søndre Strømfjord/Kangerlussuaq, skulle jeg videre til Sisimiut – og dengang i 1993 foregik det med helikopter. Det var altså drengedrømmen om at flyve S-61, der pludselig gik i opfyldelse – som passagerer ganske vist, men alligevel glædede jeg mig som et lille barn juleaften.\nMen det kan nok være, at jeg blev betænkelig ved situationen, da det først blev alvor. For en helikopter larmer altså. Det ved enhver, som har set en – men det er naturligvis endnu værre indvendig.\nAlting ryster og dirrer. I højttalerne forsøger en stewardesse at forklare sikkerhedsprocedurerne, som man nu engang skal ved passagerflyvninger, men det er næppe muligt at høre, hvad hun siger.\nSå kommer det store øjeblik, hvor vi majestætisk hæver os op i luften - og så sker det, som jeg ikke lige er forberedt på. For at få fart på den store maskine, vipper den næsen nedefter, så rotoren blæser bagud i stedet for nedad.\nVi tager et par ordentlige dyk og kigger direkte ned i jorden gennem cockpittet – for der er ikke andet end et tæppe mellem piloterne og passagererne. Jeg når faktisk lige at tænke, at hvis det her vipperi fortsætter de næste tre kvarter, så vil jeg blive alvorligt søsyg.\nSå galt gik det nu ikke. Da der først var kommet fart på, fløj vi faktisk meget stabilt derudaf. Og jeg kan garantere, at det er en fantastisk oplevelse at flyve helikopter. I modsætning til almindelige fly flyver en helikopter nemlig i lav højde over jorden – og som nyankommen til Grønland var det jo fantastisk at stryge hen over fjeldene og se rensdyrflokkene i det, som skulle blive mit hjem de næste fjorten år.\nJeg er så betaget af S-61, at da jeg for nogle år siden forsøgte mig som kunstmaler, var et af de første billeder en helikoptersilhuet, der flyver ud i solnedgangen. Kunstmalerdrømmen blev hurtigt lagt på hylden, men ikke billedet, som fortsat hænger i min spisestue.\nIsær i mine første år i Grønland fløj jeg meget med S-61. Jeg husker særlig tydeligt en tur fra Paamiut til Qaqortoq i maj med OY-HDO. Varmeapparatet fungerede ikke, og det var dæleme koldt. Det var en lang tur – godt to timer uden mulighed for at gå på toilettet. Det kunne de fleste af passagererne ellers godt trænge til, efterhånden som kulden indvirkede på blæren.\nResultatet blev da også, at da helikopteren landede i Qaqortoq, havde stewardessen næppe mere end åbnet døren, før femten mand myldrede ud for at lette presset – direkte på heliportens asfalt.\nSjovt nok har jeg fundet et billede af netop OY-HDO, som lander i Qaqoroq. Billedet har jeg lånt fra en særlig hjemmeside, som er blevet publiceret i anledning af det grønlandske luftfartsselskabs 50 års fødselsdag. Siden kan varmt anbefales alle med interesse for flyvning i Grønland.\nDet er vel blevet til en små hundrede ture med S-61 i Grønland. Men efterhånden som der er bygget lufthavne i de fleste byer, er behovet for store helikoptere faldet til fordel for fastvingefly. Grønlandsfly, der nu til dags hedder Air Greenland, har således kun to tilbage – og det er efterhånden meget bekosteligt at holde dem i luften.\nS-61 har sit navn simpelthen fordi, den forlod tegnestuen på Sikorsky-fabrikken i 1961. Helikopteren var som den første i sin klasse udstyret med jet-motorer, som giver en betydelig mere stabil drift af helikoptere end stempelmotorer. Med en topfart på 210 MPH var den i sin tid også verdens hurtigste helikopter.\nAir Greenland-udgaven har plads til 25 passagerer, marchhastigheden opgives til 220 km/t og rækkevidden er 600 km.\nS-61 har vist sig at være en meget sikker helikopter – også selv den bruges under meget vanskelige forhold som i Grønland. Det danske flyvevåben har som sagt mistet en – og så vidt jeg lige har kunnet finde ud af, har Grønlandsfly mistet tre stykker – de to af ulykkerne med dødelig udgang.\nBilledtekster - i rækkefølge nedefter:\n1. Bloggeren i Nordlandet ved Nuuk i 2005 sammen med Grønlandsflys ældste S-61, OY-HAF, der stadig flyver den dag i dag.\n2. Flyvevåbnets tre sidste S-61 ved afskeden onsdag den 16. juni på flyvestation Karup.Foto: Flyvertaktisk Kommando/Laura Aggernæs.\n3. HAF i Nuuk sammen med to EH-101 fra den canadiske kystvagt.\n4. På udflugt til indlandsisen nær Kangia i bunden af Nuuk Kangerlua 22. august 2003.\n5. Typisk indretning af kabinen i Air Greenland S-61. Foto: Air Greenland.\n6. OY-HDO i Qaqortoq heliport. Foto: Air Greenland\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/17/2010 11:27:00 PM 1 kommentarer\nSom nogle af denne blogs læsere måske erindrer, kastede jeg mig i begyndelsen af maj over et større projekt med at fylde baghaven op og anlægge en helt ny urtehave - det fremskudte dige, som jeg kalder projektet.\nArbejdet er nu i store træk færdigt - inklusive stensætninger med mere. Faktisk er kartoflerne også allerede kommet op og hyppet, så nu er der forhåbentlig ikke lang tid til nye kartofler af egen avl.\nMan vil sikkert bemærke, at der endnu mangler lidt arbejde ovre bag ved drivhuset. Det kan jeg imidlertid først slutte af efter høsten, da jeg bliver nødt til at holde lidt jord i reserve, mens urtehaven sætter sig. Allerede nu kan jeg se, at det bliver nødvendigt med en del ekstra jord i østlige del af kartoffelbeddet.\nBilledet er taget fra jordbærbeddet, hvor jeg allerede sidste år plantede tre rækker. Det har jeg nu udvidet, så der i år kan plantes tre yderligere rækker efter jordbærhøsten. Denne proces har jeg tænkt mig at gentage igen næste år, så jeg kommer op på ni rækker i alt, som jeg så kan køre i treårsskift. Det skulle gerne dække vores behov for jordbær i fremtiden.\nUdover kartofler og jordbær skulle vi gerne kunne høste ærter, gulerødder, bønner, rødbeder, løg og porrer, efterhånden som høsten skrider frem. Det ser i skrivende stund også ud til, at der bliver to æbler i den frugthave, jeg plantede sidste år.\nDertil kommer selvfølgelig mirabeller og moreller fra de gamle træer. Havens enlige blommetræ blev desværre ramt af fyrsvamp sidste år, så det ligger nu i brændeskuret!\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/17/2010 07:11:00 AM 0 kommentarer\nFor nogle dage siden modtog jeg en mail fra en af denne blogs læsere. Hun havde nu gennem nogen tid fulgt mine bestræbelser med at få sat skik på haven ved det lille hus på Øland.\nCarina, som hun hedder, er en af mine gamle kolleger fra tiden i Aalborg. Hun kunne fortælle, at hun nu bor midt i Lundby Krat og har en kæmpehave på 4.000 kvm. Mailen indeholdt også en invitation til at komme forbi - og eventuelt få lidt planter med hjem til haven.\nSådan en invitation sidder man naturligvis ikke overhørig, så tirsdag drog vi af sted mod de historiske Lundby Bakker, hvor en af de afgørende træfninger i krigen i 1864 foregik.\nJeg må med skam erkende, at vi for vild på de små skovveje i Lundby Krat. Heldigvis mødte vi - af alle muligheder - en grønlænder, Aleqa Larsen, som var ude at gå tur - og hun fik os ledt på rette vej. (Først bagefter gik det op for os, at Aleqa faktisk er min gamle chefs kone, fra dengang jeg arbejdede i Sisimiut. Men det er en hel anden historie om vores lille verden.)\nCarina bor helt fantastisk midt i skoven med den smukkeste udsigt mod Aalborg. Haven var et kapitel for sig - smukt anlagt i det bakkede skovlandskab og i forskellige afdelinger med navne som Toscana og Bangladesh!\nEfter en hyggelig formiddag med sladder på et ganske højt plan, drog vi senere på dagen hjem igen med bilen fuld af aflæggere fra Carinas have. Så resten af dagen gik med at finde plads til og plante rønnebær, hindbær, kirsebær, blåregn og magnolia. Og så skal vi ikke glemme rhodondendron. Dina har længe ønsket sig et rhodondendron-bed. Det er nu en realitet!\nTak til Carina for hendes store bidrag til haven ved det lille hus på Øland.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/16/2010 11:08:00 PM 0 kommentarer\nTirsdag aften kørte vi en solnedgangstur til havnen i Attrup for at få en is.\nPludselig og uden varsel lige før Torslev sad der sørme en ræv og kløede sig bag øret. Temmelig febrilsk fik jeg fisket kameraet frem fra bagsædet (en gymnastisk bedrift af en mand i min størrelse) og jeg tog et par billeder gennem forruden. Det var bestemt ikke optimalt, da der var skumringslys - og med en rude imellem er det ikke muligt at bruge blitz.\nSå selv om jeg havde Mikkel på fem meters skudhold, var jeg nødt til at stå ud af bilen for at få et bedre billede.\nResultatet var temmelig forudsigeligt: Mikkel stak halen mellem benene og bragte sig i sikkerhed inde på marken. Men egentlig bange var han nu ikke - så på sikker afstand satte han sig på halen og gloede et øjeblik på manden med kameraet. Heldigvis - for så fik jeg da et enkelt billede uden bevægelses-uskarphed. Men som så ofte før, havde jeg kun min standardoptik med. Det kunne ellers være blevet et perfekt billede, hvis jeg havde brugt min telelinse. Hvornår mon jeg lærer, at telen skal være fast stationeret i bilen?\nMen endnu engang fik vi et håndfast bevis på det levende og alsidige dyreliv, som vi har her på Øland.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/15/2010 11:13:00 PM 0 kommentarer\nDet er ikke særlig pænt at sparke til folk, der allerede ligger ned, men jeg kan altså ikke lade være med at minde om, at det i sin tid var Lene Espersen, der som justitsminister indførte politireformen.\nDet er en reform, der er så dum, at den burde meldes til politiet - hvis ikke det var fordi, at det danske politi nu ligger i ruiner efter kun tre år.\nPatruljerende politi er erstattet af telefonsvarere - og næsten hver dag byder på nye tidender om indskrænkninger og serviceforringelser på politiområdet.\nFor to uger siden var det politiledelsen i København, der foreslog, at forsikringsselskaberne præmierer private, der installerer tyverialarmer. Forsikringsselskaberne svarede fornuftigt nok, at de snarere mener, at politiet skulle passe sit arbejde.\nI sidste uge var det politiet på Vestsjælland, som meddelte, at man ville skære ned på patruljeringen af sparehensyn. I dag kom så meddelelsen om, at politistationen i Løgstør lukker.\nDet kan udelukkende tilskrives den danske befolknings generelt fredelige og tålmodige folkesjæl, at denne skandale endnu ikke har kostet hoveder - både direkte og i overført betydning.\nSagen er den, at politiet svigter hele den danske landbefolkning. Her på stedet kan vi forvente, at der går mindst tre kvarter, inden en politipatrulje dukker op fra Jomfru Ane Gade. Skulle det ske, at jeg uforvarende kom til at fange en indbrudstyv, ville jeg da bestemt daske ham et par gange med en økse eller hvad der nu lige er ved hånden, inden jeg giver mig til at ringe efter politiet - bare for min egen sikkerheds skyld. Da det er ulovligt at opfordre til selvtægt, skal jeg naturligvis afstå herfor - men borgere som selv forsvarer liv, helbred og ejendom med vold har min fulde forståelse, sådan som tiderne er blevet.\nEftersom politiet og retshåndhævelsen i store dele af landet ligger i ruiner, må det forudses, at befolkningen i højere grad vil tage sagen i egen hånd. Dette vil naturligvis føre til en eskalerende brug af vold - både fra de kriminelles og den uskyldige befolknings side - udelukkende fordi en flok jurister og økonomer i politiet og justitsministeriet simpelthen ikke vil lytte til en fredelig og tryghedssøgende befolkning.\nEftersom samfundet svigter sin grundlæggende forpligtelse til at beskytte borgernes liv, helbred og ejendom, må vi også forvente en faldende vilje til at betale skat - for hvorfor skal man betale skat til et system, som ikke kan betale tilbage.\nGennem de seneste måneder har Lene Espersen demonstreret, at hun ikke evner at stikke en pind i en lort uden at splitte begge dele. Men Lars Løkke var advaret - for hun demonstrede faktisk sit totale mangel på talent allerede for tre år siden, da politireformen blev indført.\nEfter den seneste tids udvikling kan man kun advare Lene Espersen mod at komme til Løgstør. For det er ikke sikkert, at der er nogen, som gider fiske hende op, hvis hun skulle være så uheldig at falde i muslingebyens havn.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/14/2010 09:02:00 PM 5 kommentarer\nVi har nu i de seneste par uger høstet af de rabarber, som vi plantede sidste år. Det er de mest fantastiske, dejlige, velsmagende, små røde rabarber, som smagsmæssigt med adskillige vognlængder slår de store grønne rabarber, som vi havde i Norge.\nNetop nu er rabarberkompot et dejligt frisk tilbehør til de fleste kødretter. Jeg laver det ved at tage et halvt kilo rabarber skåret i to centimeter stykker, som jeg lægger i en lage bestående af en dl vand og 50 gram sukker, eventuelt tilsat lidt vanilje. Hele herligheden bringes i kog et kort øjeblik, så rabarberne bliver lidt bløde, men de må endelig ikke koge ud og de må gerne have lidt "kant". Rabarberne tages op af lagen med en hulske og jeg anretter dem i en skål eller glas - alt efter om de skal bruges her og nu. Herefter koger jeg lagen ned til en tyktflydende sirup, som jeg hælder over de kogte rabarber - og kompotten er nu klar til servering.\nMange mennesker bruger nonoxal til at neutralisere syren i rabarber. Det mener jeg ikke er god tone i rabarberkompot, der netop gerne må have den syrlige smag som et smagfuldt supplement til den ret, som kompotten skal ledsage.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/13/2010 09:04:00 PM 0 kommentarer\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/13/2010 09:03:00 PM 0 kommentarer\nTjørnen er efter min mening en lidt ugleset vækst i den danske flora.\nNetop nu, hvor den blomstrer, er den noget af det smukkeste, der findes - og hvad ville Danmark egentlig være i dag, hvis ikke Dalgas og kumpaner i sin tid fandt på at plante læhegn med blandt andet tjørn for at holde sandflugten i ave? Faktisk skylder vi tjørnen en del af vores velstand, for det var jo omdannelsen af natur til kulturland i det 18. århundrede, som skabte det landbrugssamfund, der historisk set altid vil være grundlaget for det 20. århundredes velfærdsstat.\nI haven har jeg adskillige tjørne - både rød- og hvidtjørn. De er væsentlige for en have som min, fordi tjørnene er et godt tilholdssted for mange fugle - især om vinteren, hvor bærrene er en væsentlig del af fuglenes fødegrundlag. For et væld af bær er naturligvis følgen af den omfattende blomstring her i begyndelsen af juni. Når det ikke blæser, er luften faktisk også helt tung af duften fra de tusinder af blomster - og man kan høre en ivrig summen fra de mange bier, som også finder føden i tjørnen.\nDer findes et utal af tjørnesorter. Med fælles for de fleste er, at de tåler hård vind, frost, havgus og saltsprøjt - og det er naturligvis disse egenskaber, som har gjort planten velegnet i læbælter. Mest almindelig er, så vidt jeg kan finde ud af, engriflet hvidtjørn, som nemmest kendes på, at bærrene kun har et frø (sten). Tjørneved er meget hårdt og har tidligere været brugt til landbrugsredskaber og drejearbejder.\nTjørn har også spillet en stor rolle i naturmedicinen, hvor den hævdes at være hjertestyrkende og blodtryksnedsættende. Man kan også lave bjesk på tjørn. Jeg har endnu ikke prøvet, og jeg når det nu nok heller ikke i år, men blomsterne skulle angiveligt give en rigtig god smag.\nOg skulle du nu spekulere på, hvorfor det hedder tjørn, ja, så er svaret lige for. Det er afledt af torne, som træet jo er så rigt forsynet med.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/12/2010 10:27:00 PM 0 kommentarer\nDet er en rigtig drengerøvs-bog, Søren Anker Madsen netop har begået om bladet ugens rapport. At andet ville vel også være utænkeligt, da netop dette blad i sine første halve snes leveår var drengerøvs-bladet par excellence - det eneste på markedet og på et tidspunkt i et oplag på 200.000 ugentlige eksemplarer. I dag er oplaget nede på cirka 10.000 og det er snarere ronkedorer end drengerøve, som er bladets målgruppe.\nSøren Anker Madsen fortæller om et journalistisk eksperiment fra 70'erne, som vakte forargelse i den etablerede journaliststand og som i øvrigt påkaldte sig vrede fra alt lige fra kvindebevægelsen, det kulturelle parnas og venstrefløjen. Ja, selv hos bladets ejere, Aller-koncernen var man så betænkelig ved bladet, at det fik til huse i et industrikvarter langt fra koncernens øvrige etablissementer. Det uagtet at ugens rapport antagelig er det første blad i verdenshistorien, som har givet overskud lige fra første nummer. Det første år blev bladets bidrag til Aller-koncernen 16 millioner kroner svarende til cirka 80 millioner nutidskroner. Det reddede faktisk Aller fra en truende konkurs, så vi i dag stadig kan nyde godt af koncernens spektakulære udgivelser som Familie Journalen og Femina.\n"Bare damer, bajere og ballade" er den sigende undertitel på bogen - opsigtsvækkende placeret i en såkaldt "splinter-skid" - en gul stjerneformet farveklat, som ellers blev brugt til at afdække de mest intime detaljer på bladets forside. Bare damer, bajere og ballade er også en meget dækkende overskrift for bladets første halve snes leveår med redaktører som Mogens E. Pedersen, Poul Munk og ikke mindst Kurt Thyboe - denne pladdersentimentale boksekommentator og forfatter til Peter Bellis "Ingen Regning". Sjovt nok bliver det netop regningerne, som fælder Kurt Thyboe som redaktør. Han havde overhovedet ikke styr på økonomien, men det var i hans regeringstid, at rapport største journalistiske ikon Freddy Wullf kommer til. Han var storvildtjægeren, som havde skudt mindst et eksemplar af stort set hver eneste dyreart i verden. Efter sigende skulle han også have prøvet en kvinde i hver af de 118 lande, han havde været i. Det er egentlig ligegyldigt. For manden kunne skrive om alt det, han oplevede, så det var som at være der selv. Jeg labbede alle hans skrøner i mig, når han slogedes med krokodiller, slanger og mafiosi. Mange gange gik han nok lige til stregen, men det var velskrevet og medrivende "new journalism" på dansk.\nEn mindst lige så velskrivende, men mere rund type var Bastian, der på læsernes vegne drak sig fuld i påskebryg og rapporterede minutiøst om virkningen - som sprang med faldskærm og gjorde en masse af de ting, som bladets læsere nok drømte om, men ikke havde lejlighed til. Hvor Freddy Wullf var muskelsvulmende med et macho overskæg, var Bastian bajerblævret med et uplejet fuldskæg.\nugens rapports storhedstid i halvfjerserne var dengang, vi gik på bodega. Cafeerne var slet ikke opfundet endnu, så danskernes mødested var disse brune, tilrøgede etablissementer, som det dengang var ganske respektabelt at eje. Selv fodboldlandsholdets træner havde en bodega - og spillerne fra de udenlandske klubber vendte til deres træneres fortvivlelse hjem fra landsholdssamlingerne stinkende af røg og gammel sprut. Det var i disse omgivelser, at ugens rapport kunne samle 10.000 deltagere i verdens første Danmarks-mesterskab i raflespillet Tænkeboks.\nMen som tiden gik, stillede ejerne krav om stadig større indtjening - og det vil sige flere damer og mindre journalistik. I dag er bladet et rendyrket pornoblad, oplaget nede på de 10.000 og som bladets redaktør siden 1989, den nu 61-årige Jan Nielsen siger: "Hvis ikke vi får lov at komme på nettet, bliver jeg manden, der lukker og slukker". Men som han også siger, når han sidder fordybet i kvindeskræv og bare patter: "Husk på, at det bare er noget, vi leger!"\nSøren Anker Madsens bog er en velskrevet bog om en tid, som var engang - fint garneret med features om pigefotografen på job og den tidligere Anders And redaktør, som skriver "De grå sider". Det er med forfatterens ord "37 år med bare damer og voldsom død". Jeg giver seks ud af seks mulige tørfisk til den hurtigt læste historiebog.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/11/2010 10:46:00 AM 0 kommentarer\nMidt i alle sommerens anlægsprojekter var det lige før, at vi overså liljekonvallens blomstringstid. De få eksemplarer, vi har, står under nogle stedsegrønne buske - og det var sådan set duften af de små hvide blomster, som onsdag henledte min opmærksomhed på, at det altså er nu, at der er sæson for blomsterne.\nFor liljekonvallen dufter helt fantastisk. Vi har en svaghed for blomsterne i min familie. Mens jeg boede i Grønland, sendte min mor på denne årstid altid en prøvekuvert med en lille buket til mig - og så sikkert som Amen i kirken var brevet hver gang åbnet af toldvæsenet. Det kan være et tilfælde, men jeg tror, at det var den kraftige liljekonval-duft, som fik toldernes hunde til at reagere på mors brev.\nFremover kommer vi forhåbentlig til at se mere til liljekonvallerne. For onsdag ryddede jeg så en stor del af vores skovbund andetsteds i haven for skvalderkål - en hel affaldssæk blev det til - og plantede liljekonvaller der. De breder sig ganske ukrudtsagtigt - ligesom skvalderkål, så det er mit håb, at jeg om et par år vil have et tæppe af liljekonvaller - under bøgen!\nLiljekonval er forresten ganske giftig. Den indeholder blandt andre sjove ting digitalislignende glykosider og kan give kvalme, opkastning, diarré og påvirke hjerterytmen. På grund af den søde duft er især små børn fristet til at smage på planten. Skulle det ske, er der ingen grund til panik. Der er hjælp at hente på Bispebjerg Hospitals giftlinje, som svarer døgnet rundt på telefon 82121212. På Giftlinjens hjemmeside kan man læse mere om de forskellige giftige planter, som findes overalt i vore omgivelser.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/10/2010 09:17:00 PM 1 kommentarer\nMakeovers er et af de store hits i TV-branchen netop nu. Programmerne kan handle om alt fra fede mennesker, biler, pultekamre og håbløse håndværker-projekter. Også haverne har deres egen makeover-programmer i form af Hokus Krokus og Han, hun og haven.\nJeg synes, at disse programmer er hærværk. For der er som oftest tale om en fuldstændig historieløs modernisering. Det handler om overflade og glimmer - og man ser fuldstændig bort fra, at der ofte er en ganske god grund til, at et pulterkammer, et menneske eller en have ser ud, som tilfældet rent faktisk er.\nImidlertid har jeg et stenbed foran huset, som virkelig trængte til en makeover. Allerede da jeg overtog huset sidste år, var det voldsomt inficeret af ukrudt og var nærmest en hel lille jungle. Men der er næppe de helt store chancer for, at der kommer et TV-hold forbi og løser problemet for mig, så søndag tog vi fat.\nHver en sten blev vendt - bogstavelig talt.\nJeg startede med at pille det hele fra hinanden og redde de mange fine planter, som der faktisk var mellem ukrudtet. Så tog jeg al jorden op og kørte ned bag i haven i et af de mere vildtvoksende hjørner, hvor det ikke gør nogen skade. Endelig - da jorden nu alligevel var væk - benyttede vi lejligheden til at tjære soklen, hvad vi ikke havde fået gjort sidste år, da muren blev pudset op.\nBeddet blev forsynet med fin ny købejord, stenene lagt på plads igen sådan nogenlunde - og så sluttede vi af med at genplante engelsk græs, husløg og hvad der ellers var blevet reddet fra det gamle stenbed.\nResultatet er forbløffende. En rigtig makeover lavet på en søndag med gråvejr. Endnu mangler stadig prikken over i'et. I drivhuset har jeg i øjeblikket nogle staude-stokroser i forkultur. Når de bliver plantet, vil vi have en rigtig stokrose-idyl her foran huset, som passer fint ind i Østerbys landsby-miljø.\nDet vender vi tilbage til på et senere tidspunkt.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/09/2010 03:54:00 AM 0 kommentarer\nI en forstyrret tid, hvor der bliver mindre og mindre respekt for gode gamle traditioner, og hvor mantraet er forfladigelse og fornyelse på bekostning af kvalitet, er det forfriskende at opdage en lille oase, hvor tiden nærmest er sat i stå.\nVi var et smut i Aalborg mandag formiddag, og ved frokosttid syntes jeg da lige, at jeg ville undersøge, om den gamle restaurant Strandpavillonen - Kystens Perle stadig lå på sin plads i Aalborg bådehavn.\nHer er alt, som det altid har været. Det er mindst 18 år siden, at jeg sidst har været der - men intet er forandret. Dugene på bordene er stadig røde, og menukortet indeholder ene gode sager fra før pizza, kebab og sushi holdt sit indtog på storbyens frokostmenu.\nGanske vist må man ikke længere ryge indendørs og køkkenet har da også fået en (velfortjent) modernisering, men ellers er stemningen den samme gode stemning som for 18 siden. Nå, ja, dengang blev der kun drukket fadøl, men i dag synes det at være mere almindeligt med Pepsi Max. Men eftersom vi var i bil, så holdt jeg mig altså også til Pepsien, så lidt moderne er man da!\nMenukortet er et sandt overflødighedshorn i gode sager. Her kan man få sildemadder, tarteletter, stjerneskud, pariserbøf, stegt flæsk og æggekage - altsammen hjemmelavet. Jeg valgte Kystens Perles gode gamle slagnummer - tre friskstegte frikadeller med rugbrød og rødbede. Den går man aldrig galt af. Dina snuppede et enkelt stykke med ribbenssteg fra smørrebrødskortet - og det var faktisk også et helt måltid i sig selv. Tykke håndskårne ribbenstykker med rødkål, agurk og appelsin. Ida Davidsen kunne ikke have gjort det bedre.\nDagens besøg på Kystens Perle var en rigtig revival - en vækkelse på ny! Det er helt sikkert, at Kystens Perle fremover vil være et fast element, når vi er i Aalborg.\nOg så lige til sidst en sjov lille ting. Ud af de cirka 30 gæster til frokost i dag, var der kun to kvinder inklusive Dina. Det siger mig, at det måske i virkeligheden er kvinderne, som er skyld i, at den danske madkultur er truet. For mange kvinder, som jeg kender, synes faktisk, at det er fantastisk spændende at spise sushi og andet etnisk mad. Så er det da godt, at vi mænd kan værne om den danske kulturs virkelige værdier.\nP.s. Kystens Perle har en fin lille hjemmeside. Billederne er lånt herfra, da jeg ikke lige havde mit kamera med.\nLagt ind af Jesper Hansen kl. 6/07/2010 09:00:00 PM 0 kommentarer


Kandu.dk - Norges olje\n05-01-14 23:18 : jqb\n05-01-14 23:28 : Mosebaek\n05-01-14 23:52 : semmer\n05-01-14 23:59 : transor\n06-01-14 06:24 : vagnr\n06-01-14 10:46 : Mosebaek\n06-01-14 19:12 : McBobo\n06-01-14 19:52 : Eyvind\n06-01-14 20:51 : alimak\nFra : alimak Vist : 621 gange\nDato : 05-01-14 23:06\nJeg har hørt flere gange,blandt andet på mit arbejde ,at en gang i 60. så skulle Norge og Danmark forhandle om olie rettighederne i Nordsøen.Og det er noget med at Norge skænket den danske minister fuld og så fik Norge de bedste oliefelter.Derfor er Norge så rigt land i dag,og Danmark gav sine oliefelter til Mærsk.......Passer dette? Eller hvordan er den rigtige historie?\nDato : 05-01-14 23:18\nDet er en myte. DR's program "detektor" behandlede den i programmet 10. Oktober 2013: http://www.dr.dk/tv/se/detektor-tv/detektor-114\nDato : 05-01-14 23:28\nPer Hækkerup var dansk Udenrigsminister. Og gik ikke af vejen for en Whisky...eller to. Samt en go`cigar. Men at han var beruset,og gav det hele væk,er en folke myte. Der var flere forhandlinger,og at han skulle være fuld hvergang,tror jeg ikke på. Endeligt har han da også haft en stab af embedsmænd,med sig.....som forhåbentlig,var ædru.\nHan "gav" det heller ikke væk til Mærsk. De betaler store summer,til den danske statskasse. Det er så heller ikke gratis,at lave olieindvinding. Min søn er på en oliebore platform,og jeg kan fornemme lidt om,hvor dyrt det er i drift. Også rent Offshore mæssig.\nNu er det nok ikke bare Nordsøolien,Norge er blevet rig på. Mig bekendt arbejder Statoil over det meste af verden.\nDato : 05-01-14 23:52\nDet er helt korrekt opfattet\nat Per Hækkerup - i en stor brandert - slog ud med armene\nnordmændene grinede og klappede og holdt gejsten helt i top\nog Hækkerup forærede store dele af Nordsøen til Norge\nNaturligvis er den officielle forklaring en anden\ningen nation kan have sådan en skamplet siddende på sig\nuden i det mindste at forsøge at vaske den væk\nat han derefter nærmest forærede resterne af Nordsøen til Maersk\nafgiften var blot få procent af nuværende\nselv Maersk kunne senere se det var forkert\ntil forsvar for både Hækkerup og Maersk\ningen anede den gang OM der var olie derude\nog der skulle bruges ufatteligt mange penge for at undersøge det\nkontoret -at- japanskedanmark.dk\nDato : 05-01-14 23:59\nMin søn er på en oliebore platform\nHvis din søn virkelig er i branchen , ville du også vide at man ikke borer fra en platform.\n"olieboreplatform" er et fejlagtigt folkeligt udtryk, som også bruges af uvidende journalister.\nDer er i Nordsøen indvindings-, beboelses- og behandlingsplatforme.\nBoring foregår fraa en rig.\nDato : 06-01-14 06:24\nDet er en myte, men som så mange andre er den sejlivet, Bo Lidegaard gentager den fx i en af sine bøger, så vidt jeg husker biografien om J. O. Krag.\nMen dels blev aftalen IKKE indgået under det møde, hvor Hækkerup sikkert var fuld, men flere måneder senere, dels fulgte aftalen med Norge det midterlinieprincip, som Danmark ønskede at følge i forhold til Norge som i forhold til Tyskland, forhandlingerne foregik samtidig.\nTegning af Dks "udvidede økonomiske zone".\nDato : 06-01-14 10:46\nJa,jeg forenklede nok tingene lidt. Han er på en beboelses platform.\nDet kommer sig nok af,at jeg har kigget på denne:\nJeg kalder jo det hele for en platform. Men i virkeligheden er der jo stor afstand,mellem dem.\nDato : 06-01-14 19:12\nNu er så spørgsmålet om tilsvarende ikke er ved at gentager sig igen..... bare med Grønland.\nDato : 06-01-14 19:52\nDanmark forærer vist lidt til Norge\nOg resten til Mærsk\nOg kulturen til muslimerne\nOg hjælper bankerne efter de har tømt borgerens lommer\nOg lader plattenslagerne gå fri\nOg lader som om det er til landets bedste\nSom jeg er orienteret\nDato : 06-01-14 20:51\nTak for svaret jqb. Og tak for alle gode og interessante svar fra alle.


|Analyse af arbejdsproces\n|Alle publikationer - Generelt\nAPV-guide til den Grafiske branche\nKontor - Kemi\n|Kontor - ulykker\n|Kontor - Støj\n|Kontor - psykisk arbejdsmiljø\n|Kontor - alt det andet\nPrepress - kemi\n|Prepress - Ulykker\n|Prepress - Støj\n|Prepress - psykisk arbejdsmiljø\n|Prepress - Alt det andet\nTrykning - kemi\n|Trykning - ulykker\n|Trykning - Støj\n|Trykning - Psykisk arbejdsmiljø\n|Trykning 'alt det andet'\nFærdiggørelse - Kemi\n|Færdiggørelse - Ulykker\n|Færdiggørelse - "Støj"\n|Færdiggørelse - Psykisk arbejdsmiljø\n|Færdiggørelse - "Alt det andet"\n|Alle publikationer - APV\n|Kemi og Biologi\n|Alle publikationer - Kemi og biologi\n|Alle publikationer - Ulykker\n|Cases og artikler\n|Alle publikationer - Ergonomi\n|Unge og Nyansatte\nAlle publikationer - Unge og nyansatte\nAlle publikationer - Indeklima\n|Alle publikationer - Støj\nRapport om Industri 4.0\nTrin 1: Problemanalyse\nAnalyse af intern transport\nTrin 2: Årsager og konsekvenser\nTrin 3: Forbedringsforslag og løsninger\nTrin 4: Prioriter indsats\nTrin 5: Beslutningsgrundlag\nAlle publikationer - Generelt\nProduktivtet, kvalitet og arbejdsmiljø »\nTrin 1: Problemanalyse »\nFor at få fat i risikoen for arbejdsulykker, er det nødvendigt med en lidt grundigere analyse, så man ikke bare tager udgangspunkt i virksomhedens praktiske erfaringer med arbejdsulykker. Det kan være ret sparsomt, fordi der heldigvis kun sker få ulykker på mindre virksomheder, til gengæld kan de være ret alvorlige.\nRisikovurdering er et værktøj til at kortlægge sandsynligheden for, at risikable hændelser indtræffer samt eventuelt konsekvenserne af disse. I det følgende er metoden for risikovurdering beskrevet, efterfulgt af et eksempel.\nLidt om farer og risiko\nEn risikovurdering giver muligheder for, at finde ud af hvor stor sandsynligheden er for at en bestemt fare medfører en ulykke, og hvilken konsekvens denne ulykke vil have. Begreberne fare og risiko anvendes ofte i flæng om de samme ting. De er dog to forskellige størrelser, det illustreres af eksemplet herunder.\nBillederne viser to tilsyneladende ens vulkanøer. Der er den samme konsekvens hvis de kommer i udbrud, nemlig skader på mennesker, bygninger, industri, landbrug o. lign. På den første ø kommer vulkanen i udbrud hvert 20. år. På den anden ø kommer vulkanen i udbrud hvert 200. år. Befolkningen på øerne er udsat for de samme konsekvenser, men sandsynligheden ved den første ø er 100 gange større end på den anden ø.\nHvorfor foretage en risikovurdering?\nVed at lave en risikovurdering, kan størrelsen og omfanget af de farer der kan være forbundet med arbejdet, identificeres og vurderes. Risikovurderingen giver svar på tre spørgsmål:\nI det følgende beskrives fremgangsmåden trin for trin og derefter gennemgås et eksempel. Metoden er udarbejdet med fokus på arbejdsmiljø, men den kan også bruges til at vurdere risikoen for hændelser, der kan påvirke produktivitet og kvalitet. Farerne er da ikke ulykkeshændelser, men faren for nedsat produktivitet og kvalitet.\n1) Oplist først alle tænkelige risikable hændelser. Stil spørgsmålet: ”hvad nu hvis.. ?” Alt der kan gå galt skal med!\n2) Vurder derefter sandsynligheden for at hændelsen kan indtræffe.\n1. = Meget usandsynlig (Fra ”meget usandsynligt at hændelsen indtræffer” til, at ”det kan antages, at hændelsen ikke vil forekomme”)\n2. = Usandsynligt (Fra ”usandsynligt at hændelsen indtræffer” til, at ”det kan antages, at hændelsen sjældent vil forekomme”)\n3. = Meget sandsynligt (Fra ”meget sandsynligt, at hændelsen indtræffer” til, at ”det kan antages, at hændelsen vil indtræffe”).\n3) Vurder herefter konsekvensernes alvorlighed, hvis hændelsen indtræffer:\n1. = Let skadelig (Enkelte mindre skader, f.eks. hudafskrabninger, støv i øjet - arbejdet kan fortsættes senest dagen efter)\n2. = Skadelig. (Væsentlige skader f.eks. forstuvninger, sårskader, forbrændinger - skaderne heles uden, eller næsten uden men. 2 – 30 fraværsdage).\n3. = Særdeles skadelig. (Dødsfald eller svære skader, f.eks. livsforkortende skader, amputation, større knoglebrud - varige mén, død - mere end 30 fraværsdage).\n4) Risikoniveauet udregnes ved at gange sandsynligheden med konsekvensen.\n5) Mulighederne for forbedringer vurderes ved, at undersøge mulighederne for at ændre på ”sandsynligheden” og ved at undersøge om ”konsekvenserne” kan afbødes, hvis hændelsen alligevel indtræffer.\nOvenstående skema kan benyttes, når det skal afgøres om risikoen kan tolereres.\nEksempel arbejde ved drejebænk\nNedenfor gives et eksempel på en risikovurdering ved arbejde ved drejebænk. Som det fremgår af skemaet, kan der på billedet identificeres farekilder.\nFARLIGE HÆNDELSER SANDSYNLIGHED: S KONSEKVENS: K RISIKONIVEAU: R = S X K\nSnuble og falde i palle 3 3 9\nHøreskade (80 dB) 1 3 3\nSkærespåner i øjet 2 3 6\nHænderne i klemme 2 3 6\nBevægelige dele griber fat i beklædning 2 3 6\nFodskader ved tab af genstande 3 2 6\nRygskader 2 2 4\nDer kan ændres på sandsynligheden ved at:\nforetage oprydning på gulvareal\nanvende hel beklædning, ikke todelt\nDer kan ændres på konsekvensen ved at:\nEfter at det er gennemført kan en ny risikovurdering se således ud:\nSnuble og falde i palle 1 3 3\nSkærespåner i øjne 2 1 2\nBevægelige dele griber fat fat i beklædning 1 3 3\nFodskader ved tab af genstande 3 1 3\nRygskade 1 2 2


Temmelig sensommermad | sissesdiner\n25. september 2014 22. oktober 2014 / Sisses Diner\nDet er jo liiiiidt ude af synk at komme med opskrifter på sensommermad nu, hvor billisterne har skrabet den første is af forruderne, kollegaerne lægger sig på stribe med influenza og tilbudskatalogerne varmer op til jul… Jeg kan godt se det.\nMen – hvordan skulle jeg vide, at det ikke ville vare ved? At træerne – heller ikke denne sommer – voksede ind i himlen? At vi igen bliver nødt til at tage afsked med de stjerneklare nætter, iskaffe på terrassen og sand mellem tæerne? Og i stedet finde strømpebukser, cykellygter og regntøj frem? Nå. Det har jo været en fantastisk sommer: Lang, varm og livgivende. Og for at holde sommeren i live lidt endnu – så tænker jeg at vi skal spise noget mere sommermad :).\nDenne gang får du et par opskrifter hvor kikærter spiller hovedrollen: Dels den klassiske hummus, dels en lille mellemøstlig salat med sprødristede kikærter. I småretterne indgår også en opskrift på tzatziki som du kan spise til nogle fremragende grillspyd med chorizo og tomater.\nI denne omgang følger også en traditionel italiensk ret – pasta med tunsovs. Det er ikke verdens smukkeste ret, men den kan noget på en regnvåd torsdag, når det endnu ikke er weekend – og de fleste ville ønske at det var…\nI det søde hjørne kommer en – ved jeg fra familie og venner – længe ventet opskrift på min tiramisu. Der findes alverdens opskrifter på denne ultraklassiske italienske dessert – min er enkel og lavet med kaffelikør i stedet for den lidt beske marsala, som man traditionelt bruger. Prøv det – jeg tror at du vil blive glædeligt overrasket!\nI næste uge tager jeg et smut til Rom med Manden Min. Vi skal spise, drikke kaffe og spise og drikke kaffe – og spise lidt mere. Jeg satser på at vende hjem med flere gode ideer til klassisk, italiensk mad :).\n← Italiensk og fransk – og en gammel dansk …\nEfterårsferien venter om hjørnet →


Ørebelastning og krusninger - Sclerose\nØrebelastning og krusninger er almindelige symptomer, der ledsager sygdomme af forskellig grad af sværhedsgrad. Denne tilstand er temmelig ubehagelig og forårsager stor ulejlighed.\nDenne faktor fremkalder et fald i høreskærmen, forårsager irritabilitet, påvirker søvnkvaliteten, som igen fører til nedsat sundhed og fører til mere alvorlige patologier. Derfor er det nødvendigt at finde årsagen, på grund af hvilken pulsen i ørerne konstant høres, og om muligt at fjerne den.\nÅrsag til øre rippel\nEn stærk og svag pulsering i høreapparatet kan skyldes forstyrrelse af en del af organet ved kroniske eller smitsomme sygdomme ved eksponering for eksterne faktorer.\nBehandling af pulsationer i ørerne begynder med at finde årsagerne til det.\nnår svovl akkumuleres og ørekanalen er blokeret\notitis opstår - en inflammatorisk sygdom i mellemøret - hvis symptomer er en overtrædelse af udstrømningen af væske fra det indre øre og udseendet af pus bag trommehinden\nunder inflammation i trommehinden.\nAlle ørersygdomme forårsager hævelse, men der skabes et trykfald mellem det indre og det ydre miljø, på grund af hvilket ørerne er lagt, og der opstår støj i dem. Omdannelsen af akustiske signaler til elektriske impulser forstyrres, opfattelsen af lyde forringes.\nPulsering i ørerne kan forekomme under træning og under graviditet, et symptom på følgende sygdomme.\nÅrsagen til tinnitus er en unormal plexus af blodkar, som følge af hvilket blod fra kapillærerne straks kommer ind i venerne.\nDisse pludselige trykfald fører til en indsnævring af hjernens blodkar, dets iltforsyning forstyrres, og der opstår ubehagelige symptomer.\nEn sygdom, hvor blodkarrene rammer, blodet "skubbes" igennem dem og forårsager en karakteristisk lyd.\nDer er andre årsager til pulsering:\nmyoklonus - krampagtige sammentrækninger af den bløde gane og mellemøret\nAfhængig af årsagerne til pulsationer i øret kan der opstå yderligere symptomer: feber, forværring af hørelsen, væske eller purulent udtømning, svimmelhed, nedsat koordinering og andre lækker ud af ørekanalen. Det kliniske billede fremkommer under hensyntagen til de overordnede symptomer, baseret på patientens klager og ved gennemførelse af særlige undersøgelser.\nDe begynder at omgå læger med ENT, han diagnosticerer fraværet eller tilstedeværelsen af inflammatoriske processer i høreapparatet.\nSå skal du muligvis konsultere en phonio, en terapeut, en kardiolog, en neurolog og andre smalle specialister.\nUden at identificere den nøjagtige årsag og eliminere den, er det umuligt at klare opgaven med at fjerne pulsationen i øret.\nEliminering af tinnitus\nFor at eliminere tinnitus kan der kun gives generelle anbefalinger. Behandling af kun ét symptom - uden at tage fat på grundårsagen, der forårsagede det - er umuligt.\nNår pulsering i ørerne under graviditeten - hvis det skyldes trykfald - ordineres bløde sedativer: fennikelte, valerianer. Engang blev gravide kvinder hjulpet med at genoprette deres mentale balance og eliminere søvnløshed ved hjælp af Quator medicin, men på nuværende tidspunkt er der kommet nye midler. Uden medicinske anbefalinger i denne tilstand er det uønsket at vælge medicin til dig selv - det er muligt at skade fostret.\nHvis lyden i øregangen opstår under fysisk anstrengelse eller pludselige bevægelser af hovedet, er det højst sandsynligt værd at overveje behandling af osteochondrose i cervikalområdet eller forstyrrelsen af det kardiovaskulære system. Nogle gange er det nok at begrænse amplituden af krops- og nakkebevægelse, for ikke at bøje eller svinge kraftigt, reducere intensiteten af fysisk anstrengelse, og det ubehagelige symptom forsvinder.\nBehandling af aterosklerose og arteriel hypertension, endokrine og kardiovaskulære systemfejl, osteochondrose og hepatitis udføres af passende specialister.\nVerktøj til eliminering af pulsation i ørerne:\nnootropiske lægemidler, der forbedrer blodforsyningen og blodcirkulationen i hjernen;\nberoligende midler, der lindrer irritation\nmedicin til søvnløshed;\nHjælper med at forbedre den generelle tilstand af kosten.\nDet anbefales normalt at reducere mængden af fedtholdige fødevarer i kosten, fødevarer, der indeholder kolesterol, om muligt at opgive den søde og krydrede krydderur, der stimulerer nervesystemet.\nDet anbefales at balancere arbejdstilstanden og hvile, tilbringe mere tid i frisk luft, gøre fysisk terapi - et sæt øvelser er valgt under hensyntagen til den underliggende sygdom.\nHvis forekomsten af pulsering i øret er forbundet med nedsat funktionalitet af lydnerven, er fysioterapivirkninger forbundet: elektroforese, massage i tympanisk membran og akustisk massage. Fjernelse af tinnitus hjælper i nogle tilfælde valg af høreapparat. Kirurgi kan være påkrævet.\nPatienten skal vide, at det ikke altid er muligt at slippe af med dette symptom. Med nedbrydningen af den auditive nerve eller brud på trommehinden, aterosklerose og arteriovenøs misdannelse, vil pulsationen kun stige og blive permanent.\nI dette tilfælde er det nødvendigt at afstemme på forhånd om, at en sådan lyd ledsages konstant og - for at undgå nervesystemforstyrrelse - udvikle vanen med at leve med tinnitus. Psykoterapeuter rådgiver - i den indledende fase af habituation til en ny stat - ikke at forblive i stilhed.\nHvis du optager naturlige lyde - lyden af surfen, løvets rystelse, fuglesang - så vil de ikke kun drukne pulsen, men også bidrage til at tune ind til en sund søvn. Aflede fra støj i hovedet og lyden af gaden, som høres fra det åbne vindue.\nDisse tips hjælper med at klare ubehag, og de, der har en pulsation, er et symptom på en inflammatorisk proces eller en sygdom, der kan helbredes. Efter eliminering af den underliggende sygdom går ubehag ikke straks væk - det tager lidt tid. Med arteriel hypertension og osteochondrose forekommer pulsationen i ørerne ved den mindste forværring af kroniske processer.\nDu kan fjerne svovlpropper selv hjemme. For at starte røret skal være gennemblødt. Dette gøres ved indånding i øret af en 3% opløsning af hydrogenperoxid. Efter nogle tid, fortsæt til dens fjernelse. I en stor sprøjte uden en nål er der trukket en varm afkogning af medicinske urter, som hældes i øregangen. Samtidig hælder hovedet på siden af patientens øre, så vandet hældes tilbage. Inden for tre dage efter at vaske propperne i øret, bør anti-inflammatoriske dråber dryppes for at forhindre udviklingen af betændelse. Hvis korken er løs, kan den fjernes med A-Cerumen øredråber. De er begravet i øret og vent 3-5 minutter, så ligger de på nederlagets side. Opløst svovl flyder ud af sig selv.\nDet kan kun pulsere i ét øre eller i to på én gang. På samme tid kan hjerteslag ringe som et klik eller døv, næppe mærkbart. Et andet symptom, der ofte ledsager pulsation, er trængsel. Det kan være konstant eller vises, når ændringer i intrakranielt tryk.\nÅrsager til pulsering i øret og hvordan man kan klare det\nPulsering i ørerne kan være af anden art: pulserende, ringende, ligner klik, ledsaget af følelsen af at øret har lagt. Hvis sådanne følelser ikke er smertefulde, forekommer de kortvarigt og sjældent, er de ikke farlige, da årsagen kan være simpel fysisk overspænding eller et tryk eller temperaturstigning.\nHvis larm og smerter ledsages konstant, kombineret med svimmelhed og mørkdannelse i øjnene, og også forstyrrer søvn - anbefales det at konsultere en læge. Pulsering i sig selv er ikke en sygdom, selv om den har sit eget navn - tinnitus. Denne tilstand kan være et symptom på en lang række sygdomme.\nhøretab som følge af professionel aktivitet eller lydbølgeskade\naterosklerotiske læsioner eller osteochondrose i den cervikale region;\nsøvnløshed forårsaget af mental eller følelsesmæssig overbelastning.\nDen mest almindelige årsag, der pulserer i ørerne, er hypertension. Således føler patienten blodets bevægelse gennem karrene. Det anbefales at konsultere en læge til rådgivning i tilfælde, hvor trykket i flere dage forbliver ved 140/90.\nI dette tilfælde føles ubehaget normalt på den ene side. Behandlingen består af brugen af antiseptika, metoder til fysioterapi og i vanskelige tilfælde - ved modtagelse af antibiotika. Også vasokonstrictoriske midler kan fjerne den pulserende tinnitus.\nForstyrrelse af normal blodcirkulation i aterosklerose fører til utilstrækkelig ernæring i hjernen, som følge af, at svimmelhed, støj i hovedet og lydhormonerne udvikler sig.\nYderligere symptomer i dette tilfælde kan være hurtig træthed, nedsat hukommelse, hypertension. Efter diagnosen er der ordineret behandling, som både kan være medicinsk og operationel.\nDeformationen af de intervertebrale diske, som forekommer i osteochondrose, forstyrrer også normal blodgennemstrømning. Om det samme sker med atherosklerose: blodet flyder ikke til hjernen i den rigtige mængde, blodforsyningen til det ydre og mellemøret øger.\nDenne tilstand ledsages af smerter i nakke, nakke, sløret syn og hukommelse. Det kan kombineres med ringende, knitrende, klik.\nBehandlingen af pulsering i dette tilfælde er brugen af fysioterapi metoder, træningsterapi, medicin for at fremskynde stofskiftet.\nMidlertidig forårsage pulsation kan:\noverdreven drikke og kaffe\nlangvarig anvendelse af furosemid, gentamicin, aspirin og en række andre midler karakteriseret ved ototoksiske virkninger.\nSelv fraværet af en sygdom garanterer ikke, at tinnitus ikke vil blive forstyrret. Ofte forekommer det hos mennesker, der er konstant under stress.\nHvis du bemærker, at pulsationen i øret sker efter en vanskelig dag fyldt med følelser, kan sedation hjælpe med at slippe af med det. Respiratorisk gymnastik giver en god effekt, det er også nødvendigt at give adgang til ilt - det er bedre at forlade vinduet åbent.\nSkader på øret kan forårsage hævelse og nedsat blodcirkulation, hvilket igen vil resultere i udviklingen af en pulserende fornemmelse.\nI sjældne tilfælde, når en livmoderhalskræft udvikler sig, kan den mærkes i begge ører. Derfor er du nødt til at kontakte en specialist for rådgivning.\nFor at klare det opståede ubehag hjælper en sådan folkemedicin. Skær i midten af pæren, hæld kumminfrø ind i den, læg den i ovnen og hold den, indtil pæren er blød. Derefter presses saften og trænger tre dråber 3 gange om dagen.\nHvad kan ikke gøre en person, hvis han føler pulsationen:\nvære tæt på en høj lydkilde (og brug ikke ørepropper);\nnervøs, forværre stress\nnægter at tage sedativer\ntillade overdreven motion\nBehandling, hvis pulsationen forekommer hyppigt, skal have tillid til en professionel, da det er nødvendigt at foretage den korrekte diagnose så hurtigt som muligt.\nHvis du eller dit barn har brug for at lære et vers, men der ikke er nogen mulighed eller ønske om at bruge en enorm mængde tid til at gentage et digt flere gange, vil den interaktive onlinetjeneste byheart.op-team.ru hjælpe dig med dette.\nSynkope er en specifik tilstand præget af kortvarigt hukommelsestab på grund af kredsløbssygdomme i hjernen. Der er en række årsager, der fremkalder en sådan tilstand hos mennesker: hypo- eller hyperglykæmi, stress, overarbejde, skræmme, trængsel, sult eller tørst.


Hvad kvalificerer en vej som en tosporet?\nHvad kvalificerer en vej som en tosporet?\nSådan Size vinterdæk\nSafety Rating på Autostole\nBack Up Camera Tilslutningsvejledning\nHvordan kan jeg Wire Pickup Trailer Lights?\nHvorfor en Trailer Håndtag Dårligt\nTo sporede veje er frygtet af nogle drivere. Mens mange enkeltpersoner samarbejde om sådanne veje ved at opretholde hastighedsgrænse, nogle mennesker kører langsommere end andre, hvilket skaber et problem, når lane muligheder er begrænsede. Adskillige teknikker bruges til at kvalificere motorveje og veje som to-sporede strimler. HCM\nHighway Capacity Manual er den mest udbredte tosporet analyse. Opstod i 1965, har HCM blevet ændret flere gange for at imødekomme samfundsmæssige forandringer. HCM bruger motorvejen kapacitet og kvalitet-of-service-evaluering, når det bestemmes, hvor mange baner at placere på en vej. Betragtninger motorvej kapacitet evaluerer road popularitet, kvalitet-of-service bestemmer, hvor nyttig en motorvej er at chaufførerne.\nPassing Demand vs Passing Priser\nUnder analyser forskerne sammenligne efterspørgslen efter passerer med egentlige passerer satser. Mens efterspørgslen efter passerer på vejen, kan fastsættes til 15 køretøjer i timen, kan den faktiske hastighed af biler går rundt andre køretøjer være fem per time. Faktiske forbi priserne kan svinge afhængigt af tidspunktet på dagen og populariteten af vejen. Mens en motorvej kan ikke være populær i morgen, kan den anvendes hyppigt under frokosten og aftentimerne. Denne metode til at analysere veje er også kendt som "den praktiske kapaciteten af en tosporet vej."\nThe Level-of-service Concept\nlevel-of-service-koncept giver en kvantitativ måling for at forklare kvaliteten af den service på en vej. Tal er bestemt af landevej popularitet, der passerer sats og samlede sats for flow i en given tid. Betragtninger populære veje, der ikke kan konverteres til to-sporede motorveje, kan veje med en minimal flowhastighed overvejes for tosporet transformation.\nEn anden vigtig faktor i betragtning under tosporede analyserne er procent-tidsforsinkelse. Denne procentdel måler mængden af tid, at bilister på en motorvej tilbringer efterfølgende bag andre køretøjer. Når du rejser på en motorvej stretch for 60 minutter, har en chauffør rejser bag et andet køretøj i seks minutter forsinket hans eller hendes tur med 10 procent. Procent tidsforsinkelse øges, når de passerer efterspørgslen overstiger udbuddet af baner. I et sådant tilfælde kan en firesporet vej, ikke konverteres til en to-sporet motorvej.\nPrevious: Fakta om Side-Impact Beams\nNext: Sådan Wire Traktor Sikkerhed Lights\nChild sikkerhedssele love i Ohio\nSådan får du en ny Drivers License\nSikkerhed Farer af Senior Citizens Kørsel\nSådan Rate motorcykelhjelme\nHvad er fordelene ved kørelys?\nHvad er en fælles venstresving Lane?\nSådan Secure en bil sæde i en '99 Saturn SL


Maryam og Marzieh | Dansk Europamission\nMaryam og Marzieh boede i Iran, hvor de voksede op i muslimske familier. Den 5. marts 2009 blev de begge arresteret og fængslet. Anklagerne var uklare og først under et forhør i retten den 9 august, blev det klart for dem, at de var sat i fængsel for at konvertere til den kristne tro, som regeringen anså som en antiregeringsaktivistet.\nMaryam og Marzieh var isolationsfængslet og udsat for timelange forhør med bind for øjnene. Under fængselsopholdet tabte de sig og oplevede ikke at kunne få lægehjælp til sygdomme som voldsom hovedpine, og Marzieh havde vedvarende problemer med sin rygsøjle, som medførte smerter, ligesom hun havde en infektion i sine tænder. Ingen af kvinderne oplevede at få tilstrækkelig lægehjælp til disse sygdomme.\nMaryam og Marzieh blev begge løsladt den 18. november 2009 og blev senere frikendt for alle anklager.\nMaryam og Marzieh er meget taknemmelige,for at Dansk Europamission læsere bad for dem og fastslår, at bønnerne har haft afgørende betydning for deres løsladelse og deres tid i fængslet.\nMaryam og Marzieh frikendt for alle anklager\nMaryam Rustampoor og Marzieh Amirizadeh er nu frikendt for alle de anklager, som det iranske præstestyre havde rettet imod dem… Læs mere\nMaryam og Marzieh ude af fængslet\nDen 5. marts 2009 blev 27-årige Maryam Rustampoor og 30-årige Marzieh Amirizadeh fængslet i det berygtede fængsel Evin i Teheren… Læs mere\nTo iranske kristne kvinder for retten\nDeres ”forbrydelse”: De er blevet kristne\nden 12. august 2009


massør porno videoer - Punishworld.com\nmassør Extreme Sex\nMassør, der fingrer min kones fisse foran mig, er det en hanemassage?\nDu vil bestemt se nogle ekstrem massør porno videoer, ikke? Du er på det rigtige sted. Vi elsker massør videoer og især uslebne videoer. Og fordi vi elsker denne form for porno, sørger vi for, at du kun ser det bedste og groveste massør porno her. Du kan måske tro, at det er umuligt at finde ægte og rå massør porno, men vi ved, at det er muligt. Vi kæmpede for at finde kvalitet ujævn massør indhold, så vi lavede dette websted til at dele alt det bedste hardcore-indhold, vi fandt under browsing på internettet. På denne måde kan vi garantere, at alle massør videoer her er hvad du leder efter, hvis du er ekstrem over for kinks og fetisher. Derfor venter så mange mennesker tilbage til vores site for at finde den nyeste uslebne massør porno. Og den bedste ting ved dette websted? Alle massør videoer er gratis!


Rengøringsfirmaet Renas - Landdækkende rengøring med høje standarder\nForside > Om Renas\nRengøringsfirma med høje standarder - Fyn og Jylland\nRenas har tre årtiers erfaring med rengøring i virksomheder på Fyn og i Jylland. Vi er kendt for høje kvalitetsstandarder, dygtige medarbejdere og en god dialog med kunderne.\n"Vores medarbejdere er hver dag med til at skabe et godt arbejdsmiljø i de virksomheder, vi arbejder for."\nRengøringsfirma med 30 års erfaring i branchen\nRenas er et rengøringsfirma med 30 års erfaring og kunder på Fyn og i Jylland. Vi gør rent på fabrikker, kontorer, klinikker, skoler, banker, børnehaver og plejehjem under vidt forskellige miljøer. Vores kunder har fra ganske få til mange hundrede medarbejdere ansat i vidt forskellige miljøer.\nLøbende kvalitetskontrol i tæt dialog med kunden\nHos Renas leverer vi meget mere end en rengøringsydelse. Vores effektive sikkerheds- og kvalitetskontrol skaber tryghed for vores kunder, og vores inspektører sørger for synlig inspektion af alle områder i virksomheden samt en god kommunikation med vores kontaktpersoner. Vores inspektører udfører desuden en skriftlig dokumentation for rengøringsydelsen efter en nærmere aftalt frekvens.\nRenas Fyn opnåede status som gazellevirksomhed\ni 2012 med en vækst på 398 %\nDet kræver stor omhu og omhyggelig omgang med vores svanemærkede rengøringsmidler at udføre den rigtigt miljøvenlige rengøring. Vi anvender som en selvfølge miljømæssigt korrekte produkter for at sikre et optimalt indeklima for vores kunder.\nRengøring med højt uddannelsesniveau\nVi lever af vores medarbejderes dygtighed og glæde ved deres arbejde. Derfor sørger vi for løbende at uddanne, motivere og inspirere vores medarbejdere til at levere den optimale rengøringsmæssige kvalitet på din arbejdsplads, og sørger for at de benytter ergonomiske remedier.


Flygtninge kastede sig på skinnerne for at undgå flygtningelejr | nej-til-islam.dk\nFlygtninge kastede sig på skinnerne for at undgå flygtningelejr\nTorsdag morgen ophævede politiet i Budapest blokaden, som forhindrede flygtninge at rejse fra Ungarns hovedstad videre op gennem Europa.\nEt tog satte kurs mod Sopron, der ligger i grænseområdet til Østrig. Kort før klokken 12.30 blev toget dog stoppet af ungarsk politi i Bicske, lidt vest for Budapest, skriver Reuters.\nFlygtningene og migranterne blev tvunget at toget og befinder sig nu cirka 30 kilometer fra den ungarske hovedstad, hvor de råber ”No camp, no camp” for at undgå at blive sendt til en nærliggende flygtningelejr i byen Bicske, skriver mediet ITV, som har James Mates på stedet.\nCirka 50 politibetjente er på stedet, og de omkring 200-300 flygtninge ombord på toget bliver kørt til lejren. Nogle af flygtningene kæmpede dog for at undvige ved at kaste sig ned på togskinnerne, skriver ITV.\nDe mange flygtninge kom ind i toget, da de stormede det torsdag morgen, da det ungarske politi ophævede blokaden mod flygtninge. Blandt de mange personer, der pressede sig ind i toget var der også børn.\nEn lille dreng fra toget kigger på en politimand på togstationen. Foto: LASZLO BALOGH\nFlygtningene havde ingen mad eller vand med sig ombord på toget. Nogle politimænd forsøgte dog at række flasker med vand til nogle flygtninge, som råbte, at de ikke ville have vand, men have lov til at køre videre, skriver James Mates fra ITV.\nEn af flygtningene, som angiveligt skulle have sukkersyge, kollapsede i den ungarske varme.\nFlygtninge hjælper en mand, der føler sig utilpas på togstationen i Bicske. Foto: LASZLO BALOGH\nITVs James Mates skriver på sin twitter-profil, at han og resten er den internationale presse er blevet tvunget væk fra togstationen af det ungarske politi.\nEU og NATO advarer: ISIS vil gennemføre atomangreb i Europa


Gymnastik og æbletræer i blomst i Nellemanns Have | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nGymnastik og æbletræer i blomst i Nellemanns Have\n9. maj 2014 - kl. 10:29 - af Henrik Christensen\nBalanceholdet fra Sundhedscentret i Sæby, som mødes hver mandag og torsdag, havde torsdag lagt undervisningen ude i naturen, og denne dag var mødestedet Nellemanns Have i Sæby. Solen stod højt på himlen, æbletræerne blomstrede, så omgivelserne var perfekte.\nUndervisningen af holdet bliver ledet af fire fysioterapeutstuderende fra Ålborg: Cecilie, Nathalie, Lone og Malene.\nØvelserne frembragte både smil og morskab blandt Balanceholdets deltagere, og Jørgen og Inga, som begge er aktive på holdet, kunne da også fortælle, at de kommende to øve dage også skal foregå i Nellemanns Have.\n”Det er dejligt at se, at folk bruger Haven aktivt på mange forskellige måder, og lige nu bliver haven kun smukkere og smukkere for hver dag”, udtaler Birthe Andersen fra Nellemanns Haves Venner.\nEmail en kopi af 'Gymnastik og æbletræer i blomst i Nellemanns Have' til en bekendt


Polo PH 1192 9003\nPolo PH1192 (9003)\nForside > Korrektionsbriller > Polo > PH1192 (9003)\nDer er stadig 1 PH1192 på lager\nGaranteret levering senest 26. oktober 2021: Bestil inden 8 timer og 26 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nPH 1192 Modeloplysninger\nEAN 8056597105866, 8056597105859\nProductId 902343, 902341\nPH1192/9003 Designer briller\nMed dette design er du klædt perfekt på hver dag. PH1192 kan du bestille i størrelserne 54 mm, 56 mm i vores onlineshop. Hvis du ikke er sikker på den rette størrelse, kan du sagtens prøve brillerne derhjemme i ro og mag. Med vores gratis returforsendelse kan du nemlig nemt sende briller tilbage som ikke passer i størrelsen. PH1192 kan også fås i flere styles fra Polo kollektionerne 2018 og 2019 i Edel-Optics onlineshop.