Gulvmaling i Greve – Bestil online i dag\nGulvmaling i Greve? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter gulvmaling i Region Sjælland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 2670 Greve, og generelt i Greve Kommune.\nFlere e-butikker udlover i dag diverse leveringsmodeller. En yndling er lige nu levering til et afhentningssted, så du nemt selv kan hente varerne når det passer ind i din hverdag. Muligheden er nemlig ret så overkommelig, samt oftest endda den prisbilligste fragtmetode.\nDu burde på samme måde planlægge at vælge levering hjem til din privatadresse eller til din arbejdsplads. Løsningen bliver typisk en tak mere bekostelig, men også særdeles ukompliceret. Den billigste leveringsløsning af Gulvmaling i Greve er uden tvivl selv at hente varerne, men den løsning kræver at du bor tæt på Gulvmaling i Greve e-shoppens bopæl.\nAntal dages levering er rigtig essentiel hvis du skal bruge produkterne inden for kort tid, og med det formål er det komplet meningsfuldt at du ser nærmere på den estimerede leveringstid på det aktuelle produkt.\nEn stor portion Gulvmaling i Greve internet foretagender præsterer dag-til-dag levering på en række varer, som regnes ud fra at ordren aflægges inden et konkret klokkeslæt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få Gulvmaling i Greve afsted før lagerpersonalet får fri.\nNogle shops på nettet garanterer gratis levering, men i mange tilfælde er det så nødvendigt at man indkøber for en fastsat sum. Desuden må man gribe den mest letkøbte leveringsmanér, hvilket oftest – hvad end man befinder sig ved Holstebro, Sønderborg eller Skagen – vil være at få fragtfirmaet til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden rigtig overkommeligt for almindelige mennesker at finde frem til de bedste priser på Gulvmaling i Greve i blandt forskellige internet forretninger, og altså har utallige butikker på nettet været nødt til at formindske udsalgspriserne på mange af deres produkter – til piger og drenge, og desuden også til voksne – betragteligt, og endda nogle gange byde på levering uden betaling.\nDet kan dog alligevel være lukrativt at kigge forbi indtil flere webshops efter Gulvmaling i Greve rabat før du gennemfører dit køb, således at du er sikker på at antage den mindst kostelige pris.\nMan må dog være så påpasselig, at når en internet webshop reklamerer Gulvmaling i Greve for en pris som kan virke utopisk letkøbt, kan det undertiden være et tegn på en svindel internet handler. Kortkøb er dog omsluttet af et regelsæt, hvilket hjælper dig som kunde overfor bedrageriske online outlets.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ bør du udnytte et tilbud som fx ViaBill, hvis du tilstræber at klare beløbet over tid.\nForud for at folk shopper Gulvmaling i Greve på en netbutik behøver de på en vis måde sætte sig ind i forhandlerens forretningsbetingelser, men det er i mange tilfælde ikke særlig sjovt.\nEt nemt alternativ er at se om internet butikken er e-mærke godkendt, grundet at det burde være et bevis på at e-forhandleren opfylder de gældende danske regler, samt at butikken hyppigt overværes af specialister som er indført i lovene på området. Dette er desuden din genvej til en hjælpende hånd, hvis du får besvær med dit køb.\nTillige stiller vi forslag om at man er på vagt for de mest centrale bestemmelser i forbindelse med ordren, for eksempel den returrettighed på Gulvmaling i Greve webbutikken har. I den relation er det i øvrigt vigtigt, at man når som helst gemmer ens e-mail kvittering, så man fremadrettet vil kunne påvise ordren, om man er på indkøb til en pige eller dreng.\nTrustpilot byder på adskillige nyttige genveje til at analysere ganske mange eksisterende forbrugeres evalueringer og på grund af dette foreslår vi, at du studerer e-forretningens Gulvmaling i Greve kritik forinden du bestiller.\nFacebook bringer dig ydermere super fordelagtige metoder til at få et kig ind i online virksomhedens kundetilfredshed. Foruden det er der faktisk webbutikker hvor kunder kan sammensætte en bedømmelse af købsoplevelsen, hvilket ydermere må benyttes til at afveje tilfredsheden hos kunderne.\nVores hjemmeside finansieres af annoncer. Vi har faste samarbejder med en gruppe af online forhandlere derved at vi promoverer firmaernes tilbud, og opnår provision ifald en af de besøgende på vores side foretager en transaktion.\nOplysninger angående Gulvmaling i Greve og internet handler ajourføres hele tiden, men det er umuligt for os at give garantier imod forandringer der er blevet udarbejdet efter at vi senest opdaterede de viste oplysninger.


BIFROST | TeamArbejdsliv\nSidst redigeret 18. januar 2019\nBæredygtige indsatser til fremme af arbejdsmiljørådgivning om SMV’ers TTA-praksis (BIFROST)\nProjektets hovedformål er at gennemføre en udviklings-, og formidlingsindsats for at styrke den forskningsbaserede arbejdsmiljørådgivning om, hvordan små og mellemstore virksomheder (SMV’er) kan håndtere og fastholde medarbejdere med mentale sundhedsudfordringer (MSU). Det hidtidige udviklingsfokus for TTA i DK har primært handlet om indsatser uden for virksomheden i form af kommunernes koordinerende og tværfaglige forvaltningspraksis (jf. Det store TTA-projekt), der ikke havde virksomhedens forebyggende håndtering af TTA som indsatsmål.\nNyere nordisk forskning om SMV’ers håndtering af TTA peger på, at der er store vækstpotentialer gemt i at gentænke og støtte SMV’er i at fastholde og tiltrække relevant kvalificeret arbejdskraft. Arbejdsmiljørådgivningen kan udgøre en central ressource for TTA-processer i SMV’er. Der savnes imidlertid en stærkere kobling til arbejdspladsen og brobyggende rådgivning om, hvordan SMV’er kan forbedre og organisere TTA processer med forståelse for det arbejdsmiljø og den produktion der skal rumme den tilbagevendte. I dag mangler ligeledes et stærkere engagement omkring mobilisering af relevant forskningsviden om arbejdsmiljørådgivning og TTA så dette kan omsættes og anvendes på en meningsfuld måde af SMV’erne, som udgør projektets specifikke målgruppe.\nDet nyskabende ved dette projekt er at udvikle en ny ramme for arbejdsmiljørådgivningen, der fremmer viden og rådgivningskompetencer ift. TTA-processer og udfordringer blandt SMV’er, styrker koblingen mellem rådgivere og SMV’er og føre fokus over på finansbranchen, og kommunikations, – og mediebranchen.\nProjektet har særligt fokus på at udvide og styrke arbejdsmiljørådgivningen gennem tre udviklingsområder:\nBrobyggende rådgiverkompetencer (knowledge brokering)\nEvidensbaseret viden om TTA-praksis og SMV’er\nTilpassede implementeringsindgreb til håndtering af medarbejdere med mentale sundhedsudfordringer (MSU).\nProjektet anvender en interaktiv metode, bestående at seks udviklingsmøder af en halv dags varighed, der faciliteres af en trænet moderator. Udviklingsmøderne vil have hver deres specifikke tema som understøtter en samlet formidlingsindsats med fokus på omsætning af forskningsviden til praksis, udvikling af brobyggende arbejdsmiljørådgivning, samt tilpassede implementeringsgreb til fremme af SMV’ers håndtering af TTA for medarbejdere med MSU.\nProjektets udføres i et samarbejde mellem TeamArbejdsliv Aps og Arbejdsmiljørådgiverne.\nUlrik Gensby, Hans Jørgen Limborg og Astrid Elena Hinsch løser opgaven.


CHRISTIAN BIRCHS INDBUNDNE PAPIRER | ENWFORLAG\nPå en tid, hvor romaner er på 60 sider, kan det næppe undre, at et monstrum som AF CHRISTIAN BIRCHS EFTERLADTE PAPIRER bliver mødt med hævede øjenbryn af bogtrykker og bogbinder. Skriftstørrelsen er mindre end i de tre foregående romaner, men dog stadig absolut læselig.\nDette kunstgreb har gjort det muligt at få bogen ned på 868 sider, men det er dog stadig en mundfuld! Selvfølgelig bliver den på omtrent samme tykkelse som HJERNEN, men hvis du har et eksemplar stående i reolen, vil du sikkert have bemærket, at ryggen med årene er blevet noget konkav med en del ridser efter opslagene.\nCHRISTIAN BIRCHS EFTERLADTE PAPIRER skal du gerne kunne efterlade dine børnebørn, og det kræver, at der bliver gjort lidt mere ved den. I modsætning til HJERNEN er den naturligvis solid hardcover.\nDerudover bliver den garnhæftet, altså ”syet” ligesom de gamle, ”rigtige” bøger – en procedure, forlaget hermed er gået over til. Alt dette tjener naturligvis ikke just til at nedsætte fremstillingsomkostningerne.\nIkke desto mindre ser vi os, i tillid til et pænt antal bestillinger, i stand til at sælge den til den sædvanlige pris, den dobbelte størrelse til trods. Bogen er sat til at udkomme til november i år.


Kommer AaB i top 6?? - Side 13 - Supporterhjørnet - AaB Support Club\nIndlæg af AMadsen » 12. mar 2017, 17:25\nJeg er sikkert snot dum, men hvorfor er det vi jagter min. en 6 plads? altså ære, slutspil, "Uha se mig" etc er selvfølgelig fint, men hvis vi kommer i slutspillet hvor store er chancerne for at vi kommer i europa eller får en medalje? NADA!!?\nAlternativt kunne man som favorit i nedrykning spillet score en "billig" europæisk plads? Selvfølgelig ser jeg helst at vi vinder hele lortet men realistisk set - Kunne det så ikke give mening at gå efter den europæiske plads?\novenstående skal selvfølgelig tages med det gran salt, at jeg ikke kan se hvem/hvad hvorfor hvilke hold går videre i mesterskabs slutspillet...\nIndlæg af Hanga » 12. mar 2017, 17:40\nAMadsen skrev: Jeg er sikkert snot dum, men hvorfor er det vi jagter min. en 6 plads? altså ære, slutspil, "Uha se mig" etc er selvfølgelig fint, men hvis vi kommer i slutspillet hvor store er chancerne for at vi kommer i europa eller får en medalje? NADA!!?\nDet handler for mit vedkommende udelukkende om at komme i sikkerhed, da jeg absolut ikke føler mig tryg ved at skulle spille nedrykningsspil.\nIndlæg af AalBoyeBK » 12. mar 2017, 17:50\nDer er mange grunde til at det er bedre at være i mesterskabsslutspillet.\n1) Vi har en fin chance for at spille os i europæisk. Der er få point op til Lyngby og Midtjylland, og en 4. plads kan sagtens vise sig at være nok, da både FCK, Brøndby og FCM stadig er med i pokalen\n2) Det er økonomisk langt bedre at spille disse kampe end kampene i nedrykningsspillet - både tilskuermæssigt og ift. tv-penge.\n3) Vi kan nemt ende i en situation hvor vi har 4-5 point ned til nedrykningsplayoff når nedrykningsspillet starter, og så er det lige pludselig ikke mange situationer der skal gå os imod før vi rykker ned.\n4) Det er enormt svært at kvalificere sig til Europa gennem nedrykningsspillet, og altså på ingen måde "billigt". Først skal vi ende blandt de øverste 2 i puljen, og derefter skal vi vinde 3 knockoutkampe. Blandt andet mod nr. 3/4.\nSynes ikke der kan være nogen tvivl om at det vil være MEGET bedre at ligge nr. 6 efter næste runde end nr. 7.\nIndlæg af Buzz Killington » 12. mar 2017, 18:58\nAalBoyeBK skrev: Der er mange grunde til at det er bedre at være i mesterskabsslutspillet.\nMen hvis vi slutter 3/4 skal vi stadig vinde 3 knockoutkampe, bl.a. potentielt mod nummer 3 eller 4. Men da det er nemmere at ende som vinder af en af puljerne i gruppespillet hvis vi ender der, end at blive 3/4 i mesterskabsspillet hvis vi ender i det spil, så syntes jeg da det virker en smule nemmere at komme i europa gennem gruppespillet.\nIndlæg af Jacob » 12. mar 2017, 19:13\nNej, det skal man nemlig ikke. Hvis man slutter 3/4 i mesterskabsslutspillet, så er der en og kun en kamp på hjemmebane mod en fra nedrykningsspillet om den sidste Europa plads. Se evt her: http://www.superliga.dk/artikel/laer-de ... ktur-kende\nIndlæg af Buzz Killington » 12. mar 2017, 19:46\nAh, den havde jeg ikke fanget. Det er dog stadig et åbent spørgsmål om hvorvidt det er lettere (worst case) for os at blive nummer tre, end vinder af grundspillet. Selv fjerdepladsen (hvis pokalvinderen ender i top 3) kan være nok så besværlig at nå for vores hold.\nIndlæg af Køllen I Møllen » 12. mar 2017, 19:51\nJeg er fuldstændig bedøvende ligeglad med Europa. Vi skal slet ikke i Europa med det her hold.\nVil til enhver tid foretrække en 6. plads fremfor en 7. plads der giver europæisk billet.\nIndlæg af astonvilla » 13. mar 2017, 08:17\nKøllen I Møllen skrev: Jeg er fuldstændig bedøvende ligeglad med Europa. Vi skal slet ikke i Europa med det her hold.\nIndlæg af Jakobsen » 13. mar 2017, 09:12\nEnig, vi har et lovende hold der har vist fremgang, men vi skal ikke ud i noget så skæbnesvangeret som det slutspil, hvor det hele kommer an på formen i ganske få kampe. Jeg vil da f.eks. slet ikke være tryg ved at være i en gruppe, hvor Kents kopi AaB er et af de to dårligste. Marginerne blive lige pludselig alt for små. Det kan godt være nedrykningsprocenten i ligaen er blevet mindre, men jeg vil stadig hævde at det er mere risikabelt for de enkelte hold fordi der stort set kun spilles seks points kampe i lorte slutspillet. Det er derfor meget mere risikabelt at ramme et par dårlige kampe end i den gamle struktur. Pga. de få kampe og marginerne risikerer du lige pludselig nogle grimme playoff oplevelser.\nIndlæg af dyhrmaN » 13. mar 2017, 21:01\nhvordan ser det ud nu, hvis Randers vinder, har vi vel ikke en chance for at komme med?\nIndlæg af Buzz Killington » 13. mar 2017, 21:03\nJo, vi skal bare pule Viborg totalt. Hvis Randers vinder med et mål, skal vi vinder med 5.\nIndlæg af Dalbjerg » 13. mar 2017, 21:04\nIndlæg af MrBangDK » 13. mar 2017, 21:25\nEller også skulle man tage de positive briller på og se fremad og kæmpe røven ud af bukserne, så man kan vise, at man er på fuldstændig rette vej. Det er sgu ikke den ene blamage i Odense som gjorde det. Det var vores forfærdelige efterår!\nIndlæg af Dalbjerg » 13. mar 2017, 21:42\nJo jo.. Er da enig..\nMen derfor kan man godt diskutere om vi burde have sat en prop i, da vi kom bagud 2-0...\nMen luksus at vi overhovedet har den diskussion i forhold til hvordan det så ud i vinterpausen..\nIndlæg af Klaus » 14. mar 2017, 00:46\nVi har altid været ekstremt dårlige til at køre andre hold over. Fx havde vi mod Silkeborg en gylden mulighed for, at få rettet gevaldigt op på vores målscore. Men vi slap speederen,og da vi samtidigt dummede os gevaldigt mod OB, ser det pludselig svært ud. På den positive side kan vi glæde os over meget bedre spil, og tegningen til noget, der kan blive stort. Men nu vinder vi mod Viborg, og så må vi se, hvor langt det rækker. Naturligvis er top6 meget, meget bedre end nedrykningsslutspillet....\nIndlæg af AK48hamas » 14. mar 2017, 04:44\nNedrykningsslutspillet ser nu saaledes ud for us:\n10. ACH 28p\n11. AGF 25p\n14. VFF 22p\nKampen mod viborg handler ikke kun om top6, men ogsa om at distancere os pointmaessigt fra 11.pladsen hvis nu Randers vinder!!\nAGF(25p) moeder OB(25p) i sidste runde. Vinderen af kampen vil staa med 28p paa en 11.plads.\nLad os saa lege med tanken om at vi taber til Viborg og har 5 point ned til stregen.\nSaa skal vi lige pludselig haabe paa at FCN slaar FCM og overtager vores 7.plads saa vi ender i det andet gruppespil hvor taberen af AGF/OB vil staa tilbage med 25point og vi vil have 8 point ned til stregen. Slaar Esbjerg Horsens saa vil vi kun have 7 point ned til stregen.\nFor at opsummere, VI SKAL SLAA VIBORG!!!\nIndlæg af Lindmark » 14. mar 2017, 10:36\nSelvfølgelig skal vi i Europa med det her hold! Jeg fatter ikke hvordan man kan mene andet.\nOm vi så kan kvalificere os er en anden, og langt vanskeligere, sag...\nIndlæg af Uldahl » 14. mar 2017, 10:56\nKlart vi skal det. Også med tanke på at kunne tiltrække noget kvalitet til midt forsvar. Det er alt andet lige lettere når der kan lokkes med EL.\nJeg er ret sikker på vi fyrre nogle Basso kroner af der til sommer.\nIndlæg af MR er den rigtige vinder » 15. mar 2017, 20:05\nudmærket resultat i pokalen - mon ikke Sønderjyske vil være mere sultne på revanche på søndag?\nIndlæg af Pastorius » 15. mar 2017, 20:09


##### Bedste 40 plus dating site - Generelt om Dating nyheder - F rdgivning om 40 plus dating site.\nPosted by Admin | in January 3, 2020 | dating1bedste1plus\nPlus Dating er lige dele socialt medie og datingside. Vi er kort sagt en online 40 plus dating site butik hvor vi gr alt for at yde en hj. Kb de bedste og billigste Lkker 40 plus du kan score her - En billig. Summa 35 r gammel kvinde dating 28 r gammel mand summarum er, at det bedste valg blandt datingsiderne er en side, som. Det viser sig at senior dating er i hastig vkst og de ldre bruger dating sites en smule. Se vores 40 og 50 plus dating sites tilbud og spar mange penge p 40 og 50 plus. Vamdrup - Vi har fastlagt vores priser s du. Find dating og nye venskaber p Danmarks bedste mdested.\nSom navnet indikerer, er en datingside, hvor singler over 40 r kan finde hinanden enten som venner eller krester. Svaret for mange seniorer, der leder efter bedste 40 plus dating site krligheden, er datingsider, der er specifikt. Find tilbud og priser p alle de bedste Senior dating tips! Sg billige Online dating for dig - Uanset om du leder efter billig. Massivt sortiment til en fornuftig pris p Date sider for 40 plus Kalvehave. Leder du efter billige 30 plus online dating site? De bedste tilbud hver dag p Senior date match! Danmark - og det mest populre danske datingsite for folk over 40 r! Gandrup - Stort udvalg af 40 plus online. Alle listens datingside for aldersgruppen 40 plus har herudover ogs fet. Dating 40 plus - Vi opdaterer lbende overstende liste med de bedste tilbud og priser p tidens mest populre modeller og finder derudover.\nDe absolut bedste tilbud p 40 plus MatchMaking. The death of the best online dating tips. Haderup - Nr du kber dine 40 plus slipper du for stress. Se vores liste over dating sider - helt gratis her! Onlineforhandler af Elderly Online Dating Sites. Vi levere Senior dating tips senior dating tips fra de bedste. Find 40 plus match p tilbud hos os. Her p siden har vi allerede anmeldt siderne og der. Md voksne singler p 60 plus og f en seris dating. Fast pris p Senior dating sites - Top slgende senior dating sites er en.\nJeg ser siden som et serist dating site. Online dating sites lidt billigere. Netdating for over 40 plus hos udvalgte forhandlere og fundet det bedste tilbud til dig. Gratis online dating site search F en fuld oversigt over Kreste med samme. Vi har testet de bedste 40 plus dating site. Hos os kan du finde billige 40 plus dating. Srg for at du fr fat i det bedste Netdating sider nr du skal handle. F ider til Dating 40 plus - Hvis du er ligesom de fleste af os andre s er det. Der er ogs falske profiler p serise dating sites som bliver oprettet af mnd eller kvinder. Har du hrt, hvad 71 kunder siger om fuldstndigt op til 40plus' uetiske forretningsmodel, som bedst kan betegnes som en lille, og ganske ubetydelig Et socialt forum - eller et datingsite er ikke stort mere end dets brugere. Senior dating site I denne komplette guide til 40 plus fr du svar p de 4. Hvad er de bedste datingsider i Danmark?\nDating landmnd - Der er f ting her i livet der er gratis og det at f sig en Dating mnd er. Dating for 50 plus Ugerlse - Str du og mangler dating for 50 plus ? Billige 40 plus dating sider skal. Leder du efter billig 40 og 50 plus dating sites p nettet?\nHvilke dating mdested p nettet for singler over 40 r er de bedste og hvilke er de drligste? Alt Om Seris Dating Start Dating Sammenlign Datingsider 250 Erfaringer. Hvilken datingside der er den bedste for dig, afhnger som nvnt tidligere i hj.\nHvad fr jeg nr jeg bestiller 40 plus dating sider. Udsalg p kvalitets Datingsider for 40 plus hvor finder man de bedste Kvinde sger mand Allingbro vi skulle levere den bedste service Senior dating for de. Singler med tusservores kontaktsite p nettet til


Metal Gear Survive Anmeldelse | Prissammenligning | Information\nForsideSpilMetal Gear Survive\nMetal Gear Survive introducere en ny Metal Gear stil end vi kender fra tidligere MGS spil, hvor samarbejde, taktik og strategi er nøglen til afgørelse af din skæbne.\nMetal Gear Survive er et spin-off af Metal Gear Solid V: The Phantom Pain og tager udgangspunkt i dette univers og integrere forskellige elementer bl.a. den intense gameplay fra MGS V: TPP ind i en survival action format. Oplev Metal Gear som du aldrig har prøvet det før, med spænding af stealth gameplay, taktisk forsvar af din base, og den grusomme realitet af overlevelse.\nI en farlig og ødelagt verden, fyldt med ukendte skabninger og kemiske tåger, din success afhænger af din evne til at forudse situationers udvikling og tage strategiske beslutninger, placer forsvars enheder, forudse fjendes adfærd og angrebsmønster.\nIntroducering til en virkelig hård survival test\nFOX engine som køre godt\nMicrotransaction (man skal købe sig til flere save slots, hvilke er umiddelbart det eneste man kan bruge SV Coins til på nuværende tidspunkt)\nDårlig styring i kamp med nærkamps våben\nLav variation af fjender, det meste af tiden i spillet\nIntroduction og indledende historie.\nMetal Gear Survive er Konamis nyeste skud på stammen og er et spinoff af selve hovedserien. I starten bliver vi introduceret til spillet i en stor pærevæling af cinematic cutscenes, character creation m.v. og man får en masse informationer og indtryk kastet i hovedet på relativt kort tid.\nUnder cutscenes får vi den underbyggende historie om the motherbase er under angreb af en anden operativ styrke som gerne vil have fingrene i Big Boss, men det lykkedes for Big Boss at undslippe bl.a. med hjælp fra vores karakter og vi ser ikke mere til ham efterfølgende. Under cutscene hopper film sekvenserne mellem kampen og sekvenser hvor kister med soldater bliver smidt i vandet fra The motherbase, og hvor en mand kigger ned i åbne kister, set fra kistens perspektiv, indtil han finder den person han leder efter nemlig dig. Efterfølgende ser vi en cutscene hvor den hertil ukendte mand fortæller en kollega om målet med udvælgelsen af dig, at målet er at sende dig igennem hvad han betegner som ”The Gates of Hell”, og forklare sin kollega hvad der ligger til grunden for hans beslutning. Efterfølgende vågner vi op og ser et ormehul lukke sig som det første og bliver efterfølgende introduceret til den ukendte mand som gerne vil gå under aliaset Goodluck, og han fortæller at vi er kommet igennem ”The Gates of Hell” til en verden i en anden dimension også kendt some Dite, som mest af alt minder om en kold og dyster version af den Afgansk/Afrikanske ørken kendt fra Metal Gear Solid: The Phantom Pain. Kort efter får vi lov til at få lov til at tage styringen. Styringen i spillet er identitisk til den som vi kender fra MGS:TPP og allerede fra starten af er vi såret og vores stamina er halvvejs i bund og vi få et indblik i de strenge omstændigheder som ligger os forude samtdig bliver vi også introduceret til hvordan man styre sin karakter samt nogle af få mekaniks. Igennem det første stykke tid af spillet får vores karakter flashbacks fra kampen på the Mother base hvor der bl.a. under kampens hede kom et kæmpe ormehul frem ud af den blå luft som mildest talt hev alt med sig som ikke stod ordenligt fast. Vi bliver efter noget tid også introduceret i hvad vores mission er, som bl.a. indebærer at forsøge at finde et tidligere hold som var blevet sendt afsted det såkaldte ”Charon Corps” som de har mistet forbindelsen til og som formentlig er døde, vores mission går udover dette ud på at finde al forskning som ”Charon Corps” har foretaget sig, samt samle Kuban energy.\nDen første menneskelige kontakt.\nKort tid efter vi har fået kontrollen over vores karakter får vi første menneskelige kontakt med en soldat fra den anden operative styrke, han vælger dog at samarbejde istedet for at kæmpe imod os, og det er her vi stifter bekendt skab med vores karakters ”navn” og vi bliver herefter omtalt som ”Captain” og kort efter ankommer vi til base camp hvor vi bliver introduceret til AI’en Virgil AT-9 som fungere som en support til Captain i.f.t. at introducere og holde styr på de forskellige funktioner der er i basen og i spillet, og Virgil hjælper til sammen med din Idroid at holde styr på dine main og side mission og mange andre ting, og spillet begynder så småt her efter.\nHvad indebære survival delen?\nMetal Gear survive sætter stort S i survive da survival delen er hård og kynisk, og man finder hurtigt ud af at en stor del af spillet går udpå at holde tørst og sult vedlige, men det er dog ikke nemt det første lange stykke tid primært fordi der ikke er så mange dyr at jagte, men der findes alternativer som bær og andre former som føde som er muligt at finde forskellige steder, ligeledes er det svært at holde ens tørst vedlige da der er begrænset mængder rent vand og det første lange stykke tid må man overleve på beskidt vand og chancen af at blive syg som følge af indtagelsen af dette vand. Det svære i at overleve på de begrænsede mængder føde og drikkelse er også at ens sult og tørst hurtigt bliver drænet og en stor del af spillet består såvel i at skaffe mere føde og drikkelse samtidig med at man forsøger at gøre fremskridt i historien. Dette bliver dog ikke nemmere med tiden da man bliver introduceret til ”the dust” som er en form for kemisk tåge som dækker store dele af verdenen man befinder sig i, og før man kan begå sig ind i denne tåge skal man først finde en ilt tank, hvilke medføre den næste del af survival delen, nemlig en begrænset mængde luft. Ilt tanken er ikke særlig stor og tanken bliver derfor hurtigt drænet, det er dog muligt at fylde den op igen med Kuban energy men med det følge at tanken bliver beskadiget jo mere man genopfylder den, og i takt med tanken går mere og mere i stykker bliver det dyre og dyre i Kuban energy at fylde den op, så man er nødsaget til at vende tilbage til base camp for at reparere tanken, og dette ekstra element gør det bestemt ikke lettere at overleve i denne verden, specielt fordi meget af tiden og største delen af missionerne foregår inde i ”the dust”.\nKigger vi videre på kamp mekaniks kan de godt virke lidt kluntede og dårlige, i forhold til at man bruger mange slagvåben og mekaniskne er taget fra MGS:TPP hvor største delen af kampene er med skydevåben, det hjælper dog senere hen når det er muligt at lave sig en bue og får adgang til skyde våben, men også her er man begrænset i ammunition, men det hjælper på det at man kan trække sine pile ud af nedkæmpede fjender.\nFjender og deres mekaniks\nKigger vi på fjenderne vil største delen af fjenderne være zombie ligne monstre også kaldet Wanderers de er mere eller mindre ”the main enemy” men man møder også andre fjender i forbindelse med missioner og besteme områder og variationen er desværre ikke så stor som man ville have håbet på det første lange stykke tid i spillet.\nThe wanderes mekanik er meget kluntet og triviel i.f.t. at de vandre lidt rundt på må og få, får de øje på en brøler de og tilkalder de nærmeste fjender med sig og forsøger at jagte dig, men det er let at slippe væk fra dem ved at løbe væk fra dem og komme ud af line of sight så de opgiver at følge efter dig, ligeledes er de forholdsvist lette at bekæmpe på, flere forskellige måder bl.a. med bue er det i al sin beskedenhed bare at gå baglæns mens man nedkæmper dem, har man ikke medbragt sin bue er det muligt at lave et lille ormehul og spawne gitterhegn hvis du har crafted det og har det med dig og ellers er der også muligheden at hoppe op på en kasse og begynde at nedkæmpe dem med spyd mens du er udenfor deres rækkevidde og dette kan være en del som kan skille vandene i.f.t. om man føler dette er dovnet og dårligt lavet eller om man finder det morsomt at lege rundt med dem.\nBase camp – crafting og forsvar\nI basecampen er det muligt at lave mange forskellige ting, der er arbejdsbænke til at lave våben, udstyr i form af tøj, grenater og meget andet.\nDet er også muligt at hegne sin base ind og gøre den modstandsdygtigt overfor et angreb, hvilke giver pote senere i spillet hvor basen vil blive angrebet som led i hovedhistorien.\nFølelsen af spillet\nSelve spillet har en veksel virkning mellem at virke som om spillet køre i et langsomt tempo til at komme lidt op i gear og køre hurtigere, og dette er en anden ting som kan få vandene til at skille i.f.t. om man kan lide spillet eller ej.\nDer er også en co-op mode hvor man bl.a. kan kæmpe waves af fjender ned imens en maskine farmer ressourcer for en og i mellem wavesne kan man selv finde ressourcer som kan bruges til basen eller til at crafte udstyr med, man skal dog være opmærksom på at de ressourcer man selv bruger i co-op også bliver brugt i single player delen, så det er en god idé at være sikker på man har nok mad og drikke før man begår sig ud i denne del af spillet.\nEn anden ærgerlig ting som er indført i spillet er microtransactions som indebærer at hvis man vil have mere end 1 save file må man til lommerne for at låse op for flere, for at låse 1 slot op til en ny avatar skal man bruge 1000 SV Coins og udfra PS store koster det 74 kr at få 1150 som er det tætteste du kommer på 1000 SV Coins, dette mildest talt er et skridt i den forkerte retning.\nOpsumering og dom af spillet\nFor at opsumere og komme med lidt tankemylder, kan man sige at Metal Gear Survive er et rigtig godt forsøg på at lave et survival spil og der er rigtige mange små elementer som skaber en større helhed og det vil muligvis være et forsøg værd for gameren der rigtig godt kan lide survival spil at prøve dette spil.\nNår det så er sagt kan man diskutere hvorvidt spillet burde have Metal Gear i sin titel, da foruden styrings mekaniks, verden man begår sig i, den korte cinematic med big boss i starten af spillet, og det faktum at man er en af big boss’s soldater, har spillet herudover ikke meget at gøre med hvad man ville betegne Metal Gear spillene til at være, set ud fra hovedseriens øjne. Man kan videre diskutere om spillet i virkeligheden ikke burde være lavet som et spil for sig selv og om det i det tilfælde ikke ville være blevet taget bedre imod end hvad det har været på nuværende tidspunkt.\nSkal jeg fortælle om min egen oplevelse, kan jeg fortælle at imens jeg har afprøvet spillet, har været splittet imellem at syntes godt om spillet og til at syntes det var dårligt og skuffende, som MGS fan siden Nintendo NES (ja der er spil fra dengang som bare hed Metal Gear og lavet af Konami) kan det være svært ikke at drage paralleler mellem hovedserien og dette spin-off specielt fordi de har genbrugt mange af de klassiske ting fra MGS spillene, men samtidig finder jeg også spillet underholdende når man kommer rigtig i gang med spillet og når man ser det fra et objektivt synspunkt at det er et spin-off og derfor ikke skal betragtes som en installation til hovedserien.\nMen hvad kan man så bruge denne lange roman til?\nJeg håber at i kan bruge den til at få et indblik i hvad Metal Gear Survive har at byde på, samt hvilke tanker man skal have gjort sig inden man vælger om man vil købe spillet (her tænker jeg på, i.f.t. hvad vil du gerne have ud af spillet)\nAction, Adventure, Strategy, Survival, Violent


Hvordan man laver en sved bad i ørkenen – WKADK\nØnsker du at bygge din egen dampbad i ørkenen? Disse enkle instruktioner vil fortælle dig, hvordan du gør det for afslapning eller en grundig udrensning, mens roughing det. Det er faktisk meget nemt og sjovt, hvis det gøres sikkert.\nHvordan man laver en sved bad i ørkenen. Vælg et passende åbent område.\nVælg et passende åbent område. Find et niveau spot, fortrinsvis stenet (for at undgå en mudret rod), med tilstrækkelig plads til en fire-person (eller større) og et stort flere meter væk. Det bør også være i nærheden af en klar strøm eller dam, hvis muligt.\nSkær bunden ud af en gammel kuppel telt. Efterlad en 6-12 tommer kant omkring bunden, så teltet vil holde sin form bedre, når samles.\nSaml teltet. Sæt den op på samme måde som du ville gøre, hvis det havde en bunden. Du kan være nødt til at stable sten i hjørnerne af teltet for at holde stængerne på plads.\nSaml sten. Find flere store vulkanske klipper. MÅ IKKE bruge sten fra en flod eller bæk, da de vil eksplodere og brænde din krop dårligt. (Se advarsler nedenfor)\nVarm klipperne. Byg en stor brand flere meter fra teltet (se Advarsler nedenfor). Når ilden har opbygget en masse Gløder, sted flere af klipperne i seng af kul og fortsætte med at næring til ilden omkring dem i 30-45 minutter.\nByg en rock-ring inde i teltet. Sørg for, at intet varmt vil røre den side af teltet eller de mennesker i det. (Se Advarsler.) Placer en gryde med koldt vand ved siden af klippen ringen.\nOverfør klipperne. Brug kraftige arbejdshandsker af læder, og en pitchfork (eller en robust lejr skovl, hvis ingen pitchfork er tilgængelig) for at fjerne de rødglødende sten fra firepit og sted dem omhyggeligt ind i klippen-ringen inde i teltet. Det er en god ide at feje og / eller blæse på stenene for at fjerne enhver aske, støv og gløder, der kan gå ind i lodge og derefter ned i lungerne.\nFå inde i teltet. Zip det lukket indefra, hvilket efterlader et lille lufthul.\nForetag damp. Hæld vandet langsomt over varme sten til at skabe damp. Gentag, indtil teltet er varmt og dampende. Nyd din sved bad i 15 - 20 minutter.\nBade i koldt vand. (Valgfrit) Afslut din sved bad og hoppe ind i en pulje af rent, koldt vand og nyde den fantastiske rensende effekt. Dette kan være den reneste du nogensinde føler i ørkenen, selv uden sæbe.\nJuster luftfugtigheden ved overbrusning små mængder vand i løbet af de varme sten. Hælde for meget vand på én gang kan producere nok damp til at forårsage alvorlige forbrændinger, og vil køle stenene ved kontakt.\nSid på et håndklæde eller en måtte for komfort og renlighed.\nHvis det er muligt, bygge svedehytte på klippegrund, men jævnt terræn, nær en flod, hvis muligt. Dette vil bidrage til at gøre svedehytte oplevelse både sikrere og sjovere.\nEt alternativ til at bruge den gamle kuppeltelt er at pakke en stor tarp omkring en tipi ramme træpæle. Brug sten til vægt ned kanterne af tarp og fastgør med snor at gøre så lufttæt som muligt.\nGrund af nogle af de ekstra nødvendige gear, er det bedst at gøre dette, når på en paddling, hesteryg, eller bil-camping ørkenen turen. Det er sjovt, men sandsynligvis ikke værd at bære ekstra gear dig selv på en lang backpacking tur.\nBrug en regn flue eller plastik tarp over teltet for at hjælpe med at holde dampen inde som det bygger op, men glem ikke at forlade et lufthul.\nHvis du vil have mere varme, sidde på knæ eller squat - varme stiger.\nFor en ekstra spark, indsamle vilde urter såsom salvie, og stejle i vandet før hælde over varme klipper. Dog kan der også være en risiko, som moderne kemiske pesticider. Når sød græs, cedertræ, eller visse andre planter drysses på de varme klipper kan eventuelle pesticider akkumuleret på dem blive forvandlet til luftbårne toksiner. Det ville ikke være godt.\nHusk at rehydrere med rigeligt vand.\nVær forsigtig udvælgelse rocks! Mange Native europæerne bruger vulkanske klipper, men ikke andre typer (se nedenfor).\nUndgå alkohol eller tunge måltider før ind dampbad.\nMå ikke bo i den varme damp for længe, da dette kan være farligt sidste tyve minutter.\nSten, som er blevet nedsænket i vand i lang tid kan fælde vand inde i dem, hvilket kan forårsage rock at eksplodere, når det opvarmes til høje temperaturer. Undgå at bruge nogen klipper, der har ligget i blød i flod eller vandløb.\nVær forsigtig håndtering af. Må ikke brænde dig selv eller noget andet i processen.\nVær forsigtig opbygge et brand. Lær hvordan man starter en brand sikkert og korrekt.\nDet er meget vigtigt at få frisk luft ind i teltet, og der har været tilfælde af folk ikke overleve i en svedehytte grund af at have teltet lukket for stramt.\nKontroller, at du ikke bryde nogen brandkrav eller andre begrænsninger i det område, hvor du er.\nBrug kun glatte, ikke-porøse flodsten. Porøse eller revnede sten kunne opdele og splintre fra den ekstreme varme ændringer.\nVær sikker på at vende tilbage klipperne til de steder, hvor du har fundet dem til at bevare de naturlige funktioner i indstillingen og utrolige uberørte skønhed i ørkenen.\nGlat ikke-porøse flodsten\nHeavy læder arbejdshandsker\nRobust lejr skovl\nFire udgangsmaterialer og rigelig træ


Midlertidig lukning af Sorgenfrigårdsvej for indkørsel fra Klampenborgvej | Letbane\nSorgenfrigårdsvej lukkes midlertidigt for indkørsel fra Klampenborgvej\nDet betyder, at det fra den 22. september til den 6. oktober 2021 ikke vil være muligt at køre fra Klampenborgvej ind på Sorgenfrigårdsvej, da Hovedstadens Letbane skal udføre et vejarbejde i fodgængerfeltet. Du vil stadig kunne køre fra Sorgenfrigårdsvej og ud på Klampenborgvej.\nI forbindelse med arbejdet skal belægningen opbrydes og der skal etableres en ny afvandingsledning. Efterfølgende retableres vejen, som derefter åbner for trafik igen. Arbejdet udføres på hverdage mellem kl. 7 og 18.\nHvad betyder arbejdet for dig der færdes i området?\nI de to uger, hvor arbejdet står på, lukkes for indkørsel til Sorgenfrigårdsvej fra Klampenborgvej. Du kan komme til Sorgenfrigårdsvej via Lundtoftegårdsvej og Lyngbygårdsvej eller via Toftebæksvej og Lyngbygårdsvej.\nFølg skiltningen i området og overhold venligst afspærringerne, så vi passer på byggearbejderne og på dig, mens arbejdet står på. På Hovedstadens Letbanes hjemmeside, dinletbane.dk/trafik, kan du finde et overblik over, hvordan du kan holde dig orienteret om den aktuelle trafiksituation.\nVi, Hovedstadens Letbane og entreprenøren beklager de gener, arbejdet kan give.\nHusk at du altid kan følge byggeriet og se, hvor Hovedstadens Letbane arbejder i hvilke perioder, på dinletbane.dk/lyngby.


Kraftedeme også kræft ... - Side 4 - Debatten\nIndlægaf Skralde » 4. feb 2016, 07:28\nJeg bliver sgu lidt ked af at høre om folks reaktion (eller mangel på samme) når én i omgangskredsen får kræft Jeg håber dæleme at der snart sker en ændring i det!\nIndlægaf dykkersild » 4. feb 2016, 07:48\nSøde Fransen - det var da dagens dårlige nyhed jeg kom ind til her.\nJeg ilder straks med gode vibes og så den gode historien om den skønne gl. dame jeg har gået til gymnastik med i flere år. Hun står glad og fro i omklædningen med kun et bryst og et livshumør uden lige. Og jeg har helt seriøst lige læst i Illustreret videnskab i morges (ja hvad skal man ellers lave når man spiser morgenmad), at brystkræft er den kræftform som har størst overlevelsesprocent - næsten 94%. Det er sådan noget du skal huske - og hvis du kan, så drop det der Google - det giver dig hjernemylder på den dårlige måde.\nMin barndomsveninde blev også syg - en anden form - de havde god brug af denne her pjece når de skulle tale med og forstå deres børns reaktioner:\nhttps://www.cancer.dk/hjaelp-viden/boer ... -familier/\nJeg sender mange gode, positive tanker herfra.\nIndlægaf MissDitte » 4. feb 2016, 08:01\nDet gør mig ondt at læse, at du har fået den lortesygdom\nDog synes jeg der er flere gode ting. At du har opdaget det så hurtigt og at det ikke har spredt sig til lymfekirtlerne må nødvendigvis være positivt!\nJeg kender nogle stykker der har haft brystkræft og som er blevet raske igen. JEg kender faktisk ingen, der ikke er blevet det. Jeg ved selvfølgelig godt de findes, men jeg tror det bedste for dig også!\nIndlægaf Vappepigen » 4. feb 2016, 08:22\nTænker på dig Idag til dit svar!\nJeg har jo knogle metestaer, og de er ikke livstruende.... Husk det, i tilfælde af du får det svar!\nDet betyder så livslang behandling men det KAN behandles!\nDet ændrer selvfølgelig ikke på angsten og uretfærdigheden!, og alle de tanker man ikke burde have i vores alder!\nIndlægaf Wizzze » 4. feb 2016, 08:26\nHørte lige lidt positivt nyt om kræft i radioavisen\nhttp://www.dr.dk/radio/ondemand/p1/radi ... 09-00-2#!/\nIndlægaf Juliet » 4. feb 2016, 08:27\nHvor er det bare ganske uretfærdigt at tiden med en lille ny baby skal spoleres med sådan nogle bekymringer og kampe. Mht de store børn kender jeg flere der har haft gavn af at bruge "kemo kasper" som platform til at snakke om sygdommen. Den er oprindelig udviklet til børn med kræft, men er ret sikker på at forståelsen ikke går tabt når det er mor der har kræft.\nRigtig meget held og lykke med samtalen i dag, der er krydsede fingre for at det går godt og at de kan fortælle at der ingen spredning er.\nIndlægaf TomKah » 4. feb 2016, 12:21\nDet gør mig rigtig ondt. Det er virkelig uretfærdigt, når unge kvinder som dig skal kæmpe mod sådan en lorte sygdom.\nHåber det bedste. Stort kram.\nIndlægaf Tibbler » 4. feb 2016, 12:31\nKrydser fingre for et positivt svar idag.\nEnig med jer i, at det er en god ide, at være åbne omkring sygdommen, og melde den ud f.eks. i forældergruppen.\nJo mere åbne I er, jo nemmere tænker jeg også det er for andre, at forholde sig til det - Det fjerner nok lidt af den berøringsangst der kan være.\nIndlægaf Zombie » 4. feb 2016, 13:03\nen i min familie fik kemo først, så operation og mere kemo bagefter.\nDe behøvede ikke engang fjerne hele brystet. Og det blev rigtig pænt. Dog var hendes bryster ikke lige store, men hun havde i forvejen en stor barm, så hun fik reduktion på det andet bryst og de sidder bedre end de gjorde før.\nArrene er heller ikke slemme, særligt ikke nu her 2-3 år efter.\nHun bliver scannet hvert halve år, men der har intet været. Blodprøver er også fine.\nKræft er heldigvis ikke i dag en dødelig sygdom (nødvendigvis). KRAM!!\nIndlægaf Akehurst2 » 4. feb 2016, 14:07\nOgså en hel masse tanker og kram herfra - jeg håber på et skånsomt og hurtigt og virksomt behandlingsforløb for dig\nSom pårørende til kræftramte (mine forældre) var jeg rigtig glad for Kræftens Bekæmpelse, dels deres debatforum, dels deres online chat med rådgivere. Jeg syntes også tit, det var lidt lettere at skrive med fremmede end at tale med de nærmeste.\nIndlægaf Frandsen » 4. feb 2016, 16:46\nEn hurtig update: CT viste ingen spredning!\nIndlægaf Akehurst2 » 4. feb 2016, 16:50\nDejligt, at der ikke var spredning!\nHeld og lykke med kemoen - eller hvad man nu siger\nIndlægaf Vappepigen » 4. feb 2016, 16:56\nÅh for fanden hvor er det fantastisk at høre! Så har du udsigt til at blive helt rask!\nHvo ER jeg glad på dine vegne!\nGid jeg havde været ligeså heldig\nIndlægaf Krølle » 4. feb 2016, 17:28\nDu har heldigvis gode odds rent fysisk for at klare kemoen godt - ung, god fysisk form og en fighter. Go hit it, tiger!\nHvis du er alene under infusionen, kan det anbefales at bruge sygeplejerskerne som støtte. I anden sammenhæng var jeg igennem en lynudredning og opstart af infusions-behandling, som var hård ved kroppen, dagen efter diagnose. Hovedet kunne på ingen måde følge med, og der var det guld værd at have en garvet sygeplejerske ved hånden. Jeg brugte et egentlig ikke, men der var en kæmpe tryghed i at vide, at der sad en bunke af viden og støtte et par meter væk - navnlig når virkeligheden indhentede en og man (jeg) pludlig følte det som verdenshistoriens største bagholdsangreb at sidde der med drop i armen og en fremtid, der var ramlet om fødderne på mig.\nSkal du indlægges eller kan du nøjes med ambulant behandling?\nIndlægaf Myresluger » 4. feb 2016, 17:42\nÅh hvor er det forfærdeligt! Jeg håber alt det bedste!


Motivation til erhverv\nKlubarbejde for fremtiden\nEt projekt i Valbys ungdomsklubber støtter via relationsarbejde de utilpassede unge i at bruge deres muligheder og se realistisk på deres fremtid. Samtidig er projektet en opkvalificering af klubbernes arbejde og socialpædagogiske faglighed.\nMotivation til erhverv hedder et projekt, som løber i seks af Valby bydels ungdomsklubber. Målgruppen er primært de utilpassede 14-18 årige i ungdomsklubberne, men projektet har meget forskellig udformning og fokus i de seks klubber, helt afhængig af hvad klubben oplever som målgruppens problemer og behov. Hver af de seks klubber har med andre ord sit eget projekt. Men de er alle relationsorienterede og har til hensigt at afprøve nye metoder i arbejdet.\nMålet med projektet er altså ikke kun at fremme integrationen af de utilpassede danske og tokulturelle unge i lokalområdet, målet er i mindst ligeså høj grad gennem projektet at opkvalificere klubbernes socialpædagogiske arbejde.\nBaggrunden for projektet er, at klubberne oplever et stigende antal unge 14-18 årige, som dropper ud af skolen og ikke kommer videre. De har svært ved at begå sig i samfundet og begynder ofte så småt på en kriminel løbebane. Samtidig har de unges venskaber ofte præg af bandedannelse.\nKlubben er et af de få faste holdepunkter for mange af disse unge, mener Niels Andersson, som er projektleder og koordinator for Motivation til erhverv.\n»Den eneste fornuftige voksenrelation for mange af disse unge er ofte medarbejderen i klubben. Han eller hun har ofte en rigtig god kontakt til dem, så de er et oplagt udgangspunkt for et individuelt relationsarbejde«, vurderer han.\nProjektet løber fra januar 2001 til juni 2004 og er en del af den 50 mill.kr. pulje, som Socialministriet har afsat til at forbedre indsatsen i klubarbejde, som er rettet mod socialt udsatte børn og unge. Projektet i Valby er ét af 18 projekter på landsplan.\nDet hele startede for tre år siden med, at den integrerede institution Akeleje i Valby arbejdede med et projekt i forhold til de unge i bebyggelsen Akacieparken. Målet med projektet var at fastholde de unge i forhold til skolegang og arbejde, og det blev en succes. Det er denne succes, som søges videreført til de andre klubber i Valby.\nNiels Andersson nævner en række vigtige mål med projektet: »Målet for selve relations- og integrationsarbejdet er at gøre de unge mere realistiske i forhold til deres egne fremtidsplaner og give dem støtte til at bruge deres egne muligheder. At hjælpe de unge så de kan drage fordel af uddannelsestilbud og rette dem mod en relevant uddannelse eller relevant arbejde. Og helt kontant så en tredjedel af de unge, som indgår i projektet, begynder på en uddannelse eller kommer i arbejde«, siger Niels Andersson.\nAndre hovedmål er at opkvalificere klubbernes socialpædagogiske arbejde og den socialpædagogiske faglighed, og at opbygge en værktøjskasse med de socialpædagogiske værktøjer, der udvikles og afprøves i projekterne, værktøjer som skal beskrives og videreformidles, så de kan bruges og integreres i klubbernes daglige opsøgende og forebyggende arbejde. Og ikke mindst at etablere et tværfagligt og tværsektorielt samarbejde omkring integrationen af de utilpassede unge.\nDe seks Valbyklubber, der deltager i projektet, er Akeleje, Sjælør, Lykkebo, August Wimmersvej, Paletten og U-huset. Foruden Niels Andersson som projektleder er der tilknyttet en proceskonsulent fra UFC (Udviklings- og Formidlingscenter for Socialt Arbejde med Unge) som sparringspartner for klubberne i deres metodeudvikling og refleksioner. Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen, Københavns Ungdomsskole, Valby Socialcenter, Skole- og Ungdomsvejledningen og Det boligsociale Projekt i Akacieparken deltager som vigtige samarbejdspartnere. Og John Andersen fra Udviklingsforum evaluerer projektet, både undervejs og som afslutning på hele forløbet.\nProjektet fik i øvrigt en lidt svær start, da Valby bydelsforsøg blev nedlagt, efter det lige var kommet i gang, og Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen først senere i forløbet valgte at overtage projektet.\n»Derfor blev min rolle, som er at koordinere og få tingene i gang, lidt vanskeligere end beregnet. Men nu er alle klubberne ved at have gang i deres projekt og deres målgrupper. De er startet meget forskelligt, så de er også forskellige steder i forløbet «, fortæller Niels Andersson.\nHan ridser de enkelte projekter op: en lektiecafé for de unge, som mangler opbakning fra forældrene. Integration af etniske piger for at motivere dem ud af en ret lukket verden og ind i klubben. De unges værdier, moral og grænser. Lokalt netværk og kontaktordning for at styrke relationsarbejdet med den unge. Et socialt netværk for en gruppe piger, som har behov for kontakt og motivation til at fortsætte skolen. Støtte til en gruppe rodløse piger med lavt selvværd.\nAlle projekterne skal bidrage til at opkvalificere klubbernes socialpædagogiske arbejde, og på hver klub frikøbes to erfarne medarbejdere med 16 timer hver pr. uge med vikar. Hver klub er ved at etablere en arbejdsgruppe med disse to medarbejdere foruden klubbens leder. I arbejdsgruppen vil også den pædagogiske konsulent og repræsentanter fra lokalområdet deltage, så tingene hænger sammen, som Niels Andersson udtrykker det.\nProjektet har som grundlag, at klubbens socialpædagogiske relationsarbejde er udgangspunktet for at ændre de unges livssituation. Og der stilles en række krav til klubbernes metode. Bl.a. skal de i forbindelse med deres arbejdsindsats afklare og arbejde med deres organisering, deres mål og deres pædagogik. Herunder aspekter som samarbejde på tværs, opsøgende og udegående arbejde, de unges indflydelse og de unges helhedssituation. Og indsatsen går både på det generelle forebyggende arbejde for unge og på den socialpædagogiske indsats til unge med særlige behov.\n»Netop nu foregår der en kompetenceafdækning i klubberne, hvor klubberne vurderer, hvor deres kompetencer og deres behov ligger. Den proces skal skabe motivationen hos den enkelte medarbejder til at indgå i arbejdet med at styrke fagligheden i klubben. Og så skal der ses på uddannelse i forhold til det«, peger Niels Andersson på og nævner temadage der har været holdt bl.a. om det narrative til afdækning af den tavse viden og om reflekterende teams. Desuden har der været et uddannelsesforløb i kollegial supervision.\nEt af formålene med projektet er at etablere tværsektorielt samarbejde i bydelen. Og det bliver en hurdle, vurderer Niels Andersson.\n»Klubberne og socialcentret oplever ikke samarbejdet som velfungerende. Så det bliver derfor meget vigtigt at få lagt en strategi for, hvordan man kan få etableret et tværsektorielt samarbejde, der fungerer. Jeg håber, at vi kan få opbygget noget, så socialcentret bruger klubberne i det socialpædago- giske arbejde. Først og fremmest skal vi have det tværgående samarbejde omkring de 14-18 årige i gang nu, og det er der store udfordringer i. Alle kan se det er vigtigt, men vi skal have sat rammerne for det.«\nOgså andre metoder er med på tankeplanet, såsom et bredere samarbejde med kommunerne i amtet, erfaringsudveksling og netværksdannelse, og tættere samarbejde med skolerne. Især et sådant samarbejde vil hjælpe de unge, mener Niels Andersson, som peger på, at nu er der sat en proces i gang, og det bliver spændende at se, hvor den fører hen.\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/3728 Loadtid: 0.037 sek.


BETÆNKNING om. erstatning og forsikring for skader opstået ved benyttelse af motordrevne køretøjer - PDF\nDownload "BETÆNKNING om. erstatning og forsikring for skader opstået ved benyttelse af motordrevne køretøjer"\n1 BETÆNKNING om erstatning og forsikring for skader opstået ved benyttelse af motordrevne køretøjer Afgivet af justitsministeriets trafikerstatningsudvalg BETÆNKNING NR KØBENHAVN 1985\n3 Inddholdsfortegnelse : Kapitel 1. Udvalgets nedsættelse og virksomhed side Kapitel 2. Hovedtræk i retsudviklingen De tidligere gældende regler i færdselslovgivningen om erstatning og forsikring for skader opstået ved benyttelse af motordrevne køretøjer Ansvarsgrundlaget Forsikringspligten Adhæsionsprocessen Godstransport Gældende ret Ansvarsgrundlaget Forsikringspligten De processuelle regler Godstransport 25 Kap ite 1 3. Ansvarsgrundlaget Tidligere ændringer og foreslåede ændringer af ansvarsgrundlaget Retsudviklingen Det tidligere trafikerstatningsudvalgs ikke gennemførte forslag fra Gældende ret Færdselslovens 101, stk. 1 og I praksis et objektivt erstatningsansvar Enkeltstående tilfælde af frifindelse Køretøjet Trafikskade Færdsel på vej Hvilke skader er omfattet af ansvarsordningen 40\n4 Den ansvarlige personkreds Fremmed ret Sverige Norge Finland Udvalgets overvejelser 44 Kapitel 4. Betydningen af skadelidtes egen skyld og accept af risiko Tidligere ændringer og foreslåede ændringer af reglerne om egen skyld og accept af risiko Retsudviklingen Det tidligere trafikerstatningsudvalgs ikke gennemførte forslag fra Erstatningslovudvalgets forslag i betænkning nr. 679/1973 om erstatning for tab ved personskade og tab af forsørger Erstatningslovudvalgets forslag i betænkning nr.829/1978 om lempelse af erstatningsansvar m.v Erstatningsansvarsloven Gældende ret Færdselslovens 101, stk Den erstatningsretlige teori Retspraksis Fodgængere Cyklister Børn Skade på passagerer forvoldt under kørsel med spirituspåvirket motorfører Identifikation Andre bestemmelser i lovgivningen om egen skyld Jernbaner Luftfart 72\n5 Lovgivningen i øvrigt Fremmed ret Sverige Norge Udvalgets overvejelser 76 Kapitel 5. Reglerne om ansvarsgrundlag og egen skyld for skader forvoldt ved sammenstød me1lem motordrevne køretøjer Tidligere ændringer og foreslåede ændringer af reglerne om erstatning i forbindelse med sammenstødsskader Retsudviklingen Det tidligere trafikerstatningsudvalgs ikke gennemførte forslag fra Gældende ret Færdselslovens Retspraksis Personskade Skade på passagerer Skade på førere, der ikke tillige er den for køretøjet ansvarlige ejer eller bruger Skade på ejeren eller brugeren Skade på trediemand Tingsskade Statistiske oplysninger og oplysninger fra Assurandør Societetet om praksis Fremmed ret Sverige Norge Udvalgets overvejelser 94 Kapitel 6. Legal regres og policeregres i forbindelse med lovpligtig færdselsansvarsforsikring Tidligere ændringer og foreslåede ændringer af reglerne om regres mod skadevolder 99\n6 Retsudviklingen Det tidligere trafikerstatningsudvalgs ikke gennemførte forslag fra Gældende ret vedrørende legal regres Færdselslovens 108, stk Retspraksis Gældende ret vedrørende policeregres Forholdet mellem policeregres og færdselslovens bestemmelser Policeregressens forhold til forsikringsaftalelovens bestemmelser Policeregressens omfang Kontraktpraksis Assurandør-Societetets udtalelse Fremmed ret Sverige Norge Udvalgets overvejelser 115 Kapitel 7. Størrelsen af den lovpligtige forsikringsdækning for motorkøretøjsansvarsforsikringer Tidligere ændringer og foreslåede ændringer af forsikringsdækningen for skader forvoldt med motordrevne køretøjer Retsudviklingen Det tidligere trafikerstatningsudvalgs ikke gennemførte forslag fra Gældende ret Færdselslovens 105, stk Retspraksis Transport af farligt gods Fremmed ret Sverige 125\n7 Norge Internationalt samarbejde Udvalgets overvejelser Forsikringsdækningens størrelse Eventuel begrænsning af det personlige erstatningsansvar Transport af farligt gods 131 Kapitel 8. Lovpligtig ulykkesforsikring for førere af motordrevne køretøjer (førerpladsdækning) Tidligere forslag med hensyn til lovpligtig ulykkesforsikring for førere af motordrevne køretøjer Det tidligere trafikerstatningsudvalgs overvejelser Gældende ret Færdselsloven 105, stk Retspraksis Assurandør-Societetets udtalelse Fremmed ret Sverige Norge Finland Nordisk samarbejde Udvalgets overvejelser 138 Kapitel 9. Udvalgets overvejelser med hensyn til muligheden for at gennemføre en kanaliseringsordning Baggrunden for udvalgets overvejelser Assurandør-Societetets oplysninger om den økonomiske betydning af en kanaliseringsordning Udvalgets overvejelser 143 Kapitel 10. Resumé af udvalgets overvejelser og forslag 1-4 5\n8 10.1. Udvalgets kommissorium Ændring af ansvarsgrundlaget Ændring af reglerne om egen skyld m.v Ændring af reglerne om sammenstød for så vidt angår personskade Ændring af reglerne om regres Ændring af forsikringssummerne Forslagenes økonomiske konsekvenser Kapitel 11. Udvalgets udkast til lov om ændring af færdselslovens regler om erstatning og forsikring Lovudkastet Bemærkninger til lovudkastets enkelte bestemmelser Ændring af justitsministeriets bekendtgørelse nr. 480 af 22. august 1973 om ansvarsforsikring for motordrevne køretøjer m.v 166 Bi1ag til betænkningen. Bilag 1. Færdselslovens gældende bestemmelser om erstatning og forsikring 168 Bilag 2. Lov om fragtaftaler ved international vejtransport, 17 0 Bilag 3. Assurandør-Societetets udtalelser 179 Bilag 4. Den svenske trafikskadelov 208 Bilag 5. Den norske bilansvarslov 219 Bilag 6. Oplysninger fra Danmarks Statistik om færdselsuheld med motordrevne køretøjer i\n9 Bilag 7. Det europæiske økonomiske fællesskabs 2. rådsdirektiv af 30. december 1983 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ansvarsforsikring for motorkøretøjer 237 Bilag 8. Den europæiske konvention om tvungen forsikring mod erstatningsansvar for motordrevne køretøjer 241 Bilag 9. Den europæiske konvention om erstatningsansvar for skade forvoldt af motordrevne køretøjer 251\n11 Kapitel 1. Udvalgets nedsættelse og virksomhed. Den 12. december 1975 nedsatte justitsministeriet et udvalg til at foretage en revision af færdselslovens regler om erstatning og forsikring. Udvalget fik følgende kommissorium: "Udvalget har til opgave at foretage en gennemgang af færdselslovens regler om erstatning og forsikring og fremkomme med de forslag, som gennemgangen giver anledning til. Udvalgets arbejde bør i første række sigte mod at give de skadelidte en øget beskyttelse, navnlig mod tab som følge af personskade i trafikken. Ved vurderingen af, hvilken udvidelse af færdselslovens forsikringsordning der må anses for ønskelig, må der imidlertid tages hensyn til, at forsikringspræmierne ikke bliver urimeligt store. Det bør endvidere tilstræbes at udforme skarpe og let anvendelige regler, således at antallet af erstatningssager begrænses mest muligt, og således at de sager, der fremkommer, kan afvikles hurtigt og billigt for parterne og for det offentlige. Blandt de spørgsmål, som udvalget bør overveje, skal man navnlig fremhæve følgende: 1. Ansvarsgrundlaget for skader opstået i forbindelse med kørselsuheld er efter færdselslovens 65, stk. 1, culpa med omvendt bevisbyrde. I praksis stilles der imidlertid meget strenge beviskrav for at fritage for ansvar. På baggrund af den strenge praksis kan det virke urimeligt, at de skadelidte ikke opnår erstatning i de tilfælde, hvor det undtagelsesvis er muligt for skadevolderen at føre bevis for, at han ikke har udvist uagtsomhed. Da objektive erstatningsregler endvidere er skarpere og lettere anvendelige end regler, der bygger på skyld, bør udvalget overveje en overgang til en erstatningsordning, der bygger på et objektivt ansvar. 2. Efter færdselslovens regler har føreren ikke mulighed for at få dækning fra køretøjets ansvarsforsikringsselskab, hvis han lider personskade. Det samme gælder ejeren, hvis han lider skade som passager i eget køretøj. I de sidstnævnte tilfælde dækkes ejerens personskade imidlertid i vidt omfang af forsikringsselskaber-\n12 12 ne i henhold til policebestemmelser. Førerne udgør en betydelig del af de dræbte eller tilskadekomne i trafikken, og udvalget bør derfor overveje, om de ikke bør sikres erstatning for personskade gennem en obligatorisk forsikringsordning. Det bør endvidere overvejes at sikre ejere og brugere dækning for personskade på samme måde. Med hensyn til skader på køretøjet synes der ikke at være grundlag for at overveje regler om tvungen kaskofors ikr ing. 3. Efter færdselslovens 65 kan erstatningen nedsættes eller bortfalde, hvis skadelidte forsætligt eller uagtsomt har medvirket til skaden. Udvalget bør overveje, om adgangen til at nedsætte erstatningen bør begrænses i tilfælde af personskade, således at egen skyld ikke tillægges betydning, i hvert fald hvis skadelidte kun har handlet simpelt uagtsomt. Ud fra sociale hensyn kan det forekomme utilfredsstillende, at en tilskadekommen i trafikken ikke opnår fuld erstatning, hvis han kun har begået mindre fejl. Det bør endvidere overvejes, om man helt bør bortse fra en trafikdræbts egen skyld ved afgørelsen af spørgsmålet om erstatning for tab af forsørger. Erstatningslovudvalget har i betænkning om erstatning for tab ved personskade og tab af forsørger (nr. 679/1973) foreslået, at der gennemføres en regel om, at der i begrænset omfang kan bortses fra en tilskadekommen eller afdøds medvirken. Udvalget overvejer for tiden bl.a. spørgsmålet om regler for skadelidtes medvirken både hvad angår personskade og tingsskade. Reglerne om skadelidtes medvirken inden for færdselslovens område må overvejes i sammenhæng med de forslag om almindelige regler om medvirken, der er og vil blive fremsat af erstatningslovudvalget. På grund af færdselslovens obligatoriske forsikringsordning er det imidlertid muligt, at der i færdselsloven bør gælde en særlig lempelig regel om skadelidtes medvirken. 4. Reglerne om erstatning og forsikring for skade på transporteret gods overvejes af justitsministeriets godstranspor tudvalg. Udvalget, som påregner at afslutte sit arbejde i løbet af 19^6, vil bl.a. tage stilling til, om skade på transporteret gods helt bør undtages fra færdselslovens ansvars- og forsikringsordning. Resultaterne af godstransportudvalgets overvejelser må indgå i udvalgets overvejelser. 5. Efter færdselslovens 65, stk. 3, afgøres det ved sammenstød mellem motordrevne køretøjer under hensyn til de foreliggende omstændigheder om og med hvor stort et beløb erstatning bør ydes fra en af siderne. Hvis udvalget kan gå ind for, at der som udgangspunkt\n13 13 indføres et objektivt ansvar ved færdselsskader og for den udvidelse af kredsen af erstatningsberettigede, der er nævnt under 2, synes der også i sammenstødstilfælde at burde være objektivt ansvar for personskade, således at førere og passagerer i et køretøj er berettigede til erstatning fra køretøjets forsikringsselskab. Med hensyn til tingsskade i sammenstødstilfælde er det muligt, at der bl.a. for at undgå betydelige præmieforhøjelser fortsat bør gælde regler, der bygger på skyld (culpaansvar eller præsumptionsansvar). Regreskrav mellem de i et sammenstød implicerede køretøjers forsikringsselskaber bør under alle omstændigheder begrænses mest muligt og om muligt undgås. Der bør i hvert fald søges gennemført en ordning, der indebærer, at den omstændighed, at flere forsikringsselskaber har interesse i sagen, ikke medfører belastning af domstolssystemet. 6. Udvalget bør overveje, i hvilket omfang forsikringsselskabet bør have regres mod skadevoldere. Udgangspunktet bør her være, at de hensyn, som ligger bag de gældende regler om lovpligtig regres i færdselslovens 66, i almindelighed kan anses for tilstrækkeligt varetaget gennem straffebestemmelserne. Udvalget bør endvidere overveje, i hvilket omfang forsikringsselskaberne bør have adgang til i forsikringspolicen at forbeholde sig regres mod forsikringstageren. 7. Udvalget bør endelig overveje, om der er behov for, at en skadelidt i trafikken ved skader, der er omfattet af den obligatoriske forsikringsordning, kan gøre et personligt ansvar gældende mod ejeren, brugeren eller føreren af det skadevoldende køretøj. Det er muligt, at det vil være hensigtsmæssigt at gennemføre en ordning, hvorefter skadelidte alene har krav på erstatning fra trafikforsikringen, uden at skadevolderen er personlig ansvarlig. " Udvalget har følgende sammensætning: Landsdommer Ole Unmack Lar sen. (formand), professor, dr.jur. Bernhard Gomard, Assurandør-Societetet, politimester H. A. Lemming, Foreningen af politimestre i Danmark, advokat Jacob Nørager-Nielsen, Advokatrådet, fuldmægtig, cand.jur. Ola Schmit-Jensen, Forenede Danske Motorejere, kontorchef Christian Trønning, justitsministeriet.\n14 14 Fuldmægtig i justitsministeriet John Vogter har fungeret som udvalgets sekretær. Landsdommer Ole Unmack Larsen blev i 1982 beskikket som ny formand for udvalget i stedet for landsretspræsident Kurt Haulrig. Samtidig indtrådte fuldmægtig, cand.jur. Ola Schmit- Jensen (FDM) i udvalget i stedet for vicedirektør, cand.jur., Dertil Andersen, og udvalgets hidtidige sekretær, nu kontorchef i justitsministeriet, Christian Trønning, indtrådte som nyt medlem af udvalget. Underdirektør, cand.jur. Ditlev Wad, Assurandør-Societetet, har deltaget i udvalgets møder som særlig sagkyndig i forsikr ingsspørgsmål. Udvalget har afholdt 21 møder. Udvalgets arbejde har i forståelse med justitsministeriet været stillet i bero i perioden efteråret 1977 til sommeren På Landsforeningen Danske Vognmænds vegne har kontorchef Juelsbjerg uder et møde i udvalget redegjort for foreningens synspunkter. Uanset at det medfører visse gentagelser, har udvalget valgt at udforme betænkningen således, at hvert afsnit kan læses for sig. København, april Bernhard Gomard Ole Unmack Larsen Hans A. Lemming Jacob Nørager-Nielsen Ola Schmit-Jensen Christian Trønning John Vogter\n15 Kapitel 2. Hovedtræk i retsudviklingen De tidligere gældende regle i færdselslovgivningen om erstatning og forsikring for skader opstået ved benyttelse af motordrevne køretøjer Ansvarsgrundlaget. Allerede i den første danske færdselslov af 1903 blev der fastsat særlige regler om erstatning for skade forvoldt ved kørselsuheld med motordrevne køretøjer. Efter 28 i lov nr. 124 af 15. maj 1903 om kørsel med automobil påhvilede der den, der benyttede et automobil eller lod det benytte til færdsel på offentlig gade, vej eller plads, pligt til at erstatte skade på person eller gods, voldt ved sammenstød med automobilet, ved at heste blev sky for det eller på anden lignende måde, medmindre den skadelidte forsætligt eller ved grov uagtsomhed havde hidført skaden, eller det fremgik af omstændighederne, at denne ikke kunne have været afværget ved den agtpågivenhed og omhu, der udkrævedes fra automobilførerens side. Formålet med loven var - på grund af den særlige risiko for alvorlige uheld, som brugen af motordrevne køretøjer frembyder - med hensyn til de i bestemmelsen nævnte skader at ændre de almindelige regler om bevisbyrden for ansvarspådragende adfærd, således at der blev opstillet en forhåndsformodning for skyld - det såkaldte præsumptionsansvar - mens loven i øvrigt skulle henvise til de almindelige erstatningsregler. Havde en fører, der ikke selvstændigt benyttede køretøjet, overtrådt de almindelige normer for agtpågivenhed under kørslen, påhvilede ansvaret tillige ham. Bestemmelserne om erstatningspligten for skader forvoldt af automobiler forblev stort set uændret indtil motorloven af\n16 (lov nr. 149 af 20. marts 1918). Præsumptionsansvaret blev da udvidet til også at omfatte skade voldt ved eksplosion eller brand i køretøjets motor eller beholder. Det blev samtidig præciseret, at agtpågivenhedsnormen omfattede "benyttelsen af motorkøretøjet såvel i henseende til driften som i henseende til materiellet". For personer og gods, der blev befordret med køretøjet, skulle motorlovens særlige ansvarsregler kun gælde, når befordringen skete mod betaling. Der blev endvidere indført en regel om fordeling af skaden i tilfælde af sammenstød mellem køretøjer, når der herved voldtes skade på nogen af de for køretøjerne ansvarlige, førerne eller selve køretøjerne. Ved lov nr. 144 af 1. juli 1927 blev der indført adgang til at lempe erstatningen eller lade den helt bortfalde i alle tilfælde, hvor skadelidte havde udvist uagtsomhed. Ved lov nr. 255 af 27. maj 1950 blev motor redskaber og visse traktorer inddraget under erstatnings- og forsikringsbestemmelserne, der ved lov nr. 207 af 11. juni 1954 også blev gjort anvendelige på knallerter. I 1955 blev motorlovens ansvarsregler ved lov nr. 153 af 24. maj 1955 overført til den nye færdselslov alene med de ændringer, som var nødvendigg jor t af den nye opdeling af køretøjsar terne. Ved lov nr. 206 af 11. juni 1959 blev præsumptionsansvaret udvidet til også at omfatte skade på passagerer og gods, som befordredes uden betaling. I 1975 blev der ved lov nr. 270 af 26. juni i forbindelse med gennemførelsen af almindelige regler om lovpligtigt sikkerhedsudstyr - i færdselslovens erstatningsbestemmelser indsat en regel om, at undladelse af at benytte sikkerhedssele og styrthjelm ikke kan begrunde nedsættelse eller bortfald af en eventuel erstatning. Ved lov nr. 287 af 10. juni 1976 fik færdselslovens ansvars-\n17 17 regler deres nuværende indhold. Ansvarsreglerne, der tidligere var placeret i 65, findes nu i I forhold til de tidligere gældende regler blev der foretaget en række ændringer af redaktionel karakter, men der skete ingen ændringer i de erstatningsretlige grundprincipper Forsikringspligten. Til sikring af skadelidtes krav blev der i loven af 1903 indrømmet skadelidte en sikkerhedsret i køretøjet uden hensyn til, om dette tilhørte den kørende eller ikke. Ved loven af 1913, lov nr. 125 af 9. april 1913 om motorkøretøjer, fik denne sikkerhedsret fortrinsstilling i forhold til andre rettigheder i køretøjet bortset fra motorafgiften, og samtidig indførtes den begrænsning, at sikkerhedsretten ikke skulle gælde, når køretøjet var unddraget ejeren ved en uretmæssig handling. Ved lovændringen i 1918 blev der indført en almindelig pligt for ejeren til at tegne ansvarsforsikring i et af staten anerkendt ansvarsforsikringsselskab for motorcykler og andre motorkøretøjer til hel eller delvis dækning af de erstatningskrav, som trediemand i henhold til lovens bestemmelse erhvervede mod ham eller dog under sådanne omstændigheder, at kravet hæftede på motorkøretøjet. Visse kategorier af motorkøretøjer blev ved bekendtgørelse fritaget fra forsikringspligten. Ved lovændringen i 1921, lov nr. 271 af 6. maj 1921, blev fritagelsen for forsikringspligt for visse kategorier af køretøjer optaget i selve loven. Samtidig blev forsikringspligten udvidet til at angå ethvert krav på erstatning i henhold til motorlovens bestemmelser, idet motorkøretøjet ikke hæftede for erstatningskrav, der ikke påhvilede ejeren eller den retmæssige bruger. I 1927 blev der foretaget en mindre redaktionel ændring for at tydeliggøre, at forsikringen også dækkede ansvaret efter\n18 1«de almindelige erstatningsregler for skade på personer og gods, der blev befordret uden betaling. Samtidig blev der indfart regres mod forsikringstageren, såfremt denne havde forvoldt skaden med forsæt eller ved grov uagtsomhed, og der blev tillagt denne regresret samme sikkerhed i motorkøretøjet som skadelidtes eget krav. I 1932 blev der ved lov nr. 130 af 14. april 1932 indført forbud mod at dække regreskravet ved forsikring, og det blev i sager om betaling for skade forvoldt af motordrevne køretøjer pålagt domstolene af egen drift at afgøre, om selskabet havde regres. Endelig blev der i 1950 tillagt forsikringsselskabet regres mod enhver, der efter motorlovens bestemmelser var ansvarlig for skaden, såfremt skaden var forvoldt med forsæt eller ved grov uagtsomhed. Ved færdselsloven af 1955 blev reglen om regres ændret således, at køretøjet alene hæftede for regreskravet, for så vidt dette krav bestod mod den, der ved skadens forvoldelse var retmæssig bruger af køretøjet. Det fandtes betænkeligt, at den legale panteret i køretøjet for regreskravet også skulle omfatte f.eks. regreskrav mod en person, der havde stjålet køretøjet. I forbindelse med ændringen af færdselsloven i 1959 blev såvel skadelidtes som forsikringsselskabets sikkerhedsret i køretøjet ophævet, da denne sikkerhedsret under hensyn til den gennemførte ordning om tvungen ansvarsforsikring og udviklingen i forsikringsselskabernes praksis fandtes uden betydning. Forsikringspligten, der tidligere påhvilede ejeren af motorkøretøjet, blev for så vidt angår knallerter og motorredskaber samt visse traktorer ændret således, at den fremtidigt påhvilede den selvstændige bruger. Endvidere blev bestemmelsen om forsikringsselskabernes regreskrav, for så vidt angår grov uagtsomhed, gjort fakultativ, og der blev indført adgang for domstolene til at begrænse regressen til, hvad der under hensyn til skyldgraden og omstændighederne i øvrigt fandtes r imeligt.\n19 19 I 1966 blev pligten til at tegne ansvarsforsikring ved lov nr. 198 af 8. juni 1966 ændret således, at den for alle motorkøretøjer påhvilede ejeren eller den bruger, der havde varig rådighed over motorkøretøjet. Motorlovens og færdselslovens bestemmelser om forsikringsmaksima er med mellemrum blevet reguleret. Efter færdselsloven af 1976, 105, stk. 2, skal forsikringen dække personskade på indtil 10 mill. kr. og tingsskade på indtil 1 mill. kr. for den ved en enkelt begivenhed forårsagede skade Adhæsionsprocessen. Allerede ved motorloven af 1908 (lov nr. 180 af 27. maj 1908 om kørsel med automobiler) blev der indført adgang til at få erstatningspåstande påkendt under straffesagen, selv om der ikke blev pålagt straf. Bestemmelsen herom blev ændret ved lov nr. 98 af 18. april 1910 om kørsel med motorvogne og motorcykler for at tydeliggøre, at det ikke var nødvendigt at nedlægge erstatningspåstanden over for den tiltalte, blot påstanden blev nedlagt over for den person, der var ansvarlig efter de særlige ansvarsregler. I 1927 blev der givet mere udførlige processuelle regler, ligesom der i 1932 (ved lov nr. 130 af 14. april 1932) som tidligere nævnt blev pålagt domstolene pligt til af egen drift at påkende spørgsmålet om forsikringsselskabets regres. Ved lov nr. 223 af 4. juni 1969 blev reglerne ændret således, at forsikringsselskabet hæftede umiddelbart over for skadelidte for erstatningskrav, der var omfattet af forsikringsordningen. Formålet med lovændringen var at muliggøre Danmarks ratifikation af den europæiske konvention om tvungen forsikring mod erstatningsansvar for motordrevne køretøjer (bilag 8). Bestemmelserne om forsikringsselskabets hæftelse og regres findes nu i færdselslovens 108, mens færdselslovens indeholder de særlige regler om adhæsionsprocessen m.v.\n20 Godstransport. På dot nordiske justitsministermøde i juni 1960 blev det vedtaget, at hvert af de nordiske lande skulle nedsætte et udvalg til at overveje spørgsmålet om ratifikation af den inden for FN's økonomiske kommission for Europa (ECE) indgåede konvention af 19. maj 1956 om fragtaftaler ved international godstransport ad landevej, CMR-konventionen. Det danske godstransportudvalg afgav sin første betænkning i betænkning 319/1962 om fragtaftaler vedrørende international godsbefordring ad landevej. I betænkningen blev CMR-konventionen gennemgået, og udvalget stillede forslag om gennemførelse af et udkast til- lov om fragtaftaler vedrørende international godsbefordring ad landevej. Udvalgets lovudkast er gennemført i stort set uændret form ved lov nr. 47 af 10. marts 1965 om fragtaftaler ved international vejtransport. Loven trådte i kraft den 1. juli Den gælder for aftaler om vejtransport af gods med køretøjer mellem flere stater, når befordringen udføres mod vederlag og efter fragtaftalen skal ske til eller fra Danmark eller mellem fremmede stater, af hvilke mindst den ene har tiltrådt CMR-konventionen. Visse nærmere angivne typer af transport, herunder posttransport og transport af flyttegods, er ikke omfattet af loven. Lovens bestemmelser om erstatningsansvar er optaget som bilag 2 til betænkningen. I maj måned 1978 afgav justitsministeriets godstransportudvalg sin anden og sidste betænkning - betænkning 858/1978 om fragtaftaler ved indenlandsk vejtransport. I betænkningen gennemgås bl.a. gældende rets ansvarsregler sammenholdt med den internationale konventions bestemmelser. Godstransportudvalget har endvidere udarbejdet et udkast til lov om fragtaftaler ved indenlandsk vejtransport. I begrundelsen for lovudkastet anfører udvalget bl.a., at der efter udvalgets opfattelse er behov for og bør gennemføres en lovregulering af retsforholdene med hensyn til fragtaftaler om den indenlandske vejtransport i det væsentlige i overensstemmelse med\n21 21 de lovregler, der siden 1965 har været gældende for internationale vejtransporter. De på internationale konventioner byggende regler om fragtaftaler ved international befordring til søs, med jernbane eller ad luftvejen har dannet mønster for lovregler også om den indenlandske trafik, og det forekommet: ikke udvalget rimeligt, at den indenlandske vejtransport, som er af voksende betydning, skulle forblive det eneste område inden for transportsektoren, om hvis privatretlige side, der ikke er fastsat særlige regler i lovgivningen. Den internationale konventions regler er efter godstransportudvalgets opfattelse generelt set af et sådant indhold, at de er egnede til at gælde også for indenlandske transportforhold. Udvalget finder, at konventionsreglerne på flere punkter er udtryk for en mere rationel ordning af vognmandserhvervets praktiske behov. Dette gælder således med hensyn til standardiseringen af erstatningsydelsen og begrænsningen af ansvaret. De mulige ulemper for transportbrugerne, som følger heraf, opvejes efter udvalgets opfattelse af de fordele, der følger af konventionsreglernes skarphed og den sikkerhed i retsstillingen, dette giver. Væsentligt samme regler for indenlandsk og international vejtransport vil også i praksis gøre det lettere for parter, der med større eller mindre hyppighed gennemfører eller benytter såvel national som international transport. Siden motoransvarsbetænkningen af 1957 har det jævnligt været genstand for debat at undtage ansvaret for transporteret gods fra færdselsloven og den lovpligtige ansvarsforsikring, og efter at dette senest er sket i Norge, betegner det danske system en særordning. Godstransportudvalget antager, at det for alle implicerede parter - såvel fragtførere, brugere og forsikringsselskaber - vil være en fordel at kunne samle alle de forhold, hvor et transportansvar ifaides, under én forsikring. Godstransportudvalget foreslår på denne baggrund, at fragtføreransvaret undtages fra færdselslovens ansvarsregler og optages i en særlig lov, som bedre kan modsvare de praktiske behov, og som kan afstikke dækningsområdet for fragtføreransvarsforsikringen.\n22 22 Der er endnu ikke fremsat lovforslag på grundlag af godstransportudvalgets betænkning Gældende ret Ansvarsgrundlaget. Efter færdselsloven, lov nr. 287 af 10. juni 1976, som ændret senest ved lov nr. 299 af 6. juni 1984, 101, stk. 1, skal den, der er ansvarlig for et motordrevet køretøj, erstatte skader, som køretøjet forvolder ved: 1) påkørsel, sammenstød, væltning eller andre lignende kørselsuheld, 2) en eksplosion eller brand, der opstår i køretøjets motor eller beholder, eller 3) ved at trafikanters heste bliver sky for køretøjet, såfremt det må antages, at skaden ikke star i forbindelse med nogen særlig skyhed hos hestene. Erstatningsansvaret efter 101, stk. 1, gælder dog ikke, hvis det godtgøres, at skaden ikke kunne have været afværget ved den agtpågivenhed og omhu, der kræves ved benyttelse af motordrevne køretøjer, såvel i henseende til driften som materiellet, jfr. 101, stk. 2. Efter 101, stk. 3, kan erstatningen nedsættes eller bortfalde, hvis skadelidte forsætligt eller uagtsomt har medvirket til skaden. Undladelse af at benytte særligt foreskrevet sikkerhedsudstyr kan dog ikke begrunde nedsættelse eller bortfald af erstatningen. Hvis et motordrevet køretøj volder skade på anden måde end nævnt i 101, stk. 1, skal den, der er ansvarlig for køretøjet, betale erstatning efter lovgivningens almindelige regler, jfr. færdselslovens 102. Erstatningsansvaret påhviler efter færdselslovens 104 den\n23 23 ejer eller bruger, der benytter køretøjet eller lader det benytte. Føreren er, jfr. 104, stk. 2, erstatningsansvarlig efter lovgivningens almindelige regler, dvs. efter culpareglen. Sker der skade ved sammenstød mellem motordrevne køretøjer, afgøres det under hensyn til de foreliggende omstændigheder, om og med hvor stort et beløb erstatning bør ydes fra en af siderne, jfr. færdselslovens Forsikringspligten. Krav om erstatning og godtgørelse for skader forvoldt af motordrevne køretøjer skal efter færdselslovens 105 være dækket af en forsikring i et statsanerkendt ansvarsforsikringsselskab. Forsikringspligten påhviler efter 106 for så vidt angår motordrevne køretøjer, der skal registreres eller godkendes, ejeren eller den person (brugeren), der har varig rådighed over køretøjet. For andre motordrevne køretøjer påhviler forsikringspligten den, der bruger køretøjet eller lader det bruge på vej. Efter 109 er motordrevne køretøjer, der tilhører staten eller en kommune, undtaget fra forsikringspligten. Forsikringen skal dække personskade på indtil 10 mill. kr. og tingsskade på indtil 1 mill. kr. for den ved en enkelt begivenhed forårsagede skade, jfr Efter færdselslovens 108, stk. 1, hæfter forsikringsselskabet umiddelbart over for skadelidte for erstatning og godtgørelse efter færdselslovens 105, stk. 1. Efter 108, stk. 2, har forsikringsselskabet regres mod enhver, der efter færdselslovens 104 er ansvarlig for skaden, og som har forvoldt denne med forsæt. Er skaden forvoldt ved grov uagtsomhed, afgøres det under hensyn til skyldgraden og omstændighederne i øvrigt, om forsikringsselskabet skal have regres, og i bekræftende fald, i hvilket omfang. Regreskrav må ikke dækkes ved forsikring.