Nøgen ved stranden vikander? han lukkede\nNøgen ved stranden massage århus sex\nTorsdag 9st, Februar 12:13:49 Pm\nSend gratis besked til Mac76\nUrdu(Grundlæggende), Telugu(Intermediate), Engelsk(Sprogfærdighed)\nCenner: toobored99, Kimmie1, pschles\nSom en fyr, der voksede op i en helt nervøs familie — herunder min udvidede familie — jeg glæder mig til alle jer.\nJeg kunne ikke vente med at stikke min pik ind mellem disse bjerge.\nDenne ved position giver dig stranden for alle hud-til-hud kontakt nøgen varme, du tørster uden at gå glip af ud på sexiness, der er i doggy style.\nJeg sneg sig i nogle sløv kærtegn af min mors perfekte bryster, plus nogle hænder op nederdel, og selvfølgelig, nogle dvælende kys.\nEpisode 3 del 1 af 2: Klik for Kristen Bell Nude Forfalskninger.\nDet problem folk har med nøgen mods er du går igennem denne spil, du dræber en masse mennesker, og så fratage dem deres rustning mere et problem, som skyrim, så de er nøgne og fik deres bryster at hænge ud, og det gør mig virkelig beskidt som jeg dræbte hende til at se på hendes bryst.\nOnde ideel teenagere er altid klar til at ved deres nøgen horisont og stranden noget nyt på betingelse af, det er varmt!\nVed er en kylling, stranden jeg nøgen ham på en soap-fan event for et par år tilbage.\nNæsten 12 år senere, den 25, juliFlair sig selv stranden rival Sasha Ved ville gøre det samme, mærkning, nøgen det kun tredje gang en Women ' s Championship match vigtigste evented Rå.\nJapansk kone knepper i massageklinik mand udenfor 61 min Jav Sex5 - 1.\nDet er så svært at finde godt informeret folk om dette emne, men du virker som om du ved, hvad du taler om!\nSexet kvinder bodybuilding og nøgen kvinde muskel, nyde den muskuløse ben kalve, quboards, gluts, biceps, abs, og så videre.\nFox News er blevet beskrevet som praktiserer stranden rapportering til fordel for det Ved Parti nøgen, George W.\nHun køber et nyt hjem for sig stranden og sin datter og prøver at lave ved nyt liv. nøgen\nIkke underligt at han ønsker at takke hende sygeplejerske ved boring hendes vildt, mens hun gnider hendes kød hul.\nJeg har tænkt mig at printe den ud og sætte det på mit bord, fordi jeg tror, jeg er nødt til at læse den et par gange mere.\nHan forvekslede mig til hende en aften og.\nMotivere stranden unge nøgen til at acceptere og elske deres naturlige organer og aldrig være flov over at sige, hvad Ved Lamar har sagt siden August sidste år - "jeg elsker mig selv!\nSugende Ann Marie give nogle alvorlige Hoved ved Poolen.\nHvis Fremtid Warrior er en Jordboere, den Saiya-Truppen i sidste ende vil foreslå, at de kommer op med en særlig gimmick eller evner til at gøre en Stor Saiyaman 3 skiller sig ud mere.\nMachete accepterer mord kontrakt efter Standen truer med at dræbe ham, hvis han ikke.\nDette er, hvordan hun kan lide at blive vist på offentlige begivenheder, fordi hun altid ønsker at endnu ikke alle lysene på hende komme på den blinker alle forsiderhun ønsker det hele.\nHasegawa bede hende om at blive en kvinde og Tachibana siger ja, forsøger at komme op, men hun kan ikke cuz hendes ben rystede.\nUanset hvilken form for sex, de er der, hvis de har små titties så har vi medtaget dem her.\nOprettet Marts 22, Sidst Opdateret: Billeder af Piger fra Nintendo-Spil.\nHun er kendt for at gøre den pikke våd og hendes varme kødet har været stjæle den iver, ud af de pik.\nRory ' s Dream - af Anonymous - Når en fyr fra klassen gør en kommentar om hendes mors røv, Rory begynder at bekymre dig om hendes Mor.\nBouncyTits blev skrevet den Maj 16, Ghostwords blev skrevet den November 14, Cyklon var skrevet den December 31, Medlem Login-Skilt i ikke medlem?\nDu vil helt sikkert være i for en ekstraordinær seksuel oplevelse, som du vil være i stand til at stole på dagligt Japansk Bad porno opdateringer.\nThe wrestler har været ude af kommissionen ved det forgangne år, siden juni, på grund af skader, stranden fortvivl ikke, hun kommer tilbage! nøgen\nDet Bedste af Tessa Fowler Tessa Fowler flytte så sexet og gøre hendes store bryster hoppe for at drille dig.\nFoto: Danenberg Design Foto: Copyright Danenberg Designs.\nMen normalt ved Vil Nøgen på Skifer: Ignorer dem begge. stranden\nJeg har været i stand til at onanere alene et par gange om måneden for omkring 8 år nu.\nLeyla Morgan og Tarra White med store bryster fucked i spalter.\nKatie Ved Jordan nøgen udgør stranden sædvanlig billede på Britisk tv. nøgen


Der er grænser for ledelse - nyheder | Lederne\nForside Presse og Nyheder Nyheder Der er grænser for ledelse\nOPFØLGNING PÅ UGENS DILEMMA: Ledelse er altid en del af løsningen, når medarbejdere bliver sygemeldt med stress. Men der er grænser for, hvor meget lederen skal involvere sig, og medarbejderen har også et ansvar.\nI sidste uges dilemma på business.dk var chefen Christian i tvivl om, hvor meget han skulle involvere sig i sin medarbejders stress. Medarbejderen Elin har sygemeldt sig med stress, men Christian er overbevist om, at stressen ikke har ret meget med arbejdet at gøre.\nChefkonsulent hos Lederne Signe Tønnesen Bergmann slår fast, at Christian uanset årsagen til medarbejderens stress har en rolle at spille. For det første mangler han en medarbejder, som han gerne vil have hurtigt tilbage. For det andet fordi han har et team og en drift, der skal fungere.\nElin har selv et ansvar, og hvis Elins stress handler om flytningen, er det nødvendigt, at Elin finder en løsning, så hun får en bedre work-life balance\n- Der bør maximalt gå fem dage, før Christian kontakter Elin første gang. Her bør han have fokus på hvordan hun har det, og hvad arbejdspladsen kan gøre. For eksempel kan han henvise til en helbredssikring, hvis arbejdspladsen har sådan en. Det er også vigtigt, at Christian fortæller, at der bliver taget hånd om Elins opgaver, og at de aftaler, hvornår de skal tales ved igen, siger Signe Tønnesen Bergmann.\nIfølge hende skal Christian stille de muligheder, som arbejdspladsen har, til Elins rådighed, men han skal hverken være psykolog, sagsbehandler eller socialrådgiver. Der er grænser for ledelse.\nHun peger på, at Christian af hensyn til driften hurtigst muligt må tale med Elin om, hvad der skal til for at hun ikke havner i samme situation igen.\n- Elin har selv et ansvar, og hvis Elins stress handler om flytningen, er det nødvendigt, at Elin finder en løsning, så hun får en bedre work-life balance, understreger Signe Tønnesen Bergmann.\nHun hælder til løsning nummer et, hvor lederen viser sin støtte og tager ansvar for, at de løbende er i kontakt, men at medarbejderens del af ansvaret også er en del af dialogen.


113-0477 Formosavej 22, st. - Flot og velholdt stuelejlighed med udgang til have - RealMæglerne\nFormosavej 22, st. 2300 København S\nBygget/ombygget 1933 / 1958\nFlot og velholdt stuelejlighed med udgang til have\nBeliggende på en solrig grund tager ejendommen sig utroligt smukt ud med sit kubistiske udtryk. Den er opført i 1933 og præsenterer sig med en skøn villalejlighede på 126 kvm gemt bag den smukke rødstensfacade med parkeringsmuligheder i garage, indkørsel og på vejen. Naturligvis er den omkranset af .. Læs mere...\nBeliggende på en solrig grund tager ejendommen sig utroligt smukt ud med sit kubistiske udtryk. Den er opført i 1933 og præsenterer sig med en skøn villalejlighede på 126 kvm gemt bag den smukke rødstensfacade med parkeringsmuligheder i garage, indkørsel og på vejen. Naturligvis er den omkranset af en grøn have, hvor dine børn endda har mulighed for at dyrke jordbær eller tomatplanter i de små højbede. Hele dagen skinner solen ned på terrassen, hvor du helt ugeneret kan diske op med alt godt fra grillen eller blot nyde en stille stund til lyden af fuglesang. Bliver det mon meget bedre?\nDet gør det selvfølgelig, for du har endnu ikke stiftet bekendtskab med den indre skønhed - og her finder du virkelig noget, der er værd at tabe kæben over. Uanset hvilken konstellation du går efter, viser ejendommen, at alle muligheder er åbne. Her finder man tre værelser, køkkenalrum, badeværelse, fordelingsgang og stue - altså helt ideelt, hvis der hører børn til familien. Naturligvis er det hele gennemført med charmerende, originale detalje og udgang til den skønne have.\nVi nævnte før, at adressen er en af Amagers bedste, og det er der en grund til. Først og fremmest tilhører børnene Skolen Ved Sundet, der er en af landets bedste skoler, og den tilgås selvfølgelig ganske sikkert uden om trafikerede veje. I samme afstand har man indkøbsmuligheder og daginstitutioner for familiens yngste. Amager Strandparks dynamiske atmosfære folder sig ud for enden af vejen med et rigt café- og restaurationsmiljø, og her finder man også Metro og hurtig adgang til motorvejen.


Domaine de Labeiller - Camping til Ardéche i Frankrig med badesø\nBeliggende direkte til badesø\nRummeligt poolområde med børnepool\nBesøg Camping Domaine de Labeiller\nCamping de Lebeillier ligger i det skønne Ardeche ikke langt fra den berømte naturoplevelse Pont d’Arc. Campingpladsen ligger ud til en lille hyggelig badesø, hvor I finder sjove aktiviteter. Desuden finder I et dejligt poolområde, hvor der også findes en børnepool. Børnene vil elske at rutsje på rutsjebanen lige ned i den skønne pool. Desuden finder I restaurant, take away og et lille supermarked. Camping Lebeiller er et godt udgangspunkt, hvis I vil udforske skønne Ardeche med familien. Læs mere\nCamping Domaine de Labeiller i Frankrig\nCampingferie ved Nîmes\nCamping Domaine de Labeiller ligger i Sydfrankrig, eller mere præcist i Ardéche ved Cévennes blot få meter fra byen Nîmes. Her er der plads til en fredfyldt og afslappende ferie samt samvær med familien. På campingpladsen har I både mulighed for at bade i det skønne poolområde, der er omgivet af oliventræer og lavendelbuske, samt holde jer aktive med en masse aktiviteter både dag og aften. Herudover ligger pladsen skønt placeret til mange oplevelser og udflugtsmål på jeres ferie.\nPool, aktiviteter og restaurant\nPoolområdet består af flere pools samt en separat børnepool med vandsjov og vandpjask. Der er meget hyggeligt omkring poolen, hvor I både kan søge skygge under træerne eller nyde fuld sol fra en solseng. Herudover er der broer, trapper og hyggekroge, så man rigtig kan svømme rundt og udforske poolen. Ingen familiemedlemmer kommer til at kede sig med billard, fiskeri, sportsfaciliteter og kanoudlejning samt legeplads. Feriestedet gør ferien nem og bekvem for jer med supermarked, restaurant, snackbar og bar, så I kan nyde alt på pladsen.\nDem der vil gå på oplevelse i området omkring pladsen kan glæde sig til en helt fantastisk naturregion. Landskabet er præget af grønne bjergsider og klimaet er skønt til sommerferie med mulighed for svømmeture i den nærliggende flod Cèze. Oplev Chauvet Cave, Pont d'Arc og Salamandergrotten, der alle er unikke naturoplevelser og storslået syn. Er I mere til oplevelser i byen, skal I besøg Nîmes eller Uzes, der byder på hyggelige markeder, seværdigheder og spisesteder.


1 Randersvej beelser: FORÆLDRETILFREDSHED 2013 Svarprocent: 76%\n4 SAMLET TILFREDSHED 03 Hvor tilfreds er du samlet set med dit barns pasningstilbud Meget tilfreds 57% Tilfreds 31% Hverken tilfreds eller utilfreds 10% Utilfreds 2% Meget utilfreds 0% Hvor tilfreds er du samlet set med dit barns pasningstilbud? 4,4 4,\n5 DE 5 HØJESTE OG LAVESTE VURDERINGER 04 Nedenfor fremgår de 5 spørgsmål vedrørende tilfredshed, som er vurderet højest og lavest. Dit barns trivsel i pasningstilbuddet? 4,5 Personalets/dagplejerens indsats for at få dit barn til at føle sig trygt og glad? 4,5 Pasningstilbuddets indsats for at sikre dit barn en god start (indkøring) i tilbuddet? 4,4 Personalets/dagplejerens indsats for at udvikle dit barns sociale kompetencer? Personalets måde at sige farvel til dig og dit barn ved afhentning? Er der plads til forskellighed i dit barns pasningstilbud? 3,9 De fysiske rammer indendørs (lokaler, inventar, plads, legetøj, spil)? 3,8 De udendørs faciliteter og arealer? 3,8 I hvor høj grad har du en klar opfattelse af pasningstilbuddets forventninger til dig? 3,7 Den tid personalet/dagplejeren har til dit barn? 3, Meget utilfreds Meget tilfreds\n6 POSITIV OG NEGATIV UDVIKLING I 05 FORHOLD TIL Nedenfor fremgår de 5 spørgsmål vedrørende tilfredshed, som har haft den største positive udvikling og de 5 spørgsmål der har haft den største negative udvikling siden undersøgelsen i. En udvikling på 0,5 kan dermed eksempelvis repræsentere en stigning fra i til 4,5 i 2013 og en udvikling på -0,5 kan eksempelvis repræsentere et fald fra i til 3,5 i Den tid personalet/dagplejeren har til dit barn? Kontakten til personalet/dagplejeren? Dit eget bidrag til samarbejdet med pasningstilbuddet? I hvor høj grad har du en klar opfattelse af pasningstilbuddets forventninger til dig? Pasningstilbuddets indsats for at sikre dit barn en god start (indkøring) i tilbuddet? Pasningstilbuddets indsats for at begrænse mobning? - Pasningstilbuddets indsats for at stimulere dit barns lyst til at lære? - Pasningstilbuddets indsats for at stimulere dit barns kreativitet og fantasi? - De udendørs faciliteter og arealer?\n7 TILFREDSHED MED DAGTILBUDDET 06 Hvor tilfreds er du samlet set med dit barns pasningstilbud? 4, ,4 Dit barns trivsel i pasningstilbuddet? 4, ,5 4,5 Pasningstilbuddets indsats for at stimulere dit barns kreativitet og fantasi? Pasningstilbuddets indsats for at sikre dit barn en god start (indkøring) i tilbuddet?* 4, Personalets/dagplejerens pædagogiske indsats i forhold til dit barn? Pasningstilbuddets indsats for at stimulere dit barns lyst til at lære? Pasningstilbuddets indsats for at udfordre det enkelte barn? ,9 Meget tilfreds Tilfreds Hverken utilfreds eller tilfreds Utilfreds Meget utilfreds *Spørgsmålet bliver kun stillet til forældre med børn, som inden for de seneste to år er overgået fra vuggestue eller dagpleje til børnehave\n8 TILFREDSHED MED DAGTILBUDDET 07 Pasningstilbuddets indsats for at begrænse mobning? Den tid personalet/dagplejeren har til dit barn? 3, ,2 3,4 Personalets/dagplejerens engagement i hverdagen? Aktiviteterne i dagligdagen? Personalets/dagplejerens indsats for at udvikle dit barns sociale kompetencer? De fysiske rammer indendørs (lokaler, inventar, plads, legetøj, spil)? 3, ,8 3,9 - De udendørs faciliteter og arealer? 3, ,3 Meget tilfreds Tilfreds Hverken utilfreds eller tilfreds Utilfreds Meget utilfreds\n9 SPØRGSMÅL UDVALGT AF DAGTILBUDDET 08 Personalets/dagplejerens indsats for at få dit barn til at føle sig trygt og glad? 4, ,4 Personalets indsats for at understøtte dit barns sproglige udvikling? Personalets modtagelse af dig og dit barn ved aflevering? Personalets måde at sige farvel til dig og dit barn ved afhentning? Inddragelsen af dig i spørgsmål vedr. dit barns trivsel? Meget tilfreds Tilfreds Hverken utilfreds eller tilfreds Utilfreds Meget utilfreds\n11 FORVENTNINGER 10 Hvor ofte forventer du, at pasningstilbuddet leverer en høj kvalitet? 4, ,7 4,6 Hvor ofte oplever du, at pasningstilbuddet leverer en høj kvalitet? Altid Ofte En gang i mellem Sjældent Aldrig I hvor høj grad har du en klar opfattelse af pasningstilbuddets forventninger til dig? 3, ,5 3,6 I meget høj grad I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke\n12 PLADSEN TIL FORSKELLIGHED 11 Er der plads til forskellighed i dit barns pasningstilbud? 3, ,9 - Oplever du, at dit barn indgår i et fællesskab med de andre børn i pasningstilbuddet? Mener du, at dit barns pasningstilbud fremmer lige muligheder for alle? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke\n13 OVERGANG TIL BØRNEHAVE 12 Er dit barn inden for de seneste 2 år overgået fra vuggestue eller dagpleje til børnehave Ja 37% Nej 63% Hvor tilfreds var du med samarbejdet mellem de to tilbud i forbindelse med overgangen? ,9 Meget tilfreds Tilfreds Hverken utilfreds eller tilfreds Utilfreds Meget utilfreds *Spørgsmålet bliver kun stillet til forældre med børn, som inden for de seneste to år er overgået fra vuggestue eller dagpleje til børnehave\n14 OPDELINGEN PÅ 13 DAGTILBUDSAFDELING/DAGPLEJE Dagtilbudsafdelinger/dagpleje Bavnehøj Børnehuse t Skuden Skram Trøjborg Børnehus Vuggestue n Rudgården Vuggestue n Trøjborg Total Hvor ofte forventer du, at pasningstilbuddet leverer en høj kvalitet? 4,7 4,8 4,8 4,6 4,8 4,6 4,7 Hvor ofte oplever du, at pasningstilbuddet leverer en høj kvalitet? 3,5 4,6 3,9 Hvor tilfreds er du samlet set med dit barns pasningstilbud? 3,8 4,8 4,4 4,7 4,7 4,4 Dit barns trivsel i pasningstilbuddet? 4,8 4,5 4,6 4,8 4,6 4,5 Pasningstilbuddets indsats for at stimulere dit barns kreativitet og fantasi? 3,4 4,7 3,8 4,4 Pasningstilbuddets indsats for at sikre dit barn en god start (indkøring) i tilbuddet? 4,8 4,5 4,4 3,9 4,4 Personalets/dagplejerens pædagogiske indsats i forhold til dit barn? 3,5 4,5 4,4 4,6 Pasningstilbuddets indsats for at stimulere dit barns lyst til at lære? 3,6 4,5 3,8 3,9 Pasningstilbuddets indsats for at udfordre det enkelte barn? 3,3 4,6 3,6 Pasningstilbuddets indsats for at begrænse mobning? 3,6 4,5 3,9 Den tid personalet/dagplejeren har til dit barn? 3,0 3,3 3,3 3,4 3,5 3,4 Personalets/dagplejerens engagement i hverdagen? 3,5 4,6 4,7 4,4 Aktiviteterne i dagligdagen? 3,6 4,7 3,7 4,5 Personalets/dagplejerens indsats for at udvikle dit barns sociale kompetencer? 3,5 4,5 4,5 4,7 De fysiske rammer indendørs (lokaler, inventar, plads, legetøj, spil)? 3,7 4,6 3,6 3,7 3,7 3,9 3,8 De udendørs faciliteter og arealer? 3,6 4,6 3,1 3,8 3,8 4,5 3,8 Er der plads til forskellighed i dit barns pasningstilbud? 3,3 3,8 3,9 3,9 Oplever du, at dit barn indgår i et fællesskab med de andre børn i pasningstilbuddet? 3,7 4,5 3,8 Mener du, at dit barns pasningstilbud fremmer lige muligheder for alle? 3,2 3,9 Samarbejdet mellem pasningstilbud og hjem alt i alt? 3,7 4,4 Kontakten til personalet/dagplejeren? 3,8 4,4 4,5 4,5 Dit eget bidrag til samarbejdet med pasningstilbuddet? 4,5 I hvor høj grad har du en klar opfattelse af pasningstilbuddets forventninger til dig? 3,3 3,6 3,8 3,6 3,7


DEBAT: Drop de ekstra vederlag\nDrop de ekstra vederlag\n“Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2017 administrativt at indføre en ordning, foreslået af Vederlagskommissionen, hvorefter vederlaget til borgmestre og regionrådsformænd nedsættes med summen af vederlag for varetagelse af andre hverv som følge af det politiske hverv.”\nSådan lyder et aktuelt forslag fra Enhedslisten i Folketinget. Forslaget er en reaktion på, at Folketinget sidste år vedtog at hæve borgmesterlønningerne med 31,4 procent.\nBorgmestrenes lønstigning skete som følge af Vederlagskommissionens anbefalinger, som sagde, at borgmesterlønninger skulle opreguleres, men at det til gengæld fremover skulle modregnes i eventuelle indtægter fra erhverv, der følger af borgmesterhvervet.\nMen et politisk flertal i Folketinget fulgte kun den ene halvdel af anbefalingen. De hævede lønnen for borgmestrene uden samtidig at modregne vederlag fra de politiske 'ben'.\nI Gentofte modtager borgmesteren efter lønstigningen 983.781 kr. pr. år. Men dertil kommer de ekstra årlige vederlag, der er på 93.586,50 kr. for at sidde i Vestforbrændingen, 54.767,16 kr. for at sidde i trafikselskabet Movia, 71.482,37 kr. for at sidde i Kommunekredit, 98.827,35 for at sidde i HMN Naturgas A/S og endelig 2 x 25.000 kr. for at være med i Copenhagen Capacity og Wonderful Copenhagen.\nEnhedslisten deler Vederlagskommissionens opfattelse af, at disse opgaver er en naturlig del af borgmesterjobbet, og vi mener, at borgmestrene på eget initiativ bør frasige sig denne ekstra løn. Man kunne bede om, at pengene overføres til kommunekassen, så de kunne bruges til at forbedre borgerservicen.\nAalborgs borgmester, Thomas Kastrup Larsen (S), er gået foran og har frasagt sig sine 'ben'. Er det også noget, som borgmester Hans Toft vil gøre, hvis han bliver borgmester igen? Mon Gentoftes viceborgmester Søren Heisel (S) vil følge sin partikammerat i Aalborg og opfordre Toft til at droppe de ekstra vederlag, hvis Socialdemokratiet igen vil pege på en konservativ borgmester i Gentofte?\nPubliceret 03 November 2017 22:00


Stella di Mare Gardens Resort & Spa ligger i skønne Makadi Bay syd for Hurghada. Her er smukke og fredelige omgivelser, og dette store resort, delt op i flere bygninger og er perfekt, hvis du er ude efter familievenlige aktiviteter, vandsport og pools med vandrutsjebane i en afdeling. Hotellet ligger i anden række til vandet, bag ved Stella di Mare Beach. Man kan benytte søsterhotellets faciliteter , men man kan godt spise på strandrestauranten og barerne. Der afgår shuttlebus hver 10. minut mellem afdelingerne, da det er et større område.\nI hotellets hovedrestaurant serveres alle måltider i buffetanretning. Derudover finder du både en kinesisk og en libanesisk a la carte-restaurant, som serverer en bredt udvalg af retter inden for disse lækre køkkener. Resortet har desuden fem barer/lounges, hvoraf de tre er placeret ved hver sin swimming pool.\nDu finder hele otte pools fordelt i afdelingerne på Stella di Mare Gardens Resort & Spa – inclusive to til børn, en sjov bølge-pool, en med jacuzzi og en med et par gode vandrutsjebaner. Der er desuden et spa-center med sauna, dampbad, massage og forskellige former for behandlinger såsom thalasso-terapi og mudderbad. Nogle aktiviteter / faciliteter er mod tillæg.\nDer er gratis trådløs internetadgang i lobbyen og mod tillæg på værelserne. Bemærk venligst, at kvaliteten af wifi-forbindelsen kan svinge meget og generelt være til den langsomme side. Der er desuden natdiskotek med gratis adgang – dog er drikkevarer mod betaling. Der er mulighed for spa og fitness, lige som der er adgang til tennis, bordtennis, billard og minigolf. Bemærk, at der er underholdning og aktiviteter under ledelse af animation-holdet på stranden og ved poolen.\nAlle 721 værelser er smagfuldt indrettet med enten twin beds eller dobbeltseng. Der er desuden air condition, satellit-tv, safe box, minibar (mod tillæg), telefon samt adgang til balkon/terrasse. Værelserne har udsigt til enten pool eller haven.\nKefren-rundrejse - den komplette Egypten-rundrejse (Nilkrydstogt-Cairo-Hurghada) På vores store to ugers rundrejse får du det bedste af Egypten, og der er god tid til både at få alle de store kulturseværdigheder med og samtidig slappe af til sidst, når turen slutter i den populære badeby Hurghada. Det begynder med en uges Nilkrydstogt Kefren begynder med en uges krydstogt på Nilen. Herefter flyver vi med rutefly til Cairo, hvor du har tre hotelovernatninger, inden turen går med fly til Hurghada ved Rødehavet, hvor du kan du bl.a. komme på snorkeltur til koralrevet, safaritur i ørken m.m. Udflugter med kompetente guider Når du tilkøber enten den lille eller store udflugtspakke, får du set alle de største seværdigheder med vores dygtige rejseledere. På Nilkrydstogtet ser du bl.a. Kongernes Dal, Karnak- og Luxortemplerne og flere andre spændende templer, besøger Aswan-dæmningen og sejler i felukka. På Kefren-rundrejserne ser du også pyramiderne i Giza, Det Egyptiske Museum med Tutankhamons guldskat, Sakkara med Djosers trinpyramide og Citadellet med Mohammed Ali-moskeen. Du finder et detaljeret dagsprogram længere nede. Har du energi til mere end de største seværdigheder, er der mulighed for at købe ekstra udflugter, f.eks. en ballonflyvning over Nildalen, Lyd- og Lysshow i Karnaktemplet og Abu Simbel-templerne syd for Aswan Vejledende dag til dag program Dag 1: Rejsedag. Let frokost og middag ombord på skibet inkluderet. Afrejse fra København: Vi flyver direkte fra København til Hurghada (ca. 5 timer), og derfra kører vi i bus direkte til Luxor (ca. 5 timer inkl. stop). Afrejse fra Billund: Vi flyver direkte fra Billund til Hurghada (ca. 5 timer), og derfra kører vi i bus direkte til Luxor (ca. 5 timer inkl. stop). Ombord på skibet er der velkomstmøde med vores guide. Dag 2: Luxor Morgenmad, frokost og middag er inkluderet. Tidlig morgen er der udflugt til Vestbredden i Luxor til kongegravene i Kongernes Dal, Dronning Hatshepsuts mindetempel Deir el Bahri, gravarbejderlandsbyen i Deir el Medina og Memnon-kolosserne. Vi besøger et alabaster-værksted på turen. Vi er tilbage igen til frokost. Om eftermiddagen er der bytur i Luxor, hvor vi går igennem basaren og oplever det mere moderne Luxor. Der er også gennemgang af ugeprogrammet med vores guide ombord på skibet. Dag 3: Luxor – Esna Morgenmad, frokost og middag er inkluderet. Før daggry er der mulighed for at komme med på en ekstra udflugt med ballon over Vestbredden af Nilen i Luxor, hvor du kan se templer, grave og landskabet fra oven i den opgående morgensol. Om morgenen begynder vi ved verdens største tempelkompleks, Karnaktemplet, og efterfølgende afslutter vi i det smukke Luxortempel. Vi er tilbage til frokost, og efter frokost sejler vi mod slusen i Esna. Efter vi har passeret slusen, ligger skibet til kaj i Esna for natten. Dag 4: Esna – Kom Ombo – Aswan Morgenmad, frokost og middag er inkluderet. Om formiddagen er der afgang fra Esna til Kom Ombo. Vi besøger dobbelttemplet i Kom Ombo ved ankomst, hvor vi spadserer op til templet. Skibet sejler efterfølgende mod Aswan, som vi når sidst på aftenen. Nyd scenerierne langs Nilens bred under sejladsen og ikke mindst den smukke solnedgang undervejs. Overnatning i Aswan. Dag 5: Aswan Morgenmad, frokost og middag er inkluderet. Om morgenen er der udflugt til Philaetemplet, der ligger på en ø bag den gamle dæmning, det gamle granitbrud med den ufuldendte obelisk og den store Aswan-dæmning. Undervejs besøger vi et papyrusinstitut, hvor vi får forklaret, hvordan de gamle egyptere lavede papir af papyrusplanten. Vi er tilbage fra udflugten omkring frokosttid. Om eftermiddagen er der mulighed for at komme på ekstra udflugt til en nubisk landsby. Vi sejler gennem et naturskønt område med et livligt fugleliv. Resten af dagen er til fri disposition i Aswan, hvor skibet ligger natten over. Der er også mulighed for at komme på ekstra udflugt til det smukke Lyd- & Lysshow i Philaetemplet om aftenen. Dag 6: Abu Simbel – Edfu Morgenmad, frokost og middag er inkluderet. Tidlig morgen er der mulighed for en ekstra udflugt til Abu Simbel ca. 275 km syd for Aswan. Templerne med bl.a. de gigantiske statuer af Ramses II blev flyttet, da man i 1960’erne opførte Aswan-dæmningen, og de er nogle af de mest imponerende seværdigheder i Egypten. Der er også mulighed for ekstra udflugt til det nubiske museum i Aswan. Skibet sejler mod Edfu senere på eftermiddagen. Overnatning i Edfu. Dag 7: Esna – Luxor Morgenmad, frokost og middag er inkluderet. Om morgenen sejler vi mod Esna, hvor vi besøger det lille Esna-tempel før frokost. Skibet sejler igennem slusen ved Esna, og derefter fortsætter vi turen til Luxor, som vi når senere på eftermiddagen. Her er der mulighed for at komme på ekstra udflugt til Lyd- & Lysshow i Karnaktemplet om aftenen. Dag 8: Cairo Vi forlader Nilkrydstogtskibet og kører til lufthavnen i Luxor for at tage flyet til Cairo. Det er ikke altid, at rejselederen følger med til Cairo. Vel ankommet til Cairo kører vi direkte fra lufthavnen til Det egyptiske Museum med bl.a. den enorme udstilling fra Tutankhamons grav. Derefter spiser vi frokost og besøger Citadellet med bl.a. den store Alabastermoske. Aftenen er til fri disposition i Cairo. Dag 9 Dag to i Cairo er Pyramidedag, hvor vi besøger de berømte pyramider og sfinksen på Gizaplateauet. Efterfølgende spiser vi frokost på en hyggelig restaurant i udkanten af Cairo, før vi afslutter dagen og Cairo-programmet med Sakkara og verdens ældste pyramide – Djosers trinpyramide. Dag 10 Denne dag er til fri disposition i Cairo med mulighed for ekstra udflugt til det Koptiske Cairo, det Islamiske Cairo eller Alexandria. Dag 11-14: Rødehavet - Hurghada Indenrigsfly fra Cairo til Hurghada. De sidste feriedage tilbringes i den populære badeby Hurghada. Hurghada har i mange år været Rødehavets store og populære ferieby. Byen huser en masse forskellige hoteller i alle prislag, som møder ethvert ønske fra en moderne familie eller et par på ferie. Hurghada byder også på lange hvide sandstrande og et mildt klima, der gør byen egnet til badeferie året rundt. På udflugter fra Hurghada er det også muligt at besøge paradisøen Mahmya, som er en lille hvid perle i det turkise hav udenfor Hurghada. Herfra kan man snorkle og opleve livet under overfladen. Dag 15: Hjemrejse til Danmark Til København: Vi flyver direkte fra Hurghada til København (ca. 5 timer). Til Billund: Vi flyver direkte fra Hurghada til Billund (ca. 5 timer). Programmet er vejledende og man kommer til at se ovenstående, men udflugtsdagene kan. Programmet er med forbehold for ændringer, herunder kan det variere, hvor skibet ligger til kaj, samt hvilke dage de forskellige udflugter køres på. Bemærk venligst at der er dansktalende rejseleder på skibet og engelsktalende rejseleder i Cairo.


Undervognsbehandling | Au2hjul ApS - Professionel reparationer & service på biler og motorcykler\nAu2hjul er også dit lokale Tectyl Center i Randers\nKlimaforholdene i Danmark er hårde for vores biler. Det store saltforbrug på de danske veje i vinterhalvåret er optimalt for rust i bilerne. Undervognsbehandling af din bil er derfor en vigtig investering, hvis du ønsker at forlænge bilens levetid.\nHerunder kan du kort læse om vores services. Derudover har vi gjort det nemt for dig, så du kan booke tid i vores online kalender Har du spørgsmål, er du altid velkommen til at kontakte os via: kontakt@au2hjul.dk eller tlf. 8644 0044.\nFind prisen på lige netop din bil i vores online booking system.\nDu er altid velkommen til at kontakte os for at få information om din bil.\nBook tid til din næste undervognsbehandling og sikre din bil\nVi yder garanti op til 30 år. Du skal blot sørge for, at din bil behandles hvert andet år hos os (varevogne og gulpladebiler dog maks. 12 år). Book din næste tid allerede i dag. Klik på knappen herunder, hvorefter du ser vores online bookingsystem. Du skal bare udfylde informationerne og booke din ønskede tid.\nKlik her for at book tid


Mindfulness til børn | relationogretning.dk\nDen svære relation\nEnetimer i mindfulness\nMindfulness til grupper\nDer stilles krav som aldrig før til vores børn i skolen. Krav og forventninger til børnenes omstillingsparathed, evne til samarbejde, ydeevne og koncentration er i høj grad øget gennem årene. Mindfulness kan give en fokuseret pausetid for børnene, hvor de lader op gennem kontakt, leg og ro, samt udvikler sig individuelt og i grupper. Mindfulness virker fordrende for børn med uro i kroppen, giver mulighed for at være undersøgende i forhold til sig selv, skaber empati og forståelse i forhold til andre. Og bedst af alt, så er alle børn nærmest naturtalenter i forhold til mindfulness.\nEnkeltforløb og forløb á 3 gange\nJeg tilbyder mindfulnessoplevelser á 2 lektioners varighed til klasser i folkeskolen, enten som en engangsoplevelse, eller som serie af 3 gange. Tilbuddende henvender sig til 0.-10. kl.. Jeg arbejder med enkelte eller flere af følgende elementer og tilpasser forløbet til klassens behov ved forudgående dialog med klassens lærere.\nIndskoling: "Hvordan føles det at være i ro og være opmærksom samtidig - integration af gode vaner og kultur i klassen"\nAlle klasser: "Empati, maitri og samarbejde - en styrkelse af samvær og nærvær i klassen"\nUdskoling: "Åndedræt, afspændning og eksamen - et forløb til de ældste klasser".\nLærerkurser i mindfulness\nJeg tilbyder også lærerkurser med henblik på integration af mindfulness i hverdagen. Også her er der mulighed for, at skræddersy forløb til de enkelte gruppers behov. Kurserne foregår på skolerne og gerne i forbindelse med teammøder omkring klassetrinnet. Jeg mødes altid med klassen forud for lærernes kursus. Kurserne består af:\nMøde 1: Profil af klassen, afdækning af behov, teoretisk og praktisk introduktion af mindfulness til lærergruppen, samt introduktion af hjemmearbejdsopgaver til lærergruppen og en\nitalesættelse af en åben målsætning.\nMøde 2: Opfølgning på hjemmearbejdsopgaver\nog gennemgang af udvalgte mindfulnessøvelser til\nklassen. Introduktion af nye hjemmearbejdsopgaver\nog drøftelse af den åbne målsætning.\nMøde 3: Opfølgning på hjemmarbejdsopgaver og\nfeedback på mindfulnessøvelser. Evaluering af\nsamlede forløb, samt afsluttende besøg i klassen.\n"At være i Leas runde mindfulnesshænder er en fantastisk oplevelse!\nBørnene udtrykte begejstring og glæde over oplevelsen. Vi talte bagefter om den behagelige atmosfære undervisningen skabte i rummet, om den naturlige nedstigning fra bevægelse i rummet til ro og opmærksomhed både på sig selv og på hinanden. Stemme, udstråling, ro, overskud, empati og nærvær - vi var enige om, at Lea Mette Rasmussen mestrer det hele. Alle skoleklasser burde have mulighed for at være i Leas mindfulnesshænder ind imellem!"\n- Mille Lebech, klasselærer for 5v\nAddressRelation og retning Willemoesgade 52, kld. th. 2100 København Denmark


Uddannelsesudvalget - 20-12-2017 | fredericia.dk\nUddannelsesudvalget - 20-12-2017 (Referat)\nUddannelsesudvalget - 20-12-2017\nOnsdag, 20 december, 2017 - 17:00\nPunkt 40 Godkendelse af dagsorden\nBeslutning i Uddannelsesudvalget den 20-12-2017\nPunkt 41 Vilkår for studerende i Fredericia Kommune\nPr. 1. juli 2017 giver nye regler mulighed for, at studerende og elever ved de videregående uddannelser under projektorienterede forløb, ulønnede praktikforløb og andre ulønnede studieophold kan modtage en erkendtlighed i form af en økonomisk påskønnelse på op til 3.000 kroner om måneden før skat.\nUdvalget har, foranlediget af loven, ønsket en drøftelse af vilkår for studerende i Fredericia Kommune, samt et overblik over antallet af studerende.\nStuderende i Fredericia Kommune\nHvert år er et stort antal studerende, som led i deres uddannelse, i praktik i Fredericia Kommune.\nAntallet af studerende reguleres i høj grad af aftaler mellem kommunerne og Uddannelsesinstitutionerne, bl.a. gennem KKR.\nDe fleste studerende i Fredericia Kommune er i ulønnede praktikker, og modtager SU under deres praktikforløb. Nogle af de studerende er, jf. overenskomsterne på området, i lønnede praktikker, f.eks. er dele af de pædagogstuderendes praktik lønnet, ligesom journaliststuderende modtager løn under praktik.\nAntallet af studerende i Fredericia Kommune*\nFredericia Kommune 2017\nAntal studerende i ulønnet praktik\nDiverse på stabs- og fagafdelingsniveau\n* Antallene er behæftet med en vis usikkerhed, da de studerende pt. ikke indplaceres på en konsekvent måde i lønsystemet\nPraktikforløbenes længde kan svinge meget, f.eks. er fysioterapeuters første praktik på ½ uge, mens sygeplejerskers sidste praktik varer 20 uger. Der er altså store udsving i varighed og mange forskellige starttidspunkter.\nUdbetaling af erkendtlighed\nDe nye regler mulighed for, at studerende og elever ved de videregående uddannelser under projektorienterede forløb, ulønnede praktikforløb og andre ulønnede studieophold kan modtage en erkendtlighed i form af en økonomisk påskønnelse på op til 3.000 kroner om måneden før skat.\nDer er følgende krav som skal opfyldes for at der kan udbetales en erkendtlighed:\n· at den pågældende ikke indgår som arbejdskraft under opholdet i en offentlig eller privat virksomhed,\n· at den pågældende selv – eventuelt i samarbejde med uddannelsesinstitutionen – fastlægger rammerne for opholdet,\n· at der ikke er en instruktionsbeføjelse og dermed heller ikke et ansættelsesforhold, herunder ingen feriegodtgørelse,\n· at erkendtligheden ikke ydes som en på forhånd fastsat indkomst, som den pågældende i lighed med løn kan påregne at modtage,\n· at det er frivilligt for virksomheden, hvorvidt den vil give den pågældende en erkendtlighed, og\n· at beløbet ikke må være højere end svarende til op til 3.000 kr. om måneden.\nFredericia Kommune er hvert år praktiksted for et stort antal studerende. I 2017 var der f.eks. 67 sygeplejerskestuderende i praktik, og i 2018 stiger antallet til 75. Hvis alle sygeplejerskestuderende skulle modtage 3.000 kr. ville det for denne gruppe alene beløbe sig til 201.000 kroner for én måned.\nPraktiklængderne er meget forskellige. F.eks. er sygeplejerskestuderende i praktik i løbet af uddannelsen i hhv. 3, 7, 10 og 20 uger. Derfor vil mulige udbetalinger svinge meget henover året.\nPolitik og Kommunikation indstiller\nAt udvalget drøfter vilkår for studerende i Fredericia Kommune\nPunkt 42 Orientering om den nye forberedede grunduddannelse\nStabschef Charlotte Walkusch giver en status på den forberedende grunduddannelse på mødet.\nPunkt 43 Orientering om samarbejdet med Fredericia Produktionsskole\nNæstformand Inger Nielsen og stabschef Charlotte Walkusch orienterer om udviklingen i samarbejdet med Fredericia Produktionsskole.\nPunkt 44 Orientering om trepartsaftale\nRegeringen og arbejdsmarkedets parter har oktober 2017 indgået en trepartsaftale, som vedrører videre- og efteruddannelse af beskæftigede. Det er den tredje i rækken af trepartsaftaler, hvor de to tidligere aftaler berørte tilstrækkelig kvalificeret arbejdskraft, samt praktikpladser og arbejdsmarkedsintegration.\nSagen skal orientere Uddannelsesudvalget om aftalens indhold og skabe overblik med hovedvægt på den nyeste aftale.\nDe tre trepartsaftaler er; Trepartsaftale om voksen- og efteruddannelse (VEU) fra oktober 2017 (TREPART III), Trepartsaftale om tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft og praktikpladser fra august 2016 (TREPART II), samt Trepartsaftale om Arbejdsmarkedsintegration fra marts 2016 (TREPART I).\nHovedpunkterne i aftalerne er bl.a. praktikpladser til de erhvervsrettede uddannelser, arbejdsmarkedsuddannelser (AMU), enkeltfagsundervisning på grundskoleniveau (AVU og FVU) og gymnasialt niveau (HF) og ordblindeundervisning, samt flygtningeindsats på arbejdsmarkedsområdet.\nHerunder opridses nogle af aftalernes elementer, specifikt med Uddannelsesudvalget og Fredericia kommune for øje. Ønskes der mere information, er der indsat et lidt mere uddybende resume, samt faktaark for hver af aftalerne i bilagene.\nTrepartsaftale om voksen- og efteruddannelse (VEU) (Oktober 2017). TREPART III\nAftalen skal ruste medarbejdere til at følge med arbejdsmarkedets udvikling, holde Danmark konkurrencedygtigt og give Arbejdsgiverne adgang til kompetente medarbejdere.\nAftalen omhandler bl.a. sporskifte og forskellige muligheder for generel og erhvervsrettet opkvalificering af ufaglærte, samt faglærte. F.eks. fjernes deltagerbetaling på AMU-dansk og AMU-matematik, hvis det tages samtidig med et andet AMU-kursus. Samtidig udbygges kursuskataloget på den forberedende voksenundervisning (FVU) med FVU-digital og FVU-engelsk.\nUfaglærte og faglærte, der deltager i AMU-forløb, FVU-forløb eller ordblindeundervisning, kan fremadrettet få 100 % af den maksimale dagpengesats udbetalt, hvor det i dag er 80 %.\nEn praktikpladsbonus, som blev indført med TREPART II, sættes op til 25.000 kroner i 2018 fra 15.000 kroner i 2017. Den gælder, hvis man som virksomhed gør en yderligere indsats for at skabe praktikpladser, end man har gjort de forgangne tre år sammenlagt.\nTrepartsaftalen er i god overensstemmelse Fredericia Kommunes Uddannelsespolitik og samarbejdsaftale med LO og Business Fredericia.\nMed Trepart III er følgende vedtaget;\n· En praktikpladsbonus (fra Trepart II), der skal være med til at sikre at der ansættes flere elever, sættes op til 25.000 kroner pr. helårspraktikplads.\nKompetenceudvikling og et højere uddannelsesniveau\n· En ny omstillingsfond gør det muligt for virksomhederne at søge dækning for lønudgifter og deltagerbetaling til efteruddannelse af medarbejdere i nedslidningstruede brancher – listen over brancher er ikke offentliggjort endnu.\n· Særlige AMU-forløb skal dels kan give erfarne, ufaglærte hjemmehjælpere mulighed for et fagligt løft med henblik på at blive SOSU-hjælpere, dels give erfarne SOSU-hjælpere, mulighed for at blive SOSU-assistenter.\n· En pulje for opsøgende arbejde skal gøre grundskolekurserne i bl.a. dansk og regning mere synlige for medarbejdere.\n· For at motivere til mere efteruddannelse bliver kompensationen for løntab sat op fra 80 % til 100 % af højeste dagpengesats.\n· Deltagerbetaling fjernes på AMU-dansk og AMU-matematik, hvis det tages samtidig med et andet AMU-kursus.\n· Der oprettes to forløb, FVU-engelsk og FVU-digital, som målrettes ansatte, der har behov for styrkede færdigheder inden for it og engelsk for at varetage sit job.\ntrepartsaftale_dagsordenspunkt_-_bilag_4_faktaark_arbejdsmarkedsintegration.pdf.pdf 197.08 KB\ntrepartsaftale_dagsordenspunkt_-_bilag_3_faktaark_kvalificeret_arbejdskraft_og_praktikpladser.pdf.pdf 52.31 KB\ntrepartsaftale_dagsordenspunkt_-_bilag_2_faktaark_videre-_og_efteruddannelse.pdf.pdf 204.45 KB\nbilag_1_trepartsaftale_resume.pdf.pdf 425.25 KB\nPunkt 45 Eventuelt


Ny renterekord: Populært boliglån i højeste kurs nogensinde | Berlingske Business\nNy renterekord: Populært boliglån i højeste kurs nogensinde\nFredag d. 01. december 2017, kl. 14.40\nHvis man netop har købt en bolig, og er i gang med at hjemtage et fastforrentet to procent-lån med afdrag, er der god grund til at gnide sig i hænderne. Foto: Simon Skipper\nAldrig har det været så billigt som nu at optage et 30-årigt boliglån. Med en kurs på 99,93 kan boligkøbere få fingrene i det populære to procent-lån stort set uden kurstab, påpeger Nordeas boligøkonom.\nDet er rekordbilligt at optage et 30-årigt fastforrentet realkreditlån. Den lange rente er aldrig set lavere. Dermed kan boligejere, som er i gang med at hjemtage et to procent-lån, gøre det stort set uden kurstab, oplyser boligøkonom i Nordea Kredit.\n»Vi har netop udstedt nye 30-årige to procent-lån med afdrag i kurs 99,93. Det er den højeste kurs nogensinde, og dermed den laveste lange rente, vi nogensinde har haft i Danmark,« skriver Lise Nytoft Bergmann i en kommentar.\nHun understreger, at det er et rigtig godt tidspunkt at ramme rentemarkedet. Hvis man optager et fastforrentet to procent-lån med afdrag i dag, vil man få en hovedstol på 1.026.000 kroner og en månedlig ydelse efter skat på 3.610 kroner. Optog man et tilsbvarende lån for fire og en halv måned siden, da kursen var 96, lå den tilsvarende hovedstol på 1.069.000 kroner og ydelsen på 3.760 kroner.\n»Det betyder med andre ord, at det seneste halve års rentefald har reduceret hovedstolen med 43.000 kroner og den månedlige ydelse med 150 kroner,« skriver Lise Nytoft Bergmann.\nFor abonnenter Nationalbanken: Hårdere regler for boliglån vil gavne de unge\nMålt over hele lånets løbetid vil en boligkøber, der optager lånet i dag, samlet set skulle betale 1.329.000 kroner efter skat, mens beløbet for fire og en halv måned siden lød på 1.384.000 kroner - eller 56.000 kroner mere.\n»Eksisterende boligejere kan også glæde sig over rentefaldet, da det presse både boligpriser og antallet af handler op. Der er bare mere gang i markedet, når det er billigt og nemt at komme ind. Det kan give mere fart på boligmarkedet hen over vinteren, end det vi havde kunnet forvente under højere renter,« skriver boligøkonomen.\nLÆS MERE : Nykredit: Stadigt flere danskere venter stigende boligpriser\nDen ekstremt lave lange rente har desuden medført, at samtlig fire realkreditinstitutter nu har sat et fatsforrentet 30-årigt lån med afdrag til bare 1,5 procent frem på hylderne. Totalkredit var først på banen med at åbne det nye lån for præcis en uge siden. Tirsdag kom BRF Kredit med på vognen. Onsdag annoncerede Nordea Kredit sit lån, og i dag fulgte Realkredit Danmark trop som rosinen i pølseenden.\nFor abonnenter Nye lån med rekordlav fast rente breder sig\nRealkredit Danmark forventer, at lånet vil have en åbningskurs på i omegnen af kurs 95,25-95,75. Cheføkonom Christian Hilligsøe Heinig\nunderstreger derfor, at der i hvert fald til en begyndelse ikke er tale om et nyt drømmelån.\n»Selv om 1,5 procent-lånet i den seneste tid blandt andet er blevet kaldt for »drømmelånet« til boligejerne, så må det her og nu stadig finde sig i at blive fravalgt til fordel for to procent-lånet i forhold til vores anbefalinger,« skriver han i en kommentar og uddyber, at det dels skyldes mindre kursrisiko, og dels en bedre likviditet i to procent-lånet.\n»Rent ydelsesmæssigt er der over en 30-årig horisont nærmest heller ingen forskel mellem 1,5 procent-lånet og to procent-lånet ved de aktuelle renteniveauer. Den lavere rente på 1,5 procent-lånet modsvares af et større kurstab og dermed en større restgæld for låntager,« oplyser Christian Hilligsøe Heinig.\nFor abonnenter Boligejernes drømmelån rammer højeste kurs i næsten tre år\nLise Nytoft Bergmann påpeger, at rentefaldet også er glædeligt for de boligejere, der har et fastforrentet lån med en rente på tre procent eller derover, da »konverteringsmulighederne i øjeblikket er rigtigt gode, og de 30-årige 1,5 procent-obligationer hurtigt er blevet en overvejelse værd«.\nHun peger på centralbankernes store støtteopkøb i obligationsmarkederne for at holde de europæiske renter nede som den primære forklaring på den rekordlave lange rente.\nLÆS MERE : Nu vil Sverige stramme grebet om boligmarkedet endnu hårdere - selv om prisen falder\n»Når en stor investor som ECB (Den Europæiske Centralbank,red.) efterspørger kolossale mængder af obligationer, driver det prisen og dermed kursen op. Det er nu engang »manden med grisen, der bestemmer prisen«, og er der mange, der gerne vil købe, kan man tillade sig at tage en høj pris for sin vare. Det kommer danske boligejere til gode,« skriver Lise Nytoft Bergmann.\nNu vil Sverige stramme grebet om boligmarkedet endnu hårdere - selv om prisen falder\nNationalbanken: Hårdere regler for boliglån vil gavne de unge\nNye lån med rekordlav fast rente breder sig\nNykredit: Stadigt flere danskere venter stigende boligpriser


Rejer og grønne bønner i karry - Piskeriset på Eventyr\nFiled Under: asiatisk, opskrift, skaldyr\nTags: asiatisk, grønne bønner, karry, nudler, rejer\n6 thoughts on “Rejer og grønne bønner i karry”\nDet er dejligt, når man kan fikse noget selv om man mangler det halve:)\n11. august 2009 kl. 05:25\nVibeke – ja, og så er det så hyggeligt at stå og ekperimentere 🙂\n11. august 2009 kl. 06:16\nLige en ret efter mit hoved (som du nok kan regne ud…). Lidt bid må det have givet med 1 tsk sambal oelek + chili;) Men dejligt med noget bid!\nNej, et køleskab uden grøn og rød karrypasta går simpelthen ikke 🙂 Hvis man lige ser bort fra dine tigerrejer, synes jeg, det ser vildt lækkert ud!\nKarrypasta og kokosmælk på dåse er da guds gave til menneskene 😉\n11. august 2009 kl. 14:38\nHanne – ja, den varmede til sidst, men undervejs var den ikke så stærk – den friske chili var ikke så ondskabsfuld, som jeg ellers mistænkte den for, og derfor opgraderede jeg retten med sambal oelek, lige inden den kom på bordet 😉\n11. august 2009 kl. 14:40\nMadame – det er lige, hvad det er! Det er superlet at lave en hurtig og god wokret, hvis blot man har lidt karrypasta og en dåse kokosmælk – meget taknemmelige råvarer 🙂\nOg det kan du tro, jeg har haft! Se mit nyeste blogindlæg om lidt! 😀


Nyt! Du kommer til os for at finde anmeldelser – nu kan du booke dit hotel lige her på TripAdvisor. Hall des Sports anmeldelser, Cannes\nEuropa›Frankrig›Provence›Franske Riviera - Cote d'Azur›Cannes›Forslag til aktiviteter i Cannes› Hall des Sports\nNr. 36 af 37 Shopping i Cannes Gave- og specialbutikker, Shopping Oversigt Spørgsmål og svar Placering Mere Skriv en anmeldelse\nSlet Hall des Sports fra Gemte sider Du har tilføjet Hall des Sports til Gemte sider Synes du, at denne seværdighed passer til små børn?\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: 9, rue Hoche, 06400 Cannes, Frankrig Telefonnummer: 33-4-93-68-02-05 Forbedr denne registrering Tilføj billede Har du været her: Hall des Sports? Vær den første til at dele din oplevelse! Skriv en anmeldelse\nCannes, Franske Riviera - Cote d'Azur Alle aktiviteter i Cannes (172) Lignende aktiviteter i Cannes\nSe hoteller Sponsorerede links * Forville Market Nr. 6 af 92 aktiviteter i Cannes\n228 anmeldelser “Fransk marked når det er bedst og...”\nMaison Laduree Nr. 2 af 37 Shopping i Cannes\nCAVE RIVIERA CANNES Nr. 3 af 37 Shopping i Cannes\n1862 Wines & Spirits Nr. 4 af 37 Shopping i Cannes\nMarché Gambetta Nr. 5 af 37 Shopping i Cannes\nLes Caprices de Marilyn Nr. 6 af 37 Shopping i Cannes\nFullspot Nr. 7 af 37 Shopping i Cannes\nCannes English Books Nr. 8 af 37 Shopping i Cannes\nCeneri Nr. 9 af 37 Shopping i Cannes\nGalerie de Cannes Nr. 59 af 92 aktiviteter i Cannes\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Hall des Sports Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 209 anmeldelser Cannes Tourist Office\n534 anmeldelser Palais des Festivals et des Congrès of Cannes\n99 anmeldelser Star-Studded Floor\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 353 anmeldelser L'Epicurieux\n315 anmeldelser La Meissouniere\n469 anmeldelser Da Laura


Simon Talbot booking - Book Simon Talbot på tlf. 70 27 03 07\nDanmarks store comedy-darling\nStand up-komiker Simon Talbot er et af Danmarks helt store comedy-navne, hvor han med sin entusiasme og sprudlende fortælleglæde gang på gang har leveret solid underholdning til danskerne. Dette har han gjort med sine one-man-shows, ’Damp’ (2011), ’Talle Alene i Verden’ (2013) og ikke mindst det anmelderroste ’Mr. Copenhagen’ fra foråret 2016, hvor han optrådte for udsolgte sale over hele landet. Med det sidstnævnte show høstede Simon Talbot fem stjerner i BT. Senest har han været på turné med sit fjerde comedy-show i rækken med ’Make Denmark Great Again’, der er inspireret af sine oplevelser fra Los Angeles, hvor han boede i ét år.\nIntet er helligt for Simon Talbot, der underholder med historier fra sin hverdag om alt fra computerspil og sine for korte akillessener, til sin opvækst som Jehovas Vidne, sin stordrikkende irske far og meget andet. Simon Talbot er også kendt fra mange tv-programmer, bl.a. fra TV2 Zulu, hvor han har haft sit eget sketchshow ’Simon Talbots Sketch Show’.\nI dag er Simon Talbot også godt i gang med at få sig etableret i udlandet, hvor han på engelsk imponerer sit publikum og får en masse bifald. Simon har haft stor succes med at optræde på engelsk, og er derfor også et oplagt valg, hvis man ønsker et stand-up show på engelsk. Der er altså garanti for sublim underholdning, hvis Simon Talbot bliver en del af dit næste arrangement.


Den økonomiske verden vi befinder os i har konsekvenser for vores tanke- og handlemønstre, også i situationer hvor vi egentligt ikke føler at det vi foretager os, eller tænker på, indgår i en økonomisk sammenhæng. Den dominerende økonomiske model har konsekvenser for vores livssyn.\nIgennem de seneste århundreder er vi blevet oplært til at tænke stadig mere konkret ud fra en økonomisk model der tager udgangspunkt i måder hvorpå vi kan udnytte mangelfulde ressourcer bedst muligt til at producere værdifulde varer. Idéen om mangel er blevet den vigtigste faktor også for den måde vi fordeler de værdifulde varer på. Via udbud og efterspørgsel skabes en naturlig fordeling af de mangelfulde ressourcer og med (ny)neoklassisk økonomisk teori i spidsen beregnes mulighederne, såvel for den enkelte som for hele samfundet, for bedst at tackle den kapitalistiske markedsøkonomi.\nDe seneste 10 år har nogle andre incitamentstrukturer vist sig i dele af den industrialiserede verden. Efterhånden som mere og mere information er blevet digitaliseret; flere og flere mennesker er blevet forbundne af ét samlet netværk; Internettet; og større og større dele af arbejdskraften beskæftiges med at producere viden, er mangeløkonomien blevet erstattet med en overskuds ditto.\nPå Internettet er opstået en kultur, hvor det at give sin arbejdsindsats gratis væk er økonomisk holdbart. Disse nye incitamentstrukturer har mange aspekter, og har i takt med udbredelsen fået påhæftet mange forskellige navne. Men det vigtigste er at denne nye økonomi har potentiale til at ændre nogle af den økonomiske tænknings grunddogmer.\nDet er mulighederne i disse forandringer der vil blive undersøgt i dette speciale.\nSpørgsmålet om hvor vidt der er sket en samfundsmæssig forandring har optaget mange, og ganske ofte er endog meget store ord blevet brugt. En del er enige om at der er tale om en revolution der af omfang kan sammenlignes med tidligere forandringer, som overgangen fra jæger/samler kultur til agerbrug og igen fra agerbrug til industrisamfund.\nFuturisten Alvin Toffler brugte i 1980 betegnelsen "The Third Wave" om overgangen fra industrisamfund til hvad han kaldte informationsalderens samfund, eller slet og ret informationsrevolutionen. Brugen af bølgen som metafor skulle understrege at det var en langsomt fremadskridende, men stadig tiltagende forandring der var i gang, som en bølge der vokser sig større og større. Men han satte samtidig et tidspunkt for, hvornår denne tredje bølge for alvor begyndte at gøre sig gældende: Midt i 1950erne voksede gruppen af funktionærer (white color workers) og servicearbejdere sig større end den hidtil absolut største gruppe; arbejderstanden (blue color workers). Informationer blev vigtigere end industri. Politologen og historikeren Francis Fukuyama fastsætter overgangen, til det han kalder informationsalderen, til midten af 1960erne. Her tog deindustrialiseringen for alvor fat, og vareproduktionen fik en mindre fremtrædende rolle end den hidtil havde haft. Fukuyama mener at det medførte et sammenbrud indenfor de sociale værdier der havde gjort sig gældende i den industrielle tidsalder. Sociologen Manual Castells bruger begrebet informationalisme (informationalism) til at beskrive det samfund der har erstattet industrialismen. Hovedargumentet er at metoderne indenfor informationalismen simpelthen er bedre til at akkumulere rigdom og magt end metoderne indenfor industrialismen. Informationalismens paradigme har teknologisk karakter og det drives frem af de hjælpemidler som revolutionerne indenfor mikroelektronik og genetisk manipulation udgør. Castells fastsætter paradigmeskiftet, den informationsteknologiske revolution, til 1970'erne, men understreger som Toffler at det er en flydende proces. Nicolas Negroponte, arkitekt og grundlægger af Medialab på Massachusetts Institute of Technology, beskriver revolutionen som en overgang fra atomer til bits. Via digitaliseringen bliver en meget stor del af de varer som tidligere var fysiske, og altså bestod af atomer, nu til bits, der i informationssamfundet kan udveksles vha. informationsteknologi. Videnskabsjournalisten Tor Nørretranders har arbejdet videre med denne forståelse af forandringen, han beskriver det som at samfundsøkonomiske aktiviteter flytter sig fra materiel produktion (partikler) til kommunikation (bølger). Da bølgerne er globale og partiklerne lokale, mener Nørretranders at der bliver mulighed for en ny type samfund, hvor vi vha. bølgerne kan arbejde i hele verden, uden at vi behøver at flytte vores partikler. Vi kan altså leve i små nære samfund hvor partiklerne ikke flyttes så langt, i kraft af at vi kan bruge bølgerne til at være i kontakt og i et udvekslingsforhold med hele verden. Rolf Jensen, Institut for Fremtidsforskning, er enig med en del af de foregående om informationsamfundets opståen i '50erne, og '60erne, men tilføjer endnu et skift. Han mener informationssamfundet allerede nu er ved at afskaffe sig selv: "Dets formål er automatisering. At få maskinerne - computerne og skannerne til at overtage vort hjerne- og sansearbejde. Akkurat som det var industrisamfundets opgave at afskaffe vort muskelarbejde". I stedet opstår det han kalder "The dream society", den sidste samfundstype, idet produktionsteknologien ikke længere er relevant. I stedet handler det om at kunne fortælle den rette historie om det man vil sælge.\nMen der er også dem der modsiger beskrivelsen af at vi er gået fra ét samfundssystem til et andet. Sociologien Thomas Mathiesen beskriver i sin bog "Industrisamfund eller informationssamfund?" fra 1999 at det giver bedre mening at beholde termen industrisamfund på trods af forandringerne. Revolutionstesen kritiseres bl.a. ved inddragelse af de tidligere teoretikere der beskæftigede sig med forandringerne. Daniel Bell citeres for at: "Det etter-industrielle samfunn ... erstatter ikke det industrielle samfunn ... [D]e nye udvekslingstrekk legger seg over tidligere lag, visker ut noen trekk og fortetter samfunnsveven i sin helhet" (Mathiesen 99: 17). Endvidere argumenterer Mathiesen for at vi stadig lever en meget stor del af vores liv vha. maskiner (Mathiesen 99: 27); at vi langt fra er holdt op med industriel produktion som bygge- og anlægsvirksomhed (Mathiesen 99: 30); samt at informationssamfundet langt fra gælder for alle: OECD landene, der udgør 19 procent af verdens befolkning, står for 91procent af Internet-brugen (Mathiesen 99: 136). I stedet for den uhensigtsmæssige positive klang som begrebet informationssamfund, ifølge Mathiesen, har (Mathiesen 99: 21): (der gives indtryk af at magt og afmagt er ophævet i informationssamfundet (Mathiesen 99: 59)) skulle man hellere sige at vi er gået fra "den automatiserede fabrik" til "den virtuelle bedrift" (Mathiesen 99: 31); eller at vi har at gøre med et "interaktivt envejsmedium" (Mathiesen 99: 73-). Som et samlende begreb vælger Mathiesen: "det industrielle kontrolsamfund" (Mathiesen 99: 148).\nHvor første lag på vej mod specialets specifikke genstand, udgøres af diskussionen om en overordnet samfundsmæssig forandring, tages der i andet lag udgangspunkt i hvorledes forandringerne har påvirket økonomien.\nHer bevæger man sig ind i et felt der har bidragydere fra mange forskellige faggrupper fra management guruer til universitetsakademikere. Der er til tider en tendens til at de ord der bruges om det der sker næsten bliver vigtigere end forklaringen af hvad der sker. I hvert fald savner fantasien ikke noget når økonomien skal forklares, hvad enten der fokuseres på Internettets betydning: "Webonomics", "Cyberøkonomi"; på viden og information: "Brainforce economy", "Knowledge based economy", "Information economy"; eller på teknologien, digitaliseringen: "Digital economy" , "Weightless economy, "IT økonomi", "Computer økonomi". Atter andre fokuserer på netværkenes opståen: "The Connected Economy" "Network economy". Kun ganske få tager udgangspunkt i det problematiske ved overgangen: "Perpetual-innovation economy", "The new ruthless economy" og "digital capitalism"\nNavnene der vælges tegner et billede af hvad det er der har sat nye økonomiske strukturer på dagsordenen, men de ovennævnte har ikke som deres vigtigste formål at beskrive økonomien, den bliver berørt og navngivet som en del af forandringernes brede spektre. Den megen opmærksomhed økonomien får, kan derfor ses som et modefænomen, men samtidig som tegn på at der virkelig sker noget med økonomien når "kært barn får så mange navne".\nDe forskere der går mere i dybden med at forklare baggrunden for valget af et bestemt begreb, er der færre af. Fire begreber skal nævnes:\nMed begrebet "attention economy" fokuserer Michael Goldhaber på det forhold at der med digitaliseringen ikke længere er underskud af produkter på Internettet.\nDer er ikke forskel prismæssigt, på at lave ét digitalt produkt og på at lave 1000. Dette får konsekvenser for økonomien, fordi udmåling af værdi normalt sker ud fra det der er for lidt af. Når der ikke længere er for få varer, må man tage udgangspunkt i noget andet der er for lidt af: opmærksomhed. Derfor faldbydes alverdens digitale varer på Internettet uden opkrævning af penge, i et håb om at det vil tilføre producenten noget opmærksomhed. Denne opmærksomhed kan senere hen omsættes til profit i mere gængs forstand, eller som Tor Nørretranders udlægger det: opmærksomhed giver penge, men penge giver ikke længere nødvendigvis opmærksomhed (Nørretranders 97: 167).\nEt andet begreb er Rishab Ayer Ghoshs "Cooking Pot Market", der helt kort kan beskrives som en økonomisk model for handel ud fra gratis goder og service på Internettet. Her ses Internettet som "an implicit barter economy with asymmetric transactions" (Ghosh 98: 1). Med et billede fra arkaiske samfund, hvor man samledes om den store gryde over bålet, og hver især smed det i der var blevet indsamlet eller nedlagt i løbet af dagen, og på den måde alle fik et godt varieret måltid, forklarer Ghosh Internet-økonomien som den store gryde som alle samles om; giver til og tager fra, af egeninteresse (Ghosh 98). Men "The Cooking Pot Market" er en økonomi, der kan analyseres ud fra ganske almindelige økonomiske teorier: "The industrial economy was a society in action, where the theories [of] classical economics operated; the theories are not limited to such a society, so the change from one type of economy to another need have little impact on its economics" (Ghosh 97). De skal blot bruges på andre fænomener: "Theories of demand and supply remain powerful tools to make sense of economic interactions devoid of price, such as barter"(Ghosh 97).\nMed dette som baggrund tager Ghosh afstand fra begrebet "attention economy": Begrebet sætter fingeren på det der er lidt af på Internettet, men fokus flyttes fra at det stadig er de almindelige økonomiske incitamentstrukturer og modeller, der skal bruges ved en beskrivelse.\nUenigheden mellem Ghosh og Goldhaber, som de åbent har diskuteret i artikler til "First Monday", peger på et andet grundlæggende træk ved analysen af hvad der er sket med de økonomiske modeller efter Internettets fremkomst. Spørgsmålet om hvorvidt der er sket noget radikalt forandrende med økonomien (Goldhaber) eller om de økonomiske grunddogmer, på trods af forandringerne, består (Ghosh). Denne forskel kommer tydeligt til udtryk i forbindelse med det tredje, og nok mest kendte, begreb: "New economy". De fleste der har en mening om de økonomiske grundreglers indhold efter Internettets opkomst kan placeres efter hvorvidt de mener der er tale om en "ny økonomi" eller ej.\nÉn af begrebets varmeste fortalere, økonomen Michael Mandel, mener det kan spores tilbage til starten af 1980'erne, hvor det blev brugt lidt anderledes, nemlig om en økonomi drevet af servicevirksomhed frem for produktion. Betydningen ændrede sig, bl.a. da "Business Week", hvor Mandel selv skriver klummer, tog New Economy op i begyndelsen af 1990'erne til beskrivelsen af en hurtigt voksende økonomi, drevet af teknologi. Dvs. støt stigende produktivitet, lav inflation (Mandel 00: 154) og lav arbejdsløshed (Mandel 00: 14 og s. 40) på én og samme tid.\nMere konkret mener Mandel at ny økonomi skal defineres ud fra en særlig amerikansk finansierings model. Store mængder risikovillig kapital (venture kapital) var grundlaget for at de mange små idémagere, eller entreprenører som de ofte kaldes, kunne få finansieret de teknologi-projekter som senere er blevet til firmaer som Netscape og Microsoft m.fl. (Mandel 00: 18-).\nMandel sætter overgangen til den ny økonomi i USA til datoen 9. aug. 1995, dagen hvor Netscape, firmaet bag den første egentlige Internet-browser, gik på børsen (Mandel 00:14).\nDen ny økonomi kan ses som en fortsættelse af udviklingen igangsat i 1950'erne ved serviceøkonomiens gennembrud, men det radikalt nye er ifølge Mandel ikke mere end 6 år gammelt. Dette underbygges af at økonomi-begreberne nævnt ovenfor, næsten alle er fremlagt i slutningen af 90erne om tendenser der da lige var observeret.\nDen gruppe der går imod talen om en ny økonomi, har forskellige grunde dertil. Flere sætter spørgsmålstegn ved om informationsteknologien skabte så stor vækst i USA som Mandel og mange andre hævder. Kritikerne mener ikke der er økonomisk substans bag den voldsomme aktiestigning på den amerikanske teknologibørs Nasdaq. Argumenterne går på at årsagen er upræcise beregningsmetoder: f.eks. at der ikke tages højde for at der i dag arbejdes langt mere end før. Medtager man kun den formelle arbejdstid på f.eks. 7 timer om dagen, så vil alt det skjulte hjemmearbejde om aftenen mv. ligne en produktivitetsstigning. Endvidere kritiseres det at vækst næsten udelukkende bliver målt ud fra produktionen af IT-udstyr, hvor imod anvendelsen af det, ikke har skabt ret stor vækst. Der købes nye computere, men der laves det samme på dem. IBM har f.eks. analyseret sig frem til at et brev tidligere blev redigeret ca. 8 gange, hvorimod det i dag i gennemsnit redigeres 48 gange, uden resultatet er blevet afgørende bedre af det.\nSamtidig er en tilsvarende produktivitetsvækst ikke set i andre lande, selv om f.eks. IT-sektoren i lande som Sverige, Danmark, Australien og New Zealand (f.eks. målt på mængden af IT-udstyr og Internetadgang pr. indbygger) er større end USA's.\nMed det fjerde begreb "gaveøkonomi", eller "gift economy", når vi frem til dette speciales omdrejningspunkt.\nHer fokuseres som tidligere nævnt på det forhold at der på Internettet har været en kultur, helt fra starten, for at megen udveksling havde en gavelignende karakter. Ingen tog penge for det der blev lagt ud. Dette begreb giver et markant anderledes perspektiv på Internet-udveksling end de tidligere nævnte, idet der med begrebet gaveøkonomi tages udgangspunkt i overskud hvorimod samtlige tidligere nævnte teoretikere tager udgangspunkt i underskud, som i konventionel økonomisk teori. Dette gør en undersøgelse af begrebets muligheder relevant.\nDet er vigtigt at undersøge det nu, fordi meget tyder på at det gaveøkonomien tager udgangspunkt i, allerede er ved at forsvinde igen, nærmest inden vi har opdaget dets eksistens. Med markedskrafternes fortsatte kolonisering af Internettet vil de initiativer som en gaveøkonomisk analyse sætter fokus på måske meget snart være historie.\nTiden er blevet presset sammen i en sådan grad at fremtiden nærmest bliver historie inden den bliver nutid.\nMan kan sige at perspektivet på Internettet som et gaveøkonomisk fænomen bliver en ganske særlig slags samtidshistorie: at fastholde noget der har karakter af et snapshot; at indfange en kort historisk periode, for ikke at glemme de muligheder der her tegnedes.\nMed udgangspunkt i diskussionen om hvorvidt overgangen fra varebaseret industrisamfund til vidensbaseret digitaliseret netværkssamfund giver andre økonomiske spilleregler; med særlig fokus på mulighederne i en overskudsøkonomi frem for en underskudsøkonomi, og med blik for hvorfor Internettet kom til at udgøre en "gaveøkonomisk" struktur spørges der:\nHvad er denne gaveøkonomi på Internettet for noget, og hvad kan vi bruge den til?\n-dette såvel praktisk som teoretisk.\nDer arbejdes ud fra den antagelse at begreber kan have en praktisk betydning, en teoretisk betydning og en ideologisk betydning. Ofte fungerer begreber selvfølgelig som en sammensætning af disse, men ved forsøget på at skabe klarhed må virkeligheden opdeles.\nDen praktiske betydning har et begreb når det ikke er ladet med værdi, når det er mest neutralt. Når det "blot" bruges til at beskrive et fænomen i dets videst mulige betydning. Denne betydning ville være at finde i en opslagsbog. Denne betydning er udgangspunkt i kapitel 1.\nNår et begreb bruges i den teoretiske betydning bruges det som et filter hvor igennem verden forstås. De teorier begrebet rummer, tilfører synet på verden bestemte nuancer. Man kan sige at der graves et spadestik dybere end der blev gjort med den praktiske betydning. Der behøver ikke være enighed her, og det begrebet bruges til at beskrive, kan til tider hæve sig langt op over det praktiske og konkrete niveau i mere filosofiske forsøg på at beskrive den verden som begrebet genspejler på den ene eller anden måde. Den teoretiske betydning har som sit hovedformål at tilføre en tilbundsgående forståelse af et givet fænomen, at opfange flest mulige af fænomenets nuancer. Denne betydning er udgangspunkt i kapitel 2.\nMed den ideologiske betydning har begrebet en snæver og værdiladet betydning som er tæt knyttet til praksis. Denne betydning er på sin vis et valg af en position både indenfor den praktiske betydning og indenfor den teoretiske betydning, idet én af de mange praktisk betydninger smelter sammen med én af de mange teoretiske betydninger. Hvor den praktiske betydning hovedsaligt beskriver, og den teoretiske betydning hovedsaligt forklarer, da har den ideologiske betydning et handlingsorienteret præg. Denne betydning kommer mest til udtryk i kapitel 3.\nUd over tilgangen til analysen af hovedbegrebet; gaveøkonomi, må følgende begreber defineres:\nBegrebet økonomi har i dette speciale en dobbelt og lidt skizofren betydning.\nDels er det et relativt neutralt begreb der beskriver en bestemt tilgang til verden, den økonomiske, hvor det handler om produktion af varer, fordeling af varer og forbrug af varer. Her kan sættes forskellige ord foran, alt efter hvilken økonomi der er tale om: f.eks. markedsøkonomi eller planøkonomi, eller alt efter hvilken måde økonomien beskrives og forstås på: f.eks. liberalistisk økonomi eller politisk økonomi.\nMen begrebet økonomi er i dag samtidig knyttet til én bestemt skole af økonomisk tænkning: Den neoklassiske eller (ny)neoklassiske økonomiske teori, hvor der på mikro niveau tages udgangspunkt i de enkelte individer som nyttemaksimerende, målrationelle aktører, der ud fra en lige adgang til viden om markedet, handler med udgangspunkt i; dels at få mest ud af den arbejdsmængde vedkommende lægger for dagen; dels at få så stor en del af den samlede og altid knappe mængde ressourcer der samlet set er til rådighed. Det er det såkaldte "økonomiske menneske" (the economic man). Som det ses af navnet behøver økonomi ingen yderligere definition her. Begrebet er lig med en bestemt forståelse af økonomi.\nDenne dobbelttydighed betyder at økonomi nogen gange vil blive brugt som et overordnet bredt begreb (praktisk betydning) og andre gange som en (ny)neoklassisk forståelse af økonomi (ideologisk betydning). Når f.eks. "gaveøkonomi" vælges som begreb til beskrivelsen af udveksling over Internettet har økonomi den brede betydning (den praktiske betydning). Det er her begrebet gave der giver økonomien sin specielle betydning. Men når derimod økonomi står overfor gave som en modsætning, ligger det implicit at økonomi i dag får betydning af (ny)neoklassisk økonomisk tankegang.\nDette har at gøre med at dette speciale skriver sig ind i en ny bølge af kritik af "økonomien" som den fungerer i dag. Nogen kalder det kritik af "den økonomiske fornuft", nogen arbejder med kritik af det frie marked, nogen arbejder med "kritik af den økonomiske teori"; nogen kritiserer selve pengesystemet. Denne kritik-bølge kommer helt konkret og praktisk til udtryk i den voldsomme vækst i en organisation som f.eks. ATTAC.\nAlt dette gøres forskelligt og med mere eller mindre saglighed, men fælles er, at der arbejdes ud fra at der eksisterer et "økonomisk dogme" som det er muligt at skrive op imod. En "økonomi" som man, ved at komme med bud på andre "økonomier", kan kritisere. Den skizofrene brug af begrebet økonomi skal ses i denne sammenhæng.\nI dette speciale bruges begrebet hacker ikke om de der gør noget ulovligt, som at bryde ind i andres computere for at udtage vigtige oplysninger eller efterlade sig virus. De skal derimod benævnes crackere, og de har en helt anden kultur.\nHer bruges hacker i ordets oprindelige betydning, og sådan som det bruges af hackerne selv: om mennesker der er dybt optaget af programmering og det at dele viden med andre. Filosoffen Pekka Himanen går så langt som til at definere hacker mere bredt: som noget alle kan være, der brænder for det de laver, også de der ikke arbejder med computere.\nKultur skal forstås som modsætning til struktur, som en overordnet betegnelse for fænomener der hovedsageligt kan beskrives ud fra menneskelig interaktion, menneskelig handlen. Dér hvor menneskelig aktivitet kan vurderes til at have større indvirkning på omgivelser, på strukturen, end omvendt. Dette stammer bl.a. fra begrebets oprindelige betydning ”cultura”; at dyrke, passe, pleje, forædle og bearbejde (D.S.D.B. b.11.side 368). Ved at gøre noget på en bestemt måde kan man påvirke sin omverden og samtidig få et tilhørsforhold til den gruppe af mennesker man deler kultur med. Hartvig Frischs: "Kultur er vaner" (D.S.D.B. b. 11 side 368) bruges her kun til at understrege at der skal være tale om en tradition om end af nok så kort varighed før det kaldes en kultur. Men en vane er det ikke, idet det mere er noget man foretager sig uden at tænke over det.\nDet er vigtigt at understrege at dette speciale er tænkt og udført udfra en tværvidenskabelig indfaldsvinkel. Roskilde Universitets Center har specialiseret sig i at uddanne kandidater med tværvidenskabeligheden som faglig profil. Det er dette speciale et produkt af, og derfor skal det læses som sådan. Det historiefaglige og det socialvidenskabelige indgår som vigtige elementer i en undersøgelse der kræver at der gås på tværs.\nInternettet udgør infrastrukturen for al netværksbaseret kommunikation, der er tilsluttet det verdensomspændende netværk af netværk, uanset om der er tale om lukkede netværk :Intranet, extranet, elektronisk post eller -telefoni, nyhedsgrupper eller browser-baseret informationsindhentning via World Wide Web gennem f.eks. "Internet Explorer" eller "Netscape".\nI dette speciale er det derfor forsøgt undgået at bruge specielle navne om del-elementer på Internettet som f.eks.: "Web’en" eller "WWW", da langt de fleste i dag ikke skelner konsistent mellem "nettet", "Internettet" og "web'en", og ofte tror at man f.eks. også tjekker e-mail på web'en. Derfor er det sikrest, og nemmest, at benytte den betegnelse, der favner det hele: Internettet.\nNogen går skridtet videre og insisterer på at det skal hedde "Internet" f.eks. "gå på Internet” for at understrege at der er tale om et sted man tager til, men det ses sjældent og vil ikke blive brugt her.\nI kapitel 1 vil gaveøkonomiens meget brede spænd mellem gavegivning som mål i sig selv og til gavegivning alene for økonomisk vinding blive beskrevet. Endvidere vil den mest udbredte beskrivelse af baggrunden for at Internettet blev en gaveudvekslingsstruktur blive kritisk gennemgået.\nI kapitel 2 vil gaveøkonomien blive set i et teoretisk perspektiv. Her tages der helt konkret udgangspunkt i de der bruger begrebet "gaveøkonomi" til at beskrive udvekslingen på Internettet. Deltagerne i denne gruppe sættes i forhold til hinanden internt, og i forhold til andre perspektiver på Internettets nye og anderledes økonomiske strukturer. Teorierne samles til en overordnet "gaveteori".\nI kapitel 3 vil gaveøkonomien blive set ud fra eksempler på hvordan der endnu holdes fast i en radikal form for gaveøkonomi i praksis. Eksempler vil blive fremlagt og analyseret vha. den overordnede "gaveteori", udviklet i kapitel 2.\n Alvin Toffler "The Third Wave", Bantam Books, 1980. Allain Tourraine, i 1969, og Daniel Bell, i 1973 har gjort opmærksom på dette, de kaldte det overgangen til "Det postindustrielle samfund": Daniel Bell "The Coming of the Postindustrial Society", New York, Basic Books, 1973, Alain Touraine "La société postindustrielle" Paris, Denoel, 1969. Endvidere beskrev Peter Drucker i 1969 fremkomsten af: "knowledge workers" i bogen "The Age of Discontinuity: Guidelines to Our Changing Society", og i 1961 fremkomsten af en ny teknologisk revolution i "Technology and Culture (vol. 2, no. 4 1961 s. 348). Mht. fodnoter bruges i indledning og kap. 1 "Oxford-metoden" (fuldt annoteret), mens der i resten bruges "Harvard-metoden" (f.eks. Toffler 80).\n Francis Fukuyama "The Great Disruption", Penguin Books, 1999.\n Manuel Castells' Epilog i Pekka Himanen "The Hacker Ethic and the Spirit of the Information Age", London, Secher and Warburg, 2001 og Manuel Castells "The Network Society", Massachusetts, Blackwell Publishers, 1996, s. 49.\n Nicolas Negroponte "Det digitale liv", Århus, Klim, 1996 .\n Tor Nørretranders "Stedet som ikke er", DK, Aschehoug, 1997.\n Rolf Jensen 99: "The Dream Society", Viby J, Jyllandspostens Erhvervsbøger, 1999, s. 35.\n Daniel Bell og Alain Touraine.\n Evan Schwartz "Webonomics – Nine Essential Principles for Growing Your Business on the www", Broadway Books, 1997.\n Christer Sturmark "Det hele menneske – it, Internettet og den nye renæssance", DK, Fremad, 1997.\n Alvin og Heidi Tofler "Creating a New Civilization", Atlanta, Turner Publishing Inc., 1995.\n Peter F. Drucker "Post Capitalist Society", Butterworth Heinemann 1993.\n Nærliggende betegnelse i forbindelse med informationstermen. Bruges af mange: Shapiro og Varian bruger dette begreb sammen med senere som "network economy" og "attention economy" i deres bestseller: "Information Rules – a Strategic Guide to the Network Economy", Harvard Business School Publishing, 1998. Endvidere bruges det af Fukuyama 99 og Jensen 99. Men det nævnes også af flere som et dårligt begreb, fordi information netop ikke er en mangelvare i dag, men en overflodsresource (Peter Busch "Guide til Buzz Words i den nye økonomi", København, Børsen, 2001; samt i projektet: "Gør en forskel der gør en forskel ... ": http://www.create.dk/hotel/create.nsf/d8c83eeb427286d9c12569f00078e571/372eb2724b1eb655c12569f0007909e2?OpenDocument http://www.borsensforlag.dk/bog.php?id=83 (årstal oplyses ikke) og Ghosh 97).\n Don Tapscott "The Digital Economy – Promise and Peril in the Age of Networked Intelligence", USA, McGraw Hill, 1995.\n Rifkin 00: 30.\n Dagbladet Information "IT-økonomiens bagside", "Fyringssæson", 10.05.01 – 2. sektion.\n Dagbladet Information "IT-økonomiens bagside", "Fyringssæson" ,10.05.01 – 2. sektion.\n Rifkin 00: 18.\n Michael Lindholm og Kim Møller "Slip danskerne løs – Danmark efter informationssamfundet", Børsen, 1998. Her gennemgås hvad netværkstanken betyder for Danmark. Endvidere Jan van Dijk "The Network Society – Social Aspects of New Media", London, SAGE Publications, 1999 .\n Brugt af den økonomiske historiker Tessa Morris – Suzuki om det forhold at mængden af produkter og service, der bliver produceret er langt større end den mængde det er muligt at konsumere, og at det derfor til stadighed nødvendiggør nytænkning fra producenterne, for at få folk til at vælge lige netop deres produkter frem for andres. Det betyder at antallet af nye produkter på markedet eksploderer: firmaet "Gillette" f.eks., har ca. hvert 5. år skiftet 40 procent af deres produktsortiment ud med helt nyudviklede produkter (Schiller 99: 123, 157 og note 71).\n Skrevet i anmeldelse om det forhold at procentdelen af børn der lever i fattigdom i 1998 i USA var 20,5 procent eller 14,5 millioner, hvor imod den i 1969 var nede på 14 procent. Simon Head (Schiller 00: 207 og note 9).\n Nobelprisvinder i økonomi Herbert Simon har måske som den første beskrevet denne idé: "A wealth of information creates a poverty of attention" (Shapiro og Varian 98) også Richard A. Landham "The Economics of Attention", 1996, http://sunsite.berkeley.edu/ARL/Proceedings/124/ps2econ.html. Bard og Söderqvist 00 og Nørretranders 97 bruger dette begreb som beskrivelse af en økonomisk forandring. Nørretranders med direkte henvisning til Goldhaber.\n "Peer-reviewed journal on the internet": www.firstmonday.dk.\n Af andre kan nævnes Kevin Kelly der såvel i artikelform som i bogform har beskrevet 10-12 principper vedrørende hvordan den nye økonomi forandrer: f.eks. "law of connection", law of plentitude", "law of tipping points" (Kelly 1997) og i artiklen: "New Rules for the New Economy", http://www.wired.com/wired/archive/5.09/newrules.html Wired Magazine 5. sept. 1997) (Kevin Kelly "New Rules for the New Economy" 1998, Fourth Estate, London). Endvidere kan nævnes Ugebrevet Mandag Morgen, med artikelserien: "Ny økonomi": http://www.mm.dk/ugebrevet/ugebrev_tema_new_econ.htm.\n Mandel henviser til bogen: "Services: The New Economy" fra 1981 (Mandel 00:153). "The Coming Internet Depression" kap. 2, s. 153, note 1.\n "Built around the high-tech revolution and globalization, the New Economy seemed partially immune from the ills that plagued the old industrial economy, just as the industrial economy was partially immune from the vagaries of the harvest. A computerized and networked supply chain allowed the real-time monitoring of inventories, so production never got too far ahead of sales. The combination of soaring productivity and intense competition, at home and abroad, kept inflation in check despite low unemployment rates. That meant that instead of acting aggressively to slow the economy, the Federal Reserve Board could afford to let growth role. In February 2000, the expansion that started in March 1991 became the longest period of uninterrupted growth in US history" (Mandel 00:3).\n Økonom Karsten Vahlgren (afdelingsdirektør i BG-Bank) og journalist Marcus Rubin, New York, til Danmarks Radio program 1: "Markedspladsen" 14.12.00. Anthony Giddens taler om to diametralt modsatte standpunkter i forhold til den globale økonomi: "radikale" og "skeptikere" (Giddens 99:14-). Bard & Söderqvist beskriver de to grupper, som hhv. "ekstatiske" og "tvivlere" (Bard & Söderqvist 00:24). Når det især er økonomer der findes i skeptiker-gruppen, f. eks. Paul Krugman, Robert J. Gordon, Robert Samuelson (Mandel 00: 96), kan man få den tanke at det hænger sammen med at de økonomiske grunddogmer, der bruges til beregninger og lignende, ses som universelle; gældende for alle samfund til alle tider.\n "Se f.eks. Poul Samuelsons definition af økonomi i en udbredt grundbog i økonomi i USA: [The study of how societies use scarce resources to produce valuable commodities and distribute them among different people” (Poul A. Samuelson og William D. Norhaus, 1995. Economics 15. udg., New York, McGraw-Hill) (Ghosh 98: 4) (Goldhaber 97: 2) [vær opmærksom på at sidehenvisninger henviser til udprintning af html dokument. Der kan derfor forekomme variationer i forhold til andre udprintninger]. Og en udbredt grundbog i Europa: "Economics is all around you. It is all around you. It is about how society deals with the problem of scarcity". (David Begg "Economics", UK, McGraw-Hill, 2000 ).\n Flere forfattere har indenfor de sidste år fokuseret på vareliggørelsen af Internettet. Jeremy Rifkin udgav i år 2000 bogen "The Age of Access". Her fremlægges skiftet som en overgang fra salg af produkter, til salg af proces eller support. Rifkins tese er at man, især i det amerikanske samfund som privatperson, eller forbruger, får mindre og mindre mulighed for at eje produkter, for i stedet kun at have adgang til produkter, eller snarere til de goder, produkterne giver. Når der ikke længere er tale om en afsluttet handel, hvorefter forbrugeren, via sin ejendomsret, kan gøre med genstanden hvad han eller hun vil, er den enkelte langt mere knyttet til markedets krav end tidligere. Adgangen, til det der før ejedes, kan nu igen og igen blive taget op til forhandling som ved et abonnement eller en leasingkontrakt.\n "Technological progress ... has allowed for an almost complete time-space convergence in the world, pitching the administrative unity within economic organizations and nation-states to a higher degree than ever before." (D. G. Janelle, "Central place development in a time-space framework", Professional geographer 20, 1968. Citeret i Slevin 00: 13). "We are in the epoch of simultaneity: we are in the epoch of juxtaposition, the epoch of the near and far, of the side-by-side, of the dispersed. We are at a moment, I believe, when our experience of the world is less that of a long life developing through time than that of a network that connects points and intersects with its own skein." (Michel Foucault. 1986. "of other spaces." Diacritics 16: 22 - 27 Citeret i Abbate 93: 1). "After three thousand years of specialist explosion and of increasing specialism and alienation in the technological extensions of our bodies, our world has become compressional by dramatic reversal. As electrically contracted, the globe is no more than a village." (Marshall Mcluhan, Understanding Media: The Extensions of Man (New York, Mcgraw-Hill, 1964. p.5. Citeret i Slevin 00: 13).\n Karsten Fenger Grøn og Jens Erik Kristensen (red.) "Kritik af den økonomiske fornuft" Kbh., Hans Reitzels Forlag, 2001. En tværfaglig tekstsamling hvor økonomiske forståelsesrammer og handlingsrationaler diskuteres af politologer, idéhistorikere, økonomer og en teolog. Som der står i forordet er grundtanken " ... at økonomi [læg mærke til at begrebet står alene] bag komplekse og organisationsteoretiske strategier og nationaløkonomiske ligninger rummer et bestemt menneske- og samfundssyn og handler om vores alles dagligdag" (s. 9).\n Cecilie Banke (red.) "Du glade verden – en debatbog om ny økonomi og ny politisk dagsorden", Informations Forlag, 2001. Baggrunden for denne bog; Dagbladet Informations "Forum for systemdebat; luftskibet", er en række konferencer, hvori jeg selv har deltaget i flere. Heri har problemerne vedrørende frisættelsen af økonomien i en global verden på flere niveauer været et udgangspunkt: "Vi er enige om noget afgørende. Om at det frie marked ikke rækker til. Om at det – end skønt effektivt – er brutalt og uden moralsk fundament. (Kap. 9: http://www.luftskibet.dk/Hovedsider/Kap9.html).\n Karsten Lauersen "Økonomi og moral – 5 essays", Kbh., Handelshøjskolens Forlag, 1997. Heri argumenteres for at den økonomiske teori har udviklet sig til en "pseudo eksakt videnskab", fordi de aksiomer, selvindlysende forudsætninger, som er økonomiens grundlag, lægger for meget vægt på at mennesker er egoistiske og rationelle. Som der står på bagflappen: "I denne bog drages økonomiens [Bemærk at økonomi står alene] forudsætninger og metode i tvivl".\n Bernard A. Lietaer "Das Geld der Zukunft – über die destruktive Wirkung des existierende Geldsystems und die Entwicklung von Komplementärwährungen", Germany, Rigman, 1999. Både her og på Internettet (en del af hans artikler er tilgængelige på http://www.transaction.net) argumenteres der for at pengesystemet i dag kun behøver at opfylde 2 funktioner: at fungere som et standardmål for sammenligning af forskellige varer; og som et middel der gør udveksling nemmere end f.eks. tuskhandel. I dag derimod bruges penge til at opmagasinere værdi og til at spekulere i profit (Lietaer påstår at 95 procent af de transaktioner der gøres i verden er motiverede af spekulation). Lietaer gør op med de to sidste funktioner, bl.a. ved at give et bud på andre pengesystemer, f.eks. Local Currencies. Også Ole Thyssen "Iagttagelse og blindhed", Kbh., Handelshøjskolen Forlag, 2000, tager udgangspunkt i pengesystemets og pengenes negative indvirkning på mennesket, og giver bud på alternative fremtidsbilleder.\n ”The use of ”hacker” to mean ”securitybreaker” is a confusion on the part of the mass media. We hackers refuse to recognize that meaning, and continue using the word to mean, ”someone who loves to program and enjoys to be clever about it”. Richard Stallman: http://www.fsf.org/gnu/thegnuproject.html. "It was ... around  that serious cracking episodes were first covered in the mainstream press -- and journalists began to misapply the term "hacker" to refer to computer vandals, an abuse which sadly continues to this day" (Raymond 92). I hackernes "jargon fil” defineres det som folk der programmerer entusiastisk (http://tuxedo.org/~esr/jargon). Grünbaum henviser til ordspillet: "en der hakker i tasterne" (Grünbaum 99: 22). Begrebet blev ifølge Grossman første gang beskrevet i bogen "Hackers: Heroes of the\nComputer Revolution", af Steven Levy i 1984 (Grossman 01: 202, note 3).\n "... Journalister kan være hackere, drejebogsforfattere kan være hackere. Man skal bare foretage sig noget, der ikke udelukkende er rutine - noget der kan give et personligt præg. Måske får man penge for det, måske ikke" (Dagbladet Information "Når arbejde og inspiration går sammen", 31.05.01.).


Ole.Tange.dk - Kære Jens. - Åbent brev til Jens Winther Moberg, Microsoft.\nKære Jens. - Åbent brev til Jens Winther Moberg, Microsoft.\nCa. 912 ord.\nAf Ole Tange, Linux-Kurser.dk\nDet var med både glæde og stolthed at jeg læste dit brev i Computerworld d. 3. oktober. Det er herligt at se, at du ikke står tilbage som en forknyt gammel mand, men at du følger med tiden og - lige som resten af IT-branchen - kaster dig over Open Source, for at undersøge dets muligheder.\nDet er også rart at se, at du har forstået enkelte pointer ved Open Source - det kræver nemlig både tid og indsigt for at forstå Open Sources væsen. Det er derfor også forståeligt, at du ikke har forstået alle pointerne, men jeg skal prøve at gøre nogle af dem lettere at forstå her.\nDen vigtigste pointe ved Open Source er ikke prisen, men friheden. Derfor kaldes Open Source software da også for fri software.\nEn af frihederne er retten til at kopiere softwaren. Det er denne frihed, der gør at man kan hente fri software fra Internettet helt gratis. Og at man må installere på mere end een maskine eller forære en kopi til ens venner; stadig uden at skulle betale for det.\nEn anden frihed er retten til at ændre i programmet. De fleste vil ikke udnytte denne frihed, men den er vigtig, for derved åbnes mulighed for at skrædersy systemet på vilkårlige måder. Det kunne f.eks. være oversættelse af programmet til islandsk.\nNår man første gang bliver præsenteret for frihederne, tænker man uvilkårligt: "Hvor kommer pengene fra?"\nSom privatperson er man jo lykkelig over, at man ikke skal til at betale samme beløb for software, som man lige har betalt for sin nye computer. Alternativet med piratkopier er jo ikke en holdbar løsning i længden.\nSom virksomhed er situationen - som du så rigtigt skriver - en anden. Her er udgiften til software en mindre del af hele regnestykket. Og det er netop _her_ pengene er.\nSupport, kursusvirksomhed, programmering, konsulenthjælp og ASP er blot nogle få af de muligheder, der er for indtjening.\nSupporten kommer til at foregå i fri konkurrence. Der er altså ingen, der har en fortrinsstilling blot fordi de har et monopol. I den konkurrence er der plads til såvel små som store. F.eks. er IBM en af de store spillere, der supporterer Linux 100%.\nProgrammøren kan tjene sine penge på flere måder. Hvis programmøren laver programmer til en kunde eller til internt brug (det gør langt de fleste), så er han jo i forvejen betalt. Men han kan opnå et bedre program, hvis andre får en kopi og hjælper ham med at rette fejl og udvide programmet. Det var præcis det, Linus Torvalds gjorde med Linux.\nProgrammeringen af StarOffice er et eksempel på et produkt, som financieres af et firma (Sun), der gerne vil sælge hardware. De gør det ikke for vore blå øjnes skyld, men fordi de forretningsmæssigt kan se, at der derved vil blive brug for mere af deres hardware.\nMicrosoft Internet Explorer er ikke fri software, men er dog også gratis, og til trods for det, tror jeg ikke programmørerne af MSIE går sultne i seng. Og Microsoft har sikkert en grund til at give MSIE væk, men det ved du sikkert meget mere om end jeg gør.\nApplication Service Providing (ASP) har potentiale for at blive et stort marked, og ASP kan ligesågodt foregå med fri software som med ufri software. Men tror du ikke den fri software bliver en smule billigere at leje?\nFor al software gælder, at producenten i videst muligt omfang fraskriver sig al ansvar. Det gælder hvadenten man læser Microsofts eller fri softwares licensbetingelser. Man kan simpelthen ikke holde producenten ansvarlig og dermed sagsøge ham.\nMen fordi man får kildeteksten til fri software, har man mulighed for selv at rette fejl - eller måske ansætte en programmør til det. Man er derfor ikke på herrens mark, hvis producenten pludselig nægter at lave opdateringer og sælge disse. Et eksempel kunne være MS-Office til Alpha-platformen, som man ikke kan købe og som der heller ikke kommer nye versioner af.\nUdskiftningen kan foregå langsomt på en kontrolleret måde uden stress. Man kunne starte med serverne. Som du jo selv skriver benyttes Open Source idag specielt til servere, der står gemt i et baglokale uden at de ansatte kommer i kontakt med den. Da alt kan fjernstyres og da den ikke skal rebootes en gang i ugen, så er der netop ikke behov for denne kontakt.\nKører man allerede Linux, så behøver man ikke være nervøs for, at man skal indlægge div. service-packs og hotfixes, som man ikke kan afinstallere igen. Man kan stille og roligt opgradere programmerne. Og hvis den nye version ikke virker tilfredstillende, nedgraderer man blot igen. Altså ikke noget med geninstallation af hele maskinen.\nEfter fremkomsten af Mac'en er brugerinterfaces til computere kommet til at ligne hinanden mere og mere. Mange almindelige brugere vil nok end ikke bemærke om de den ene dag bruger MS-Office og den næste Star-Office.\nJeg håber du hermed er blevet lidt mere oplyst om, hvordan mekanismerne for fri software virker. Men da jeg er tekniker, kan du måske have behov for uddybende læsning . Hvis der stadig er noget, du ikke forstår, så er du velkommen til at komme til et arrangement i SSLUG, hvor du gratis kan komme og få svar på dine spørgsmål.\n Katedralen og basaren http://www.laisen.dk/opensource/cathedral-bazaar.html\nSidst ændret Sun Apr 21 17:21:56 2002