576 besøgende online\nHende fra Åbenrå - del I\nIndsendt 13-09-2007 0 kommentarerForfatter: knægt33\nDet er en ganske almindelig fredag, dvs. jeg har lige fået sommerferie og glæder mig til at holde 14 dages ferie, hvor jeg bare skal køre rundt i Danmark og besøge venner og familie. Mens jeg står og pakker en taske ringer min mobil, det er hende. Et par dage tidligere var jeg faldet over en ny profil på Scor, hvor en ung pige på 18 søgte en ældre erfaren fyr... Jeg havde svaret og vi skrev sam... Læs hele novellen\nIndsendt 12-09-2007 0 kommentarerForfatter: gerdis\nPige 19 søger fast sexpartner. Jeg har længe været inde på sexdating.dk for at finde mig en fast sexpartner, som var helt efter mine frække tanker. En der kunne passe min stramme fisse. Men det var svært, havde prøvet nogle forskellige mænd, men der var aldrig en hvor man bare tænkte wow noget super godt sex jeg fik mig der! Lige til den dag HAN skrev til mig. Vi skrev meget sammen et stykke tid o... Læs hele novellen\nIndsendt 17-08-2007 0 kommentarerForfatter: wingmanz\nEfter længere tid på Scor.dk uden egentligt at have oplevet det helt vilde, sad jeg en fredag aften og kiggede rundt i de forskellige chat rooms. Jeg havde som så mange tidligere fredage ikke regnet med at finde noget særligt. Efter at have været logget på i en lille time, dumpede der pludselig et brev ind i min indbakke. Det var fra en profil, hvor kvinden af sin elsker havde fået besked på at fi... Læs hele novellen\nFætre plus mig.\nIndsendt 22-07-2007 0 kommentarerForfatter: PrinsessenSimone\nVi havde chattet i nogle timer, på scor.dk. Først faldt jeg over hans krop. Hans mørke hud, muskuløse krop, og utrolig smukke ansigt. Der var noget vildt over ham. Noget dragene. Vi snakkede om alt muligt. Men mest om sex. Om at han gerne ville mødes med mig, og lege. Tanken tændte mig enormt. Det var en varm sommerdag, da jeg åbnede endnu en mail fra ham. "Hej frække. Jeg er alene hjemme ... Læs hele novellen\nIndsendt 24-06-2007 0 kommentarerForfatter: Exdream\nJeg vil fortælle om en virkelig fræk oplevelse jeg havde for et stykke tid siden. Men først lidt om mig selv; Jeg er en pige på 18 år, som hedder Marie. Jeg er 168 cm. Høj og vejer 48 kg. 75B er min BH størrelse. Der er mange, der syntes jeg ser ret godt ud, og jeg er faktisk også tilfreds med mig selv. Nå, men det var altså en fredag aften, og jeg sad bare hjemme i min lejlighed og kedede mig ... Læs hele novellen\nOrgasmen, de skulle have oplevet\nIndsendt 05-06-2007 0 kommentarerForfatter: cøn\nHun stod og trippede ude foran hans hoveddør. Det var efterhånden lang tid siden at hun havde set ham. Hele hendes krop længtes efter ham. Efter hans berøring. Hun tog sig sammen og ringede på, den automatiske autoritet i hans stemme over samtaleanlægget fik hele hendes krop til at sitre. Trapperne op til hans lejlighed virkede længere end normalt, hendes hjerte sprang nogle slag over, da hun ... Læs hele novellen\nIndsendt 03-06-2007 0 kommentarerForfatter: rutchebanen\nVi sad en aften og snakkede om at det kunne være spændende at have en 3. person med i sengen. vi blev enige om at få fat i en ekstra fyr, da Martin længe havde haft fantasier om at sutte og blive kneppet af en stor pik... Der gik ikke mange minutter inden vi var logget ind på ofir. Der gik ikke lang tid inden der tikkede en besked ind fra en fyr, som vækkede vores interesse... Han var 24, ha... Læs hele novellen\nEn vildt fræk chat\nIndsendt 17-05-2007 0 kommentarerForfatter: esles\ne siger: jeg smelter.... B siger: smiler kærligt e siger: får kilder i maven B siger: tager min hånd ned til din mave må mærke.. om det kan mærkes udenpå.. griner lidt e siger: ja kan mærke det … må lige løsne lidt B siger: Mmmm … venter… løsn hvad du har lyst til min skat e siger: presset er for stort … så B siger: så... kigger på dig e siger: det hjalp … kig ikke ned B siger: ... Læs hele novellen\nIndsendt 14-05-2007 0 kommentarerForfatter: Krøllern\nTja, hvad kan jeg sige, jeg er en biseksuel pige på 20, der altid har haft en eller anden fantasi om at det kunne være lækkert at være 3 om sex, men troede aldrig det ville blive til mere end det, men jeg blev godt og grundig forbavset... Jeg havde en profil på Scor.dk en kort overgang, syntes altid jeg skulle hører fra oldgamle mænd på 50, og det blev jeg egentlig halvtræt af, så jeg havde bes... Læs hele novellen\nTo profiler mødes\nIndsendt 05-05-2007 0 kommentarerForfatter: stor21hm\nSommeren er på vej og jeg kan mærke den varme luft strømme ind af det åbne vindue. Jeg sidder i bilen med musikken på fuldt drøn og sommerfugle i maven. Jeg skal endelig møde den mand jeg gennem længere tid har skrevet med. Har set flere billeder af ham med er alligevel spændt på hvordan han ser ud. Jeg er snart fremme og jeg kan mærke at jeg er ved at blive en smugle nervøs. Kan vi snakke sammen ... Læs hele novellen\nIndsendt 15-04-2007 0 kommentarerForfatter: Debet\nDe have lært hinanden at kende på scor. Han reklamerede på sin profil om at han kunne give massage, så de havde aftalt at de ville lege at han var massør, som skulle massere hende på fuldstændigt samme vis som i enhver sportsklub. Dog, måske ikke helt fuldstændigt. Så de gik hurtigt op i hendes soveværelse. Hun forsvandt ind i badeværelset og kom tilbage med et stort badehåndklæde omkring kropp... Læs hele novellen\nIndsendt 08-03-2007 0 kommentarerForfatter: Unknown\nEfter vores aftale på scor.... . hvor du ukendte mand skulle komme hjem til mig *smf* Jeg ligger alene hjemme på min sofa, kun iført en lille fræk top Det eneste lys i min stuen, er de to levende, der står tændt på bordet! Min hoveddør står på klem, for jeg ved, du er på vej! Mens jeg mærker spændningen kilde i maven, hører jeg det rumsterer ude ved døren. jeg hører, du lukker hoveddøren,... Læs hele novellen\nIndsendt 08-03-2007 0 kommentarerForfatter: Vindens Herre\nHun var høflig, veltalende, afmålt og meget tilbageholdende! Summen af disse kvaliteter overskyggede de vage beskrivelser der lå i profilen, samt et close-up foto der vidnede om distance og en let naturlig tilbageholdenhed! Afstanden var som fra Skagen til Gedser... intet at frygte, men der lå en spænding og hvilede over dialogen... en usagt forventning... en liderlighed der var dårlig skjult o... Læs hele novellen\nMed scor.dk i byen\nIndsendt 07-03-2007 0 kommentarerForfatter: naughty_me\nJeg havde længe skrevet med en sød fyr på scor. Han hed Michael og boede ikke så langt fra mig. Vi aftalte at mødes i byen en dag. Jeg skulle have en lårkort rød kjole på, og han skulle komme med en rose. Vi fandt hinanden til sidst og begyndte at snakke over en drinks. Vi blev hurtigt enige om, at vi havde meget til fælles, og han var nu os rimelig lækker. Vi besluttede at gå hjem til ham og f... Læs hele novellen\nEn kedelig aften alene ...\nIndsendt 28-02-2007 0 kommentarerForfatter: mizzstar\nDet var fredag aften og jeg havde afslået tilbuddet om at tage med tøserne i byen, fordi jeg var træt efter en hård uge på universitetet. Min kæreste var samtidig ude at rejse, så var helt alene i verden. Klokken 23 stoppede mit fjernsyn med at sende interessant tv, så jeg prøvede at lægge mig til at sove. Men den eksisterende træthed begyndte langsomt at kede mig enormt og jeg tændte computeren, ... Læs hele novellen\nGloryhole i indre København\nIndsendt 20-02-2007 0 kommentarerForfatter: Hedonisten-Kbh\nHistorien her skete for et par år siden, da jeg stadig førte mit vilde single liv. En sen aften foran computeren havde gjort mig godt tændt, og jeg surfede på Scor halvt sulten og halvt dovent. Lige indtil jeg altså faldt over en ganske særlig profil med en sindssygt antændende tekst. Et par i midten af København havde gang i et gloryhole; noget jeg aldrig havde prøvet før. Ideen var, at man s... Læs hele novellen\nCamilla & Søren [part 1]\nIndsendt 22-01-2007 0 kommentarerForfatter: NaughtyFairy\nDet var efterhånden ved at være længe siden at Camilla have haft en kæreste, hvilket også betød at det var længe siden hun havde fået sex. Hun var nemlig ikke typen, som gik i seng med fyre hun ikke var kærester med. Hun var nu også en flot pige, og burde ikke have problemer med at finde sig en kæreste. Langt mørkt hår, store brune øjne, slank med store faste bryster og en stram lille glat mis. Pr... Læs hele novellen\nMødet med den ældre mand.\nIndsendt 06-01-2007 0 kommentarerForfatter: Debs\nJeg var kun 18 år, da jeg oprettede profil på scor.dk. Fyrene på min alder sagde mig ikke noget, og hver gang jeg mødte en ældre fyr, kunne jeg ikke lade være med at tænke på, hvor dejligt det ville være at blive taget af ham. Bare tanken om at mærke en mands store hænder overalt på min krop, tændte mig. Så en dag oprettede jeg en profil og skrev jeg var 18. Jeg fik rigtig mange breve, faktisk så ... Læs hele novellen\nIndsendt 01-01-2007 0 kommentarerForfatter: kurtbo\nAfsnit 4 Morten. Dag 3 formiddag. Lise sov hos Birgit i Birgits dobbeltseng. Hun drømte at nogen legede med hendes fisse. Lise prøvede at fastholde drømmen, men vågnede op. Lise havde en hånd på Birgits bryst, hun havde Birgits ene lår mellem sine ben og trykkede fissen mod låret. Birgit lå med hænderne bag nakken og smilede til hende. ”Våde drømme?” Lise svarede ved at trykke fissen hårder... Læs hele novellen\nIndsendt 30-12-2006 0 kommentarerForfatter: badeanden\nDen var eftehånden blevet sent på aftenen, hun sad derhjemme og kedede sig. Hun besluttede sig for at hoppe en tur på chatten, bare sådan for at se om der var gang i den... Egentlig var chatten ret død den dag, men pludselig dukkede der en privat besked op på skærmen. Som sædvanlig tjekkede hun lige profilen ud før hun egentlig læste besked: "Hey smukke. damn du ser godt ud på cam". han så nu ege... Læs hele novellen


HK: Virksomheder skal tage bedre hånd om det grå guld | Berlingske Business\nSøndag d. 04. oktober 2015, kl. 12.36\nVirksomhederne skal gøre en større indsats for at fastholde seniormedarbejderne, lyder det fra HK/Privat. Samfundet har i høj grad brug for de ældres hænder og erfaringer.\nPolitikere og topchefer fra erhvervslivet priser »det grå guld« i skåltalerne. Men det kniber tilsyneladende med at sætte handling bag ordene og værne om seniormedarbejderne ude på arbejdspladserne.\nEn undersøgelse, som Epinion har foretaget blandt 1.200 medlemmer af HK/Privat, viser, at kun godt hver tredje - 36 procent - oplever, at der bliver taget hensyn til medarbejdere over 60 år på deres arbejdsplads.\nDet ærgrer fagforeningens næstformand, Marianne Vind.\n»Inden for de næste fem år - og rigtig meget inden for de næste ti år - kommer vi til at mangle arbejdskraft. Derfor bør vi gøre, hvad vi kan, for at den gruppe, der er på vej til pensionsalderen, bliver et år eller to længere på arbejdsmarkedet. Vi har brug for væksten, og den skabes af gode og kvalificerede medarbejdere,« siger hun.\nLÆS MERE : Seniorer køber de største ejerlejligheder\nMarianne Vind mener, at alle arbejdsgivere bør tage en samtale med medarbejdere, der nærmer sig de 60. Samtalerne skal afklare, om den enkelte medarbejder fortsat føler sig klar til at arbejde på fuld tid eller har behov for at drosle lidt ned på arbejdstiden.\nDet vil efter hendes vurdering kunne få mange seniorer til at blive længere på arbejdsmarkedet - til gavn for både virksomheden, hvor de arbejder, men også for samfundet som helhed.\nMen det er vel ingen naturlov, at bare fordi man fylder 60, så har man behov for særlige arbejdsvilkår?\n»Nej, slet ikke. Jeg kender masser af 62-65-årige, der arbejder fuldt ud på lige vilkår med yngre kolleger. Men der er også bare nogen, der ikke kan klare det længere,« siger næstformanden.\n»Der er også børnefamilier, hvor der er travlt derhjemme, og man måske har brug for at drosle lidt ned. Vi er forskellige steder i livet alle samen. Vi ved bare, at der er nogen, der ville være blevet et år eller to længere på arbejdsmarkedet, hvis de kunne have fået lidt bedre vilkår,« siger Marianne Vind.\nHos arbejdsgiverne er der forståelse for ønsket fra HK/Privat om i højere grad at imødekomme særlige behov hos seniorerne. Det sker også allerede i vidt omfang, påpeger Rikke B. Ørum, underdirektør og chef for HR og arbejdsmiljø i Dansk Erhverv.\n»Ude på arbejdspladserne forsøger mange virksomheder og ledere at tage de individuelle hensyn, der er mulige. Der kan være særlige hensyn til seniorer, der ønsker at gå ned i tid eller fleksibel arbejdstid. I det omfang det er muligt at imødekomme det, vil man gøre det lige som man vil gøre det over for en børnefamilie,« siger Rikke B. Ørum.\nKun hver tredje af HK/Privats medlemmer svarer, at der tages særlige hensyn til de +60-årige. Får det ikke dig til at rynke øjenbrynene?\n»Det er jo ikke alle seniorer, der ønsker særlig hensyntagen, bare fordi de er fyldt 60. Vi har ekstremt mange velkvalificerede og arbejdsomme seniorer, som ikke vil have behov eller ønske om ændrede arbejdsvilkår. Lad det komme op i de enkelte tilfælde, hvor behovet er, og tag det op i den enkelte virksomhed og diskuter det,« lyder rådet fra Rikke B. Ørum.\nDet grå guld brager ind på arbejdsmarkedet


Er du en af de 22 % af unge, der ikke har styr på forsikringerne?\nLæs mere og bestil din studieforsikring\n22 % af unge i alderen 16-30 år føler ikke, de har styr på deres forsikring, eller hvordan de er dækket. Det viser en undersøgelse, som YouGov i juli 2019 har lavet for Privatsikring. Se her, hvorfor det kan betale sig at have den rigtige dækning, og hvilke konsekvenser det kan have, hvis du som ung ikke er forsikret ordentligt.\nNår værelset hos forældrene skiftes ud med egen adresse, er det ikke kun nye møbler, navneskilt til døren og indkøb, du skal forholde dig til. Det er er også vigtigt at få styr på, hvordan du er forsikret.\nMange unge ved ikke, hvordan de er forsikret\n”Når du flytter hjemmefra, stopper dine forældres forsikring typisk med at dække dig. Det ved de fleste unge godt. Men alligevel svarer næsten hver fjerde mellem 16 og 30 år i vores undersøgelse, at de ikke har styr på forsikringen, eller hvordan de er dækket,” siger Cecilie Gantzel Vilsund, forsikringsekspert hos Privatsikring.\nDen nye undersøgelse viser også, at 12 % af de unge, som ikke bor hos deres forældre eller værge, ikke har egne forsikringer. Til trods for, at de er klar over, at de ikke har nogen forsikring, der dækker dem.\n”De unge synes typisk, at forsikringerne er dyre, og de ved ikke, hvor vigtige de er. De tænker tit, at deres ting ikke er ret meget værd, og at det derfor ikke er nødvendigt at være forsikret. Vi oplever ofte, at de bliver meget overraskede, når vi regner ud, hvad deres mobil, computer, tøj og resterende ejendele koster til sammen,” fortæller Cecilie.\nHvor galt kan det gå uden forsikringer?\n”Der findes et hav af forsikringer, men de færreste unge svømmer i penge. Det kan derfor være en god idé at nøjes med de mest basale forsikringer. Jeg synes, at du altid bør have en indboforsikring og en ulykkesforsikring. Rejser du uden for Danmark, er det også en god idé med en rejseforsikring. Har du disse forsikringer, kan du oftest få betalt dine udgifter, hvis der sker noget med dig selv eller dine ting. Så kan det ikke gå helt galt,” siger Cecilie.\nIndboforsikring dækker dine ting\n”Indboforsikringen dækker dine ting, som fx mobiltelefon, tøj, møbler, bøger og så videre, hvis de fx bliver stjålet eller ødelagt af hærværk eller en brand. Det kan fx være, at en indbrudstyv stjæler din taske med din computer og mobiltelefon – og det er rigtig mange penge, du skal skaffe, hvis du selv skal købe det hele igen. Og så indeholder indboforsikringen også en ansvarsforsikring, som dækker, hvis du kommer til at ødelægge andres ting eller er skyld i, at andre kommer til skade.”\nUlykkesforsikring dækker dig\n”Ulykkesforsikringen hjælper dig, hvis du selv kommer til skade – fx hvis du falder på din cykel på vej til undervisning og får slået nogle tænder ud. Her betaler forsikringen for de mange besøg hos tandlægen.”\n”Dyrker du sport, er det også en god ide at være dækket her. Hvis du nu kommer til skade med dit knæ på skituren eller falder af en hest og får en skade i ryggen, kan du få erstatning med en ulykkesforsikring,” udtaler Cecilie.\n”Mit bedste råd til unge er at bruge et par minutter på at undersøge, hvordan de er dækket. Bor du hjemme, skal du tjekke op på, om dine forældres forsikringer stadig dækker dig. Det er nemlig forskelligt fra selskab til selskab, hvor længe hjemmeboende børn er dækket. Bor du ude, kan du også godt være dækket af dine forældres indboforsikring. Hos Privatsikring er udeboende børn, dækket til de er 21 år, hvis de bor alene eller med fx en kammerat. Men sådan er det ikke hos alle forsikringsselskaber, så tjek op på det,” siger Cecilie.\n”Det er nemmest og hurtigst at bestille et tilbud på forsikringer online – vælg fx ét fra dine forældres forsikringsselskab og så et alternativ eller to. Du kan så sammenligne tilbuddene og finde det, der passer dig bedst.”\nCecilie opfordrer til både at se på pris og dækning, når du vælger forsikringer. Hun peger specifikt på, at man som ung mange steder kan få en studieforsikring:\n”Er du ikke dækket af dine forældres forsikringer, tilbyder mange selskaber en særlig studieforsikring eller ungdomsforsikring, som er billigere end de almindelige forsikringer. Her køber du tit en samlet forsikringspakke, der dækker det mest nødvendige. Det er også tilfældet i Privatsikring,” siger Cecilie, der anbefaler denne løsning, da den er overskuelig, og prisen er god.\nÉn samlet forsikringspakke\n”Du skal dog opmærksom på dækningerne, hvis du vælger en studieforsikring. Vi ser selskaber, der udbyder en mere skrabet udgave af deres forsikringer i studiepakkerne for at gøre dem billige. Men det kan i værste tilfælde betyde, at du i nogle situationer vil være dårligere eller slet ikke dækket. I Privatsikring har vi lagt vægt på dækningerne og har fx inkluderet en verdensrejsedækning i vores studieforsikring. Det betyder, at de studerende er ordentligt dækket på studiet, i fritiden og på rejser,” siger Cecilie.\nOm Privatsikrings YouGov-undersøgelse\nUndersøgelsen er gennemført af analyseinstituttet YouGov, som har spurgt 1.000 repræsentativt udvalgte danskere i juli 2019 i aldersgruppen 16-30 år.\nHos Privatsikring kan du få en studieforsikring med indboforsikring, ulykkesforsikring og verdensrejsedækning for 629 kr. i kvartalet inklusive alle afgifter og gebyrer.\nLæs mere om vores studieforsikring\nForsikringer, du altid bør have\nStuderende?Få én samlet forsikringspakke til en studievenlig pris.\nIndbo + ulykke + rejse = 629 kr. i kvartalet.


Aqua Maris - Tuberkulose January\nAquamaris næsespray: brugsanvisning\nAqua Maris Spray er et moderne lægemiddel, der fugter næseslimhinden. Lægemidlet ordineres til voksne og børn fra 1 år gammel både ved kroniske og akutte sygdomme i bihuler, næse og nasopharynx samt efter operationer, der er udført på næsen..\nLægemiddelproducent: farmaceutisk selskab Jadran Galenski Laboratorij, Kroatien.\nDet aktive stof i stoffet er havvand fra Adriaterhavet. Vand er rig på salt og sporstoffer. 100 ml af opløsningen indeholder 30 ml medicinsk havvand, herunder:\nMg 2+ mere end 350 mg / l;\nNa + mere end 2500 mg / l;\nSÅ4 2 - mere end 600 mg / l;\nCa 2+ mere end 80 mg / l;\nHCO3 - mere end 30 mg / l;\nCl - mere end 5500 mg / l.\nDe resterende 70 ml optages af et hjælpestof - oprenset vand.\nAqua Maris Spray findes i form af en opløsning til nasal brug. Opløsningen er farveløs og lugtfri. Frigivelsen af medikamentet udføres i mørke glasflasker på 30 ml, emballagen inkluderer også en doseringsindretning, et sprøjtehoved og en beskyttelseskappe. Sættet er pakket i en papkasse..\nAqua Maris Spray hjælper med at fugte næseslimhinden, det renser bihulerne og hjælper med at reducere betændelse.\nAqua Maris Spray påføres nasalt. Den terapeutiske virkning af lægemidlet af naturlig oprindelse skyldes de yderst effektive egenskaber af komponenterne, der er en del af sammensætningen. Steriliseret havvand er i en isoton tilstand, hvilket hjælper med at bevare den normale fysiologiske tilstand af næseslimhinden.\nAqua Maris næsespray fortynder slim og normaliserer sin produktion i gnagecellerne i næseslimhinden. Hvert mikroelement inkluderet i kompositionen udfører særlige funktioner:\nstærk og zink bidrager til produktionen af antistoffer, sporstoffer stimulerer lokal cellulær immunitet;\ncalcium- og magnesiumioner forbedrer funktionen af det cilierede epitel;\njod og natriumchlorid udviser antiseptiske egenskaber og fremskynder arbejdet med gabeceller i epitelet.\nAqua Maris spray skyller og fjerner indendørs og udendørs støv, allergener og hæmper fra næseslimhinden. På grund af denne egenskab ved havvand reduceres inflammatoriske processer af lokal oprindelse. Lægemidlet udviser antiseptiske egenskaber, det bidrager til blødgøring af skorpen og udskillelsen af affaldsprodukter fra mikroorganismer. Havvand øger den terapeutiske virkning af andre lægemidler og reducerer risikoen for spredning af infektioner markant..\nAqua Maris Spray farmakokinetikdata er ikke tilgængelige.\nDette lægemiddel i form af en næsespray er ordineret i sådanne tilfælde:\nmed sygdomme i næsen, nasopharynx og bihuler ved både akut og kronisk art;\ntil bekæmpelse af allergisk rhinitis, især hos kvinder under graviditet og amning;\ntil forebyggelse og behandling af sygdomme i efteråret-vinterperioden, som er ledsaget af inflammatoriske processer i næsehulen;\nrygere og arbejdstagere i varme butikker;\ntør næse, som kan forekomme i værelser med centralvarme eller aircondition. Det skal også anvendes i et tørt eller hårdt klima eller under arbejde i støvede rum..\nNæsespray Aqua Maris anbefales ikke til brug:\nhvis der er en øget følsomhed eller intolerance over for en hvilken som helst komponent i lægemidlet;\nmed næseblødninger, der forekommer hyppigt;\nhvis neoplasmer er til stede i næsehulen;\ni tilfælde, hvor passagerne i næsen ikke er fuldt overkommelige;\nFør den første brug af sprøjten er det nødvendigt at foretage 2 enkelt injektioner i luften for at udligne trykket inde i flasken. Det skal huskes, at forstøveren i dette præparat kun fungerer i lodret position..\nAqua Maris-spray påføres intranasalt eller i den ydre del af den auditive kød, men kun med specielle dyser. Voksne og børn over 2 år er ordineret til 1 eller 2 spray i hver af næsevejene. Voksne anbefales at udføre proceduren 4 gange om dagen, og der kan gøres mere. Børn i alderen 1-7 år udfører proceduren 2-3 gange om dagen. Børn i alderen 7-16 år må sprøjte 2-4 gange om dagen.\nEfter hver brug skal sprøjtepistolen aftørres med en fugtig klud og derefter tæt lukkes.\nAt bruge spray spray Aqua Maris er tilladt for gravide og ammende kvinder kun efter forudgående konsultation med en specialist og hans aftale.\nHvis Aqua Maris skal kombineres med et andet nasalt præparat, skal intervallet mellem brug være mindst 15 minutter.\nLægemidlet bruges kun i en lodret position.\nIfølge undersøgelser og forbrugerkommentarer kan næsespray Aqua Maris forårsage allergiske reaktioner, men i meget sjældne tilfælde.\nDer er ingen tilfælde af overdosering.\nInteraktion med andre lægemidler blev ikke bemærket. Men pausen mellem doserne af andre nasale præparater skal være mindst 15 minutter.\nAqua Maris i form af en næsespray skal opbevares væk fra børns adgang. Opbevaringstemperatur må ikke overstige + 25 ° C.\nHoldbarheden på Aqua Maris næsespray er 3 år..\nOpløsningen er steril, og derfor skal sprayen åbnes efter 45 dage efter åbning af flasken.\nAnaloger næsespray Aqua Maris:\nHumer spray, dråber;\nBut-salt spray, dråber;\nAqua Maris spray næseflaske 30 ml. - 300 rubler.\nVarm øl til forkølelse og hoste: hvordan laver man mad? Anmeldelser\nAcne i ansigtet med stafylokokker


Udenlandsk bryllups-boom på rådhuset i Helsingør | TV 2 Lorry\nForår og sommer er højsæson for vielser. Og i Helsingør er der netop i denne periode sket en nærmest eksplosiv stigning i antallet af udenlandske vielser.\n07. aug 2015, kl. 05:09\nEt hurtigt voksende udenlandsk publikum synes, at Helsingør er det ideelle sted at blive gift. Det internationale bryllups-boom underbygges af friske tal fra Helsingør Kommune. Og selv om der er langt op til antallet af internationale vielser som dét, Ærø kan præstere på over to tusinde udenlandske vielser årligt, så tyder alt på, at Helsingør er på vej til en ny niche for bryllups-turisme.\nMens der sidste år i perioden fra maj til juli var fire udenlandske par, der på rådhuset i Helsingør skrev under på, at de vil følge hinanden gennem »tykt og tyndt resten af livet«, så har 22 par fra udlandet i samme periode i år sagt ja til hinanden på rådhuset. Dertil kommer de vielser, der foregår uden for højsæson-tidspunktet.\nDet er dog ikke kun udlændinge, der strømmer til Helsingør for at blive viet. Generelt stiger antallet af indgåede ægteskaber i kommunen. Mens det samlede antal vielser lå på 45 sidste år fra maj til juli, så er der i år 61 par, der er blevet gift i løbet af sommermånederne.\nHelsingør Kommune har for et par år siden indgået en aftale med det tyske vielsesbureau Heirat in Dänemark. Den ene part i mange af de udenlandske vielser er ofte tysker, mens den anden part kan komme fra mange forskellige lande, blandt andet Thailand, Australien, Sydamerika, Kasakhstan, Phillipinerne, Kina og USA.\nHelsingør Kommune har ikke opstillet et mål for, hvor meget bryllupsturismen skal udvikle sig og hvilket antal vielser man vil tilstræbe på årsbasis.\n- Vi har ønsket at se sommersæsonen an, inden vi udarbejder en strategi og handleplan for yderligere udenlandske vielser, siger Pernille Madsen, centerchef i Center for borgerservice, it og digitalisering i Helsingør Kommune.\nLÆS OGSÅ: Benedikte Kiær er gravid - får borgmesterbarn i januar\n- Vi vil udarbejde mål for 2016-2017 og har en forventning om, at vi kan medvirke til et yderligere bryllups-boom i Helsingør. Bryllupsturismen er en gevinst for byen og for erhvervslivet, siger Pernille Madsen, der tror, at der er yderligere potentiale, især efter de første erfaringer på området nu er høstet.\n- Vi har været temmelig principfaste med samlivserklæringer. Erklæringerne skal påvise, at parrene ikke allerede er gift eller bundet til en ægtefælle i hjemlandet. Og vi gør fortsat alt for at sikre, at vores udenlandske vielser er af kærlighed og ikke af andre årsager.


Lønlig Iblandt Os De Går – Teater Fantast\nOm Teater Fantast\n'Lønlig Iblandt Os De Går', et moderne juleeventyr om to hjemløse, der fejrer jul i en baggård.\nDet er juleaften. Lige inden julemiddagen. En forfrossen narkoman tripper af julelængsel mellem skraldespandene og overrasker en alkoholiseret posedame, der har søgt tilflugt fra julen. De to hjemløse er begge sat udenfor julen med al dens familiehygge, gaveræs og overflod af mad. De har beskidt tøj på og sår på sjælen. Kan håbets mirakel og julefreden indfinde sig i den fattigste afkrog i en baggård på Vesterbro?\nForestillingens dialog er bygget op udelukkende af linjer fra julesalme- og sange og tager fat i temaerne næstekærlighed og traditioner.\nLønlig Iblandt Os De Går havde premiere i 2010.\nJul, som de fleste ikke kender den. Oplev er et moderne og socialrealistisk juleeventyr om julesangene, som vi så let kan få i den gale hals.\n” … som en moderne juleberetning – opfattede jeg stykket. I de 60 minutter stykket varede formåede de to unge skuespillere, at holde publikums opmærksomhed tændt hvert et sekund … imponerende, at både skuespiller og teaterstykke kan bære citater fra ende til anden uden at blive fjernt og få karakter af opremsning.”\n– Asser Skude, sognepræst og formand for “Gjaestebud”, læs hele anmeldelsen på Udenfor.dk.\n“Skuespillerne er virkelige dygtige, skræmmende – gode. Et stykke, der fortæller om hvordan det er at være hjemløs, uden der bliver lagt op til at man skal have ondt af dem, hvilket jeg havde frygtet.”\n– Kulturkongen, 4 stjerner, læs hele anmeldelsen på Kulturkongen.dk.\n“Det er et genialt træk at dekonstruere julens sange og lade julens absolutte tabere fremføre dem på en ny og overraskende måde. Pludseligt giver sætningen ‘jeg så julemanden kysse mor’ en hel anden mening, når den kobles med MC Einars ‘kontant eller på konto?’…”\n– Folkeskolen, læs hele anmeldelsen på folkeskolen.dk.\nManuskript: Teater Fantast\nPå scenen: Ditte Ylva Olsen og Stine Q. Pagh\nLyddesign: Caspar Haarløv\nInstruktørassistent: Billie Joy Alexander\nScenografi: Louise Luise Midtgaard og Teater Fantast\nLysdesign: Turpin Djurhuus\nHørespil: Johannes Lassen, Line Bruun, Jon Lange, Mads M. Nielsen, Ditte Ylva Olsen, Stine Q. Pagh, Inga Andersen Haarløv og Eddie Hemsley Skat-Rørdam.\nKirkens Korshær, Krist Kirken, Givrum.nu, MariaTjenesten, HusForbi, Statens Kunstråd, Tuborgfondet, Københavns Kommunes Scenekunstudvalg, Vesterbro Lokaludvalg, Basement, Rafael Borges, folketeatret.dk, Amar Bio, SoupaNatural, SuperTusch, Voodoo Bug Studio, Eva Præstiin, Kristine Hamann Rasmussen, Kristina Vildersbøll, Tilde Hurup-Hansen, Sissel Pagh, Sandra Theresa Buch, Steffen Sommerstedt, Niels Andersen, Birthe Blåberg Jakobsen, Suzanne Jacobsen, Katrine Breidal, Morten Droob, Steen Larsen, David Bjergsø, Louise Krarup, Julie Popp, Anne Grete Pagh, Grøn Jul, Carsten Mørch-Bentzen, Karen Albertsen, Nicolai Jæpelt, Gustav Nikolaj Olsen og Anders Krogh.\nLønlig iblandt os de går\nVi turnerer ikke med denne forestilling i øjeblikket. Hvis du godt kunne tænke dig at høre mere om forestillingen eller har andre spørgsmål, kan du tage kontakt til os her:


Velkommen | Sommerhus ved Limfjorden\nLej på airbnb\nLimfjorden er således beskaffen, at indsejlingen er kun et ganske smalt ågab,\nmen når man kommer længere ind i fjorden, er den som et stort hav.\n(Snorre: Harald Hårdrådes Saga)\nOrdene passer stadigvæk, og det gør de sikkert også om tusind år. Hvis I ikke har tid til at vente så længe, så kom selv.\nLangs de mange hundrede kilometer af Limfjordens bredder ligger mange små landsbyer og samfund, et af dem er Staun - mellem Nibe og Løgstør.\nStaun ligger midt i skellet mellem den å-lignende Limfjord og de store bredninger, der får den til at minde om det hav, den smelter sammen med ude ved Harboøre.\nDet er en ældgammel landsby bestående af gårde, huse og et fiskerleje. Den er ganske lille, men har spillet en rolle da “kampen om sjælene” fandt sted for knap 100 år siden, og Indre-mission agiterede ivrigt (se f.eks. Hans Kirks “Fiskerne”, roman og TV-dramatisering). I modsætning til flere nabolandsbyer bed Staun fra sig og forblev sig selv og sin egen. Litterært har Staun fået sat sig nogle mindesmærker. “Mærkedage” samt “Hjertet slår og slår” (romaner af Jens Smærup Sørensen) er de seneste.\nLimfjorden har ufatteligt meget at byde på. Og egnen har mere endda; der er hav, hede, storskov og storbyer inden for rimelig nå-afstand fra Staun. Naturelskere kan finde næsten alt, med undtagelse af lokaliteter egnede for bjergbestigning ... og dog, selv et "bjerg" er der også. Nemlig ved vikingebopladsen ud for Sebber. Der kan fiskes i fjorden, i fiskesøer og i flere af de himmerlandske åer. Botanikere og fuglekikkere kan også få tiden til at gå. Og jægere kunne få lyst til at blive krybskytter.\nKulturforbrugere skal heller ikke føle sig hjemløse. Der er kunstmuseer (Års og Aalborg f.eks.), musikhus, teater, biografer, biblioteker, masser af smukke middelalder-landsbykirker fra de allermindste til de største, museer, spillesteder, golfbaner osv. Limfjordsegnen har også altid tiltrukket forskellige udøvende kunstnere - forfattere, billedkunstnere, kunsthåndværkere.......... I oplandet findes mange spændende gallerier, keramikværksteder, billedkunstnere, glasmagere og meget andet. Ca. en halv times kørsel fra Staun ligger Ålborg, som er en heldagstur værd! Og så er der naturligvis Nibe, Løgstør, Års, Fjerritslev........\nTag et kort frem, sæt en passer i Staun og træk en cirkel med en diameter svarende til en 30 - 40 km. Så har man det alt sammen.\nOg alligevel ligger Staun så dejligt afsides og fjernt fra alting, for foden af de store morænebakker og med udsigt til fjorden.\nI udkanten af landsbyen ligger et gult hus, en gammel aftægtbolig, som vi kalder Ålejernet........... wælkommen te’!\nDet bakkede landskab omkring Limfjorden blev til efter sidste istid, og siden har vandets strømninger dannet strandenge, vejler og odder, som udgør optimale levesteder for mange slags fugle. I det hele taget findes der et rigt dyreliv langs fjorden - i skovene, de helt særlige klithede- arealer, på strandene. Der findes iøvrigt kilometervis af sandstrande langs fjorden, som er særdeles velegnede til en badetur for hele familien i det klare, rene vand.\nDen lille herregård, Vår Gård i skoven umiddelbart vest for Staun har før reformationen været underlagt Vitskøl Kloster eller Spøttrup, (to historiske top-seværdigheder i rimelig køreafstand) og hele egnen har været forbundet med Hærvejen. Ude på De Himmerlandske Heder ved Lundby kan endnu ses rester af de gamle vejspor.


Sundhedsprofil Kloakarbejdere - PDF\nDownload "Sundhedsprofil Kloakarbejdere"\n1 BAR service og tjenesteydelser Sundhedsprofil Kloakarbejdere udarbejdet af Speciallæge, dr. med. Jesper Bælum og Speciallæge, Ph.D. Flemming Lander Odense, april 2001\n2 Indhold: Indhold: 2 Indledning 3 Beskrivelse af erhvervet 5 Sygdomsprofil baseret på nationale registre 6 Dødelighedsstatistik 6 Kræfthyppighed 7 Invaliditet og erhverv 9 Anmeldelser til Arbejdstilsynet 11 Ulykker 11 Arbejdsbetingede lidelser 11 Stikprøveundersøgelser 12 Symptomer og helbred 12 Infektioner 13 Henvisninger til en Arbejds- og Miljømedicinsk klinik 13 Sammenfatning og konklusion 14 Referencer: 16 Sundhedsprofil for kloakarbejdere 2\n3 Indledning Branchearbejdsmiljørådet for service- og tjenesteydelser har ønsket at få udarbejdet en sundhedsprofil af en af rådets faggrupper, kloakarbejdere. Der er ikke nogen fælles definition af SUNDHEDSPROFIL. Dette kan skyldes, at der næppe heller er en definition af sundhed. Den bedste definition er vel den Verdenssundhedsorganisationen, WHO, definerede i 1970erne i forbindelse med programmet Sundhed for Alle år 2000 : Sundhed er ikke blot frihed for sygdom, men størst mulig fysisk, psykisk og social velbefindende. Sundheden bliver herved et meget bredt begreb og derfor vil en beskrivelse af en gruppes sundhed kræve et bredt spektrum af oplysninger. Væsentligst er personernes egen opfattelse af deres sundhed, om lyst og evner til at føre en god tilværelse for sig selv og sin familie. Disse oplysninger kan kun fås ved at gennemføre undersøgelser herom, hvor faggrupperne sammenlignes med andre faggrupper eller befolkningen som helhed. En række undersøgelser af denne karakter er foretaget gennem tiderne, her skal nævnes de tidlige kloakarbejderrapporter (Andersen, 1984;Andersen, Egsmose et al., 1979) og den generelle lønmodtagerundersøgelse, hvor den seneste er gennemført i 1995 (Borg and Burr, 1997). I denne population optræder kloakarbejdere dog ikke som gruppe. En række hårde data om de forskellige faggruppers sundhed, for eksempel dødelighed og forekomst af specifikke sygdomme, kan findes i registre og give et billede af sundhedstilstanden. Ved sammenligning med andre faggrupper kan der fås oplysninger, som nok er upræcise og intet siger om årsager, men alligevel kan give ideer til sammenhænge mellem erhverv og sundhed. Sundheden i en faggruppe er bestemt af en række forhold og i diskussionen om forebyggelse og sundhedsfremme er det vigtigt at være opmærksom herpå. Både det egentlige arbejdsmiljø og de generelle sociale og adfærdsmæssige forhold for faggruppen har betydning. Den anden side er karakteristikken af de personer som kommer ind i faggruppen ved at finde et job i en kortere eller længere del af arbejdslivet. Et valg af fag er ikke en tilfældig proces men afhænger af personens indstilling og evner i forhold til jobkravene på den ene side og på den anden side tilbuddet om jobs på det givne tidspunkt og sted, altså de erhvervsmæssige og sociale forhold. Processen kaldes den primære selektion til et fag. I forbindelse med at en person arbejder i et fag, sker der en udvælgelse. Nogle personer forlader faget efter kort tid enten på grund af ønske om andet arbejde eller på grund af gener eller egentlige helbredsproblemer, mens andre fortsætter. Dette kaldes den sekundære selektion. Da det oftest er dem, som bedst kan klare faget, som fort-\n4 sætter vil de være mere raske end dem som forlader faget. Dette kaldes derfor Healthy worker effect. Denne effekt kan være så udtalt, at undersøgelser kan vise, at jo længere man arbejder under selv de mest usunde forhold, jo sundere bliver man. I denne rapport har vi søgt at beskrive nogle mål for sundhedstilstanden hos kloakarbejdere ud fra dels den foreliggende litteratur om sundhed og arbejdsforhold i faggruppe og dels de oplysninger som kan skaffes gennem forskellige registre. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 4\n5 Beskrivelse af erhvervet Kloakarbejdere er almindeligvis ansat i kommunerne eller i servicevirksomheder, som foretager slamsugning og kloakrensning etc. Set i forhold til arbejdsmarkedet som helhed er gruppen lille. Antallet af ansatte på renseanlæg og kloakvæsen opgøres til personer som gennemsnit for (2000). Kloakarbejdere er de personer som varetager drift og vedligeholdelse af spildevandsanlæg oftest fra udløbet fra private ejendomme eller institutioner, gennem ledningsnettet via rensningsanlæg til udløb i vandløb eller kystområder. De kan være ansatte enten i kommuner eller private firmaer Arbejdet består dels i overvågning og drift af installationerne, men også i stort omfang i indgreb med oprensning af slam og lignende ved stop i systemet og dermed tæt kontakt til spildevand både fra husholdninger og fra industri med indhold af både sygdomsfremkaldende mikroorganismer og kemiske stoffer. Arbejdet foregår ofte under snævre forhold og der er en reel akut forgiftningsfare ved arbejde i ledninger og brønde. Problemer med arbejdsmiljø og helbred tilbage i tiden er beskrevet i de såkaldte kloakarbejderrapporter vedrørende forholdene i Københavns kommune fra 1976 og 1978(Andersen, Egsmose, and Egsmose, 1979;Jansson and Klausen, 1977). På grund af de velkendte sundhedsskadelige eksponeringer er der for kloak- og renseanlægsarbejdere specifikke regler for arbejdets udførelse, krav til velfærdsforanstaltninger samt obligatorisk tilbud om vaccinationer mod tetanus (stivkrampe), polio (børnelammelse). Velkendte risikofaktorer er Weill s sygdom, en infektionssygdom som smitter via rotter, hepatitis A, som kan smitte via munden, og hepatitis B, som smitter via blod, altså gennem rifter og lignende. Ud over disse specifikke, ofte alvorlige, sygdomme er der risiko for smitte med mere hyppigt forekommende tarmbakterier og virus, som fører til diarreer og lignende. Arbejdsmiljøproblemerne er detaljeret beskrevet i Arbejdstilsynets arbejdsmiljøguide. Gennem de sidste år er der gennemført en række forbedringer af arbejdsmiljøet på baggrund af en række lovmæssige krav om arbejdets udførelse og nødvendige velfærdsforanstaltninger. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 5\n6 Sygdomsprofil baseret på nationale registre Dødelighedsstatistik Som anført er det ikke muligt at lave nationale sygdoms og dødsårsagsanalyser på kloakarbejdere, idet der ikke er en samlet oversigt over deres antal igennem årene. Clausen og kolleger udgav i 2000 en registeranalyse af 591 personer, som havde været ansat i Københavns kommunes afløbsafdeling i perioden 1965 til 1996 (Klausen, Hansen et al., 2000). Der blev foretaget en sammenligning dels med danske mænd generelt og, for at få en gruppe som lignede kloakarbejderne mere, dels med ansatte i vandforsyningen. Grupperne blev fulgt til udgangen af I undersøgelsen er antallet af døde i de enkelte faggrupper sammenlignet med alle i erhverv af samme køn. Den aktuelle dødelighed i hver jobgruppe udtrykkes i en såkaldt Standardiseret Mortalitets Ratio (SMR), som angiver forholdet mellem det observerede antal døde i faggruppen og det antal døde som forventedes, såfremt faggruppen i hver enkelt aldersgruppe havde samme dødelighed som kontrolgruppen. Der beregnes altid separat for mænd og kvinder, idet kvinderne har væsentlig længere middellevealder end mænd og derfor mindre dødelighed i de enkelte aldersgrupper. En SMR på 100 angiver en dødelighed lig med kontrolgruppen, mens højere værdier betyder overdødelighed. Da det ofte drejer sig om et begrænset antal døde vil tallet være behæftet med usikkerhed. Derfor er der tillige beregnet sikkerhedsintervaller, som angiver den højeste og laveste værdi som den beregnede SMR med 95% sandsynlighed ligger indenfor. Konfidensintervallet vil selvfølgelig være smallere, jo større gruppen er og antallet af dødsfald i perioden. Rapporten illustrerer tydeligt problemerne med at lave epidemiologiske undersøgelser på en sådan gruppe. Problemet var at afgrænse populationen. Man ønskede at inddrage alle personer som havde været ansat i perioden 1965 til I alt 17 forskellige registre blev anvendt til at karakterisere gruppen af kloakarbejdere, hvorfor der fulgte et betydeligt oprensningsarbejde på grund af dobbeltregistrering etc. Figur 1 viser dødelighed samlet og i nogle af hovedårsagerne. Der er sammenlignet med alle danske mænd, og til sammenligning er dødeligheden hos vandværksarbejdere og ufaglærte københavnske mænd vist. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 6\n7 Voldelig død Andre sygdomme Hjerte-karsygdomme Kræftsygdomme Samtlige dødsårsager SMR Kloakarbejdere Vandforsyningsarbejdere Ufaglærte i København Figur 1. SMR (Standardiseret mortalitets ratio) for de københavnske kloakarbejdere, vandforsyningsarbejdere og ufaglærte mænd i København i forhold til alle danske mænd De tynde bjælker viser 95% sikkerhedsintervallet for kloakarbejdernes SMR. Det ses at kloakarbejderne i forhold til alle danske mænd havde en signifikant overdødelighed af alle sygdomme, bortset fra hjerte-karsygdomme. Mønstret følger hovedsageligt de ufaglærte københavnske mænd, men er måske lidt mere udtalt, mens vandforsyningsarbejderne lå lidt tættere på gennemsnittet. Kloakarbejdernes samlede dødelighed var signifikant højere end vandværksarbejderne. Resultaterne skal ses i lyset af at i relation til dødelighed er gruppen af kloakarbejdere meget lille og er opsamlet over en lang årrække hvor der er sket en betydelig udvikling. Det betyder, at der er stor usikkerhed på den beregnede dødelighed og fortolkningen er svær. Endelig har man ikke kunnet tage hensyn til hvor længe de enkelte havde været ansat i kloakvæsenet. Kræfthyppighed Nationale undersøgelser af kræfthyppigheden i gruppen findes ikke, mens Cla usen og kolleger har lavet en detaljeret analyse af kræfthyppigheden hos de københavnske kloakarbejdere i perioden 1965 til 1995(Klausen, Hansen, and Rosdahl, 2000). Undersøgelsen er sket ved at man ud fra CPR-numrene på kloak- og vandværksarbejdere har undersøgt, om der er foretaget anmeldelse til Cancerregistret under Kræftens bekæmpelse (fra 1997 Sundhedsstyrelsen) og kræfthyppigheder er beregnet som Standardiserede Incidens Rater (SIR) på samme måde som SMR i forhold til alle danske mænd. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 7\n8 Kræfthyppighed københavnske kloakarbejdere Total Andre specificerede Blod og lymfe Andre hudtumorer Malignt melanom Hud Urinveje Kønsorganer Lunger Strube Luftveje Bugspytkirtel Lever/galdeveje Tyktarm Spiserør/mavesæk Fordøjelsesorganer mund og svælg Figur 1 Kræfthyppighed af kloakarbejdere sammenlignet med danske mænd. Bjælkerne viser SIR (Standardiseret Incidens Ratio) for de forskellige kræftformer. SIR for lever/galdeveje er 526. De tynde linjer viser 95% konfidensinterval. Resultaterne vises i Figur 2. De baseres på i alt 68 kræfttilfælde og viser en 50 % forøget kræfthyppighed totalt. Lungekræft betyder mest af de enkelte kræftformer med 20 tilfælde imod forventet 9,5. For de øvrige kræftformer er der en generel overhyppighed. Lever/galdevejskræft har en SIR på 526, idet der konstateredes 4 tilfælde mod forventet mindre end 1. SIR Sundhedsprofil for kloakarbejdere 8\n9 Sammenfattede findes der en øget kræfthyppighed som også kan ses i dødsårsagerne. En stor del af overhyppigheden følger mønstret for ufaglærte mænd i København og kan skyldes generelle forhold. Leverkræft har generelt sammenhæng med hepatitis B og C og der er ikke oplyst om de pågældende personer havde haft en af disse sygdomme. De fire tilfælde er forskellige og fordelt over lang tid, men kan være relateret til arbejdet. En nærmere undersøgelse vil kræve et væsentligt større materiale som eventuelt vil kræve et internationalt samarbejde. Invaliditet og erhverv En undersøgelse Invaliditet og erhverv beskriver sammenhæng mellem invaliditet (helbredsmæssig førtidspensionering) og erhverv og stilling i den danske befolkning (1998). Undersøgelsen er baseret på oplysninger om førtidspension i midten og i sidste halvdel af 1980erne og tallene er således ikke helt aktuelle. Desværre findes ingen senere opgørelser. Når undersøgelsen alligevel refereres er det fordi faget grundlæggende ikke har forandret sig meget siden da, ligesom rekrutteringen til faget i store træk skønnes uændret. Undersøgelsens grundmateriale er opbygget i Danmarks Statistik ved samkørsel af tre registre: Befolkningsstatistikregisteret, Arbejdsklassifikationsmodulet og Førtidspensionsregisteret. Graden af invaliditet følger to grupperinger: 2/3 invaliditet og ½ invaliditet. Invalid i- tetsårsager følger WHO s sygdomsklassifikation som er samlet i 7 hovedgrupper af sygdomme. Erhverv opdeles i 57 grupper, hvoraf den sidste er uoplyst. Erhverv kloakvæsen mv. omfatter foruden kloakvæsen også renovation. Hvor mange der findes i hver erhvervsgruppe, vides ikke. For at få et samlet mål for de enkelte erhvervs invaliditet i forhold til alle erhverv er der for hvert erhverv udregnet et standardiseret mål, som betegnes SDR (Standard disability ratio) og kaldes invaliditetsindeks. Et tal over 100 betyder en overrisiko for invaliditet i det pågældende erhverv sammenlignet med alle erhverv og vice versa. Tabel 1. Invaliditetsindeks for kloakvæsen mv Mænd Kvinder 2/3 invaliditet 135 -* ½ invaliditet -* -* -* betyder færre end 20 invaliditeter Tabel 1 viser invaliditetsindeks for kloakvæsen mv. for perioden Antallet af mandlige kloakarbejdere med mere end 2/3 invaliditet ligger over alle erhverv, mens indeks for kvinder og ½ invaliditet ikke kunne beregnes p.g.a. få invaliditeter. I for- Sundhedsprofil for kloakarbejdere 9\n10 hold til samtlige andre 56 erhverv er de mandlige ansatte i kloakvæsnet mv. placeret højt. Tabel 2. Tildelte invalidepensioner i perioden fordelt på hoveddiagnoser for kloakvæsen mv. og alle erhverv. Psykiske lidelser Åndedrætslidelser Kredsløbssygdomme Knogler og bevæge-apparat Læsioner mv. Øvrige sygdomme An-det, uoplyst Total Mænd 2/ invaliditet Kvinder 2/ invaliditet Mænd ½ invaliditet Kvinder ½ invaliditet I alt I alt % 19% 8% 16% 33% 5% 18% 0% 100% Alle brancher i % 27% 7% 14% 29% 3% 19% 2% 100% Tabel 2 viser tildelte invalidepensioner i perioden fordelt på hoveddiagnoser for kloakvæsen mv. og alle erhverv. Det ses, at de invaliditetsrelaterede sygdomme i kloakvæsen mv. ikke adskiller sig væsentligt fra alle erhverv hovedårsagerne til invaliditet er i begge tilfælde lidelser i bevægeapparatet, psykiske lidelser og andre sygdomme, en heterogen samlegruppe af vidt forskellige sygdomme. Undersøgelsen viser at for år siden blev mandlige personer i kloakvæsnet mv. førtidspensioneret i højere grad end forventet. Desværre findes ingen senere opgørelser, men der er næppe grund til at tro at resultaterne fra dengang ikke er repræsentative for faget som det ser ud i dag. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 10\n11 Anmeldelser til Arbejdstilsynet Ulykker Anmeldelserne for årene med lønmodtagere tilknyttet branchen kloakvæsen og renseanlæg er opgjort i en specialkørsel fra arbejdstilsynet (2000) og det samlede antal var 624 hvilket med en gennemsnitbeskæftigelse på personer ifølge Danmarks statistik bliver 43,7 ulykker pr beskæftigede pr. år. Dette er væsentligt højere end gennemsnittet for lønmodtagere generelt, som er pr beskæftigede. Der var et dødsfald og 63 alvorlige ulykker (62 knoglebrud og en skade på omfattende større dele af legemet). Dødsulykken var en faldulykke. De fleste øvrige skader drejede sig om forstuvninger 40%, som dog i 38% af tilfældene drejede sig om rygskader. Sårskader er næsthyppigst, mens bløddelsskader (slag og tryk) udgjorde 11%. Forgiftningstilfældene udgjorde 55 skader (9 %) dog ingen karakteriseret som alvorlige. Tilfældene er registreret som sket ved udstrømmende kemiske stoffer eller dampe. Antallet af ulykker registreret i Arbejdstilsynet er relativt højt for branchen præget af både skader på grund af de fysiske forhold resulterende i knoglebrud og forstuvninger samt karakteristisk ulykker med kemiske påvirkninger. Problemet med ulykkesanmeldelse til Arbejdstilsynet er at dels er anmeldelserne summariske og primært beregnet på opfølgning på arbejdspladsen. Den sundhedsmæssige betydning, herunder senfølger fremgår derimod ikke. En nærmere opgørelse kunne ske i Arbejdsskadestyrelsens register, men også her kræves der specialkørsler idet faggruppen ikke er så stor at den registreres selvstændigt. Anmeldelse af rygskader er erfaringsmæssigt et gråzoneområde idet det ofte drejer sig om hændelser med pludselige rygsmerter i forbindelse med belastninger uden at der egentlig er en ulykke. I opgørelsen er der ikke lavet en særlig analyse af disse skader. Arbejdsbetingede lidelser Den eneste oplysning om arbejdsbetingede lidelser kommer fra Arbejdstilsynets og Arbejdsskadestyrelsens opgørelse hvor brancheopdelingen er relativt grov (2001). Kloakarbejdere er samlet under Vandforsyning, kloak, lossepladser og forbrænding. Gruppens størrelse er ikke nærmere defineret, og der opgives i gennemsnit i årene lidelser om året (mellem 32 og 44). I det almindeligt publicerede materiale er der ikke mere detaljerede oplysninger. Nærmere undersøgelser af antallet af arbejdsbetingede lidelser hso kloakarbejderne vil kræve specielle analyser af arbejdsskaderegistret fx på basis af DISCO koder ud fra jobtitel på anmelseblanketten. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 11\n12 Stikprøveundersøgelser Symptomer og helbred Problemer med arbejdsmiljø og helbred tilbage i tiden er beskrevet i Kloakarbejderrapporterne vedrørende forholdene i Københavns kommune fra 1977 og 1979 (Andersen, Egsmose, and Egsmose, 1979) (Jansson and Klausen, 1977). Rapporterne blev til på basis af henvendelse fra tillidsmænd fra daværende Vejvæsenets klub under Jord og Betonarbejdernes fagforening til rektor for Københavns Universitet om undersøgelse af arbejdsmiljø og helbred, idet man fandt at der var nedsat levealder og hyppige infektioner, specielt maveinfektioner. Mistanken var rettet mod spildevandet og dets indhold af kemikalier, specielt fra hospitaler og større industrivirksomheder. I den førte rapport beskrives ud fra den dengang foreliggende viden risici, både kemisk, mikrobiologisk og ergonomiske (Andersen, Egsmose, and Egsmose, 1979). Desuden beskrives en spørgeskemaundersøgelse af 73 ansatte vedrørende arbejdsmiljøforhold, herunder mulighed for personlig hygiejne i tilslutning til arbejdet. Rapporten indeholder desuden en analyse af sygefravær blandt de enkelte grupper og en dødelighedsstatistik baseret på 142 personer ansat fra 1959 til Endelig indeholder rapporten en række beskrivelser af arbejdsforhold i form af tilsynsbesøg og målinger af kemiske stoffer i spildevandet. Den anden rapport fra 1977 beskriver dele af en helbredsundersøgelse, som blev foretaget på baggrund af resultaterne af den første rapport. 82 ud af 97 mulige tidligere og aktuelt ansatte kloakarbejdere deltog i undersøgelsen, som bestod af et lægeinterview, en kort klinisk undersøgelse og blodprøver. Resultaterne af blodprøverne er dog ikke beskrevet i rapporten (Jansson and Klausen, 1977) Da undersøgelserne ikke indeholdt nogen kontrolgrupper blev resultaterne opgjort ud fra en opdeling af personerne i tre grupper efter hvor meget de var udsat for kloakvand og hvor længe. Der var en sammenhæng mellem aktuel udsættelse for kloakvand og symptomer som diarré og andre mavesymptomer, øjengener og tendens til flere psykiske symptomer. Desuden blev hyppigheden af forskellige symptomer og sygdomstegn opgjort for hele gruppen. Imidlertid betyder den manglende kontrolgruppe at andelen som skyldes arbejdet, ikke kan bedømmes. Undersøgelserne havde stor betydning for forbedring af arbejdsmiljøforholdene og det vides derfor ikke i hvor høj grad forholdene er de samme nu. Der er ikke fundet andre tilsvarende undersøgelser dækkende danske eller lignende forhold. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 12\n13 Infektioner Ældre undersøgelser af forekomsten af hepatitis A i en gruppe af 77 københavnske kloakarbejdere, 81 gartnere og 79 kontoransatte fandt en vis overhyppighed af tegn på tidligere hepatitis A (81% mod henholdsvis 60 og 48% i de to andre grupper. Hyppigheden afhang af alder, men i mindre grad af anciennitet. Der var ingen forskel på lever funktionen i de tre grupper (Skinhøj, Hollinger et al., 1981) I forbindelse med den sidste undersøgelse af københavnske kloakarbejdere undersøgtes anmeldelser til Statens Serum institut i perioden fandtes to anmeldelser af hepatitis A, to kloakarbejdere og en vandforsyningsarbejdere. Der var ingen anmeldelse af den alvorlige smitsomme leversygdom, Weill s sygdom. Der fandtes to registreringer af infektiøse tarmsygdomme hos kloakarbejdere og fire hos vandværksarbejdere. De anmeldte tilfælde er almindeligvis kun de alvorlige tilfælde, og mange lettere tilfælde af både hepatitis og tarmsygdomme bliver aldrig registreret Alligevel tyder tyder anmeldelserne ikke på en væsentligt øget risiko for hepatitis eller sværere tarmsygdomme hos kloakarbejdere i denne periode (Klausen, Hansen, and Rosdahl, 2000). Henvisninger til en Arbejds- og Miljømedicinsk klinik Til illustration af anden sygelighed er der foretaget en opgørelse af patienter henvist til Arbejds- og Miljømedicinsk klinik med henblik på vurdering af, om de har pådraget sig en arbejdsbetinget lidelse. Personerne henvises enten fra deres praktiserende læge, fra fagforening eller sikkerhedsorganisation til undersøgelse og rådgivning. Ved afslutning foretages der en kodning med det eller de fag (Dansk Fagkode) virksomheder og branche som er relevant for patientens problem. Endelig kodes patientens diagnose ud fra den internationale kodning (Internationale Codes of Diagnoses ICD version 8 frem til 1995 og version 10 herefter). I perioden er der årligt undersøgt ca. 700 personer fra Fyns amt som har ca in dbyggere. Der blev udtrukket personer med enten branchekode 50124, kloakmestre, eller kloakvæsen/renovation, eller fagkode kloakmestre, kloakarbejdere. Der fandtes i alt 64 patienter, men fagkode er uspecifik, så kun to patie n- ter var relevante, mens der samtidig fandtes to ud fra virksomhedsregistret. Af disse 4 patienter var 3 ansatte på renseanlæg, mens 1 var ansat hos kloakmester, de to blev undersøgt for følger efter akutte forgiftninger, mens de to andre var gravide, som blev rådgivet om risici i arbejdsmiljøet. En blev fraværsmeldt fra et fysisk tungt arbejde med risiko for svovlbrinteforgiftning, mens den anden var laborant og kunne fortsætte et laboratoriearbejde med håndtering af spildevandsprøver. Søgningen viser primært, at en så speciel gruppe ikke kan findes ud fra de almindelige fag- og branchekriterier. I et enkelt amt vil antallet af patienter være lille, men landsdækkende undersøgelser er aktuelt ikke muligt da de arbejdsmedicinske klinikkers registre ikke er samkørte. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 13\n14 Sammenfatning og konklusion Kloakarbejdere er en lille gruppe med specielle arbejdsforhold. Brug af registre til vurdering af en lille faggruppes sundhedsforhold har betydelige begrænsninger. I de nationale sygdomsregistre er gruppen for lille til at den vises i de alment tilgængelige oversigter. Såfremt information fra disse registre skal anvendes skal der gennemføres specialkørsler og gruppen skal defineres ud fra fagforenings- eller virksomhedsregistre. Da gruppen af aktuelt ansatte kun er på ca personer vil antallet af tilfælde af de enkelte sygdomme eller udfald være små og derfor ofte være inkonklusive. Det væsentligste problem er at afgrænse de relevante personer hvilket den københavnske undersøgelse tydeligt illustrerer. En af de væsentligste oplysninger er den høje ulykkesfrekvens, to gange landsgennemsnittet. Årsagerne kan ikke bedømmes, men der vil være betydelige forebyggelsesmuligheder. De københavnske kloakarbejdere har en øget dødelighed i forhold til landsgennemsnittet som skyldes en række forskellige sygdomme. Mønstret følger andre ufaglærte københavnske mænd og kan for en stor dels skyldes levevaner i denne gruppe, mens specifikke arbejdsforhold kun giver en mindre del af forklaringen. En øget hyppighed af leverkræft, dog baseret på få tilfælde, kunne skyldes specifikke forhold, men vil kræve nærmere udredning. Der er kun gamle undersøgelser af de mere generelle helbredsforhold, herunder subjektive symptomer. Disse viste en række symptomer relateret til udsættelsen for de velkendte arbejdsmiljøpåvirkninger. Der er siden sket en betydelig stramning af kravene til arbejdet og forbedring af velfærdsforanstaltningerne, så relevansen for de aktuelle forhold er uafklarede. Der er dog ingen tvivl om at den potentielle udsættelse for sygdomfremkaldende mikroorganismer og kemiske stoffer fortsat er til stede, så en helbredsovervågning er fortsat relevant. Kloakarbejderne er en gruppe med mange arbejdsmiljøpåvirkninger og en helbredsprofil, hvor en forebyggelse kunne nytte. Det er dog ikke ud fra de foreliggende oplysninger muligt at karakterisere en sundhedsprofil nærmere. Det er dog også væsentligt at både blandt københavnske og odensianske kloakarbejdere er ancienniteten væsentligt højere end for ufaglærte generelt hvilket tyder på en tilfredshed med arbejdet på trods af de mulige farer og helbredspåvirkninger. En nærmere beskrivelse vil kræve en landsdækkende undersøgelse af kloakarbejderne, dækkende både ansatte i kommunerne og hos private kloak- og entrepenørfirmaer. Afgrænsning af den relevante gruppe kan blive vanskelig, men er nødvendig for at give tilstrækkeligt detaljerede oplysninger med henblik på forebyggende foranstaltninger. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 14\n15 Der er dog ingen tvivl om at en betydelig del af helbredsproblemerne skyldes de generelle påvirkninger, herunder levevaner. Derfor bør en væsentlig del af indsatsen lægges her. Imidlertid er resultaterne af hidtidige indsatser for forbedring af levevaner som rygning, kost, motion blandt ufaglærte begrænsede. Aktuelt gennemføres et sundhedsfremmeprogram Sund Bus for buschauffører som på flere områder kan sammenlignes med kloakarbejdere. Erfaringer herfra kan eventuelt bruges. Et af de væsentligste er nok at indsatsen over for arbejdsmiljø og levevaner må integreres. En isoleret indsats over for arbejdsmiljøet vil nok have begrænset effekt og man kan ikke motivere en gruppe til at sætte ind over for livsstilsfaktorer hvis ik ke der tydeligt vises vilje til at forbedre arbejdsmiljøet. Sundhedsprofil for kloakarbejdere 15\n16 Referencer: Invaliditet og erhverv, - helbredsbetingede førtidspensioneringer i Danmark Assurandør-Societetet, Danmarks Statistik Foreningen til bedømmelse af personforsikringsrisiko og Pensionskasserådet København, Forlaget Forsikring. Ulykker inden for kloakvæsen og rensningsanlæg Baggrundsanalyse af anmeldte arbejdsulykker inden for Branchearbejdsmiljørådet for service og tjenesteydelser Branchearbejdsmiljørådet for service- og tjenesteydelser. Fællles arbejdsskadestatistik Arbejdstilsynet and Arbejdsskadestyrelsen København. Andersen JM (1984) Kloakarbejdernes arbejdsforhold, helbred, miljø, forebyggelse. Hygie jnisk Institut, København Andersen JM, Egsmose L, Egsmose T (1979) Kloakarbejderrapporten. FadL's forlag, København Borg V, Burr H (1997) Danske lønmodtageres arbejdsmiljø og helbred Arbejdsmiljøinstituttet, København Jansson, P and Klausen, H. Kloakarbejde og helbred København, eget forlag. Klausen H, Hansen ES, Rosdahl N (2000) Helbredsrisiko ved arbejde med spildevand - En undersøgelse af dødelighed og kræftforekomst. BST Københavns Kommune, København Skinhøj P, Hollinger FB, Hovind-Hougen K, Lous P (1981) Infectious liver diseases in three groups of Copenhagen workers: Correlation of hepatits A infection to sewage exposure. Arch.Environ.Health 36: Sundhedsprofil for kloakarbejdere 16\nBAR service- og tjenesteydelser Sundhedsprofil Rengøringsassistenter udarbejdet af Speciallæge, dr. med. Jesper Bælum og Speciallæge, Ph.D. Flemming Lander Odense, maj 2001 Indhold Indhold...2 Forord...3


af Jason Phillips | Browser flykaprer Published: 2017 September 18, 01:06\nMobisearch.co er en flykaprer, der kan aftaler til brugeren, skal du indtaste en PC. Det er knyttet til freeware som et ekstra punkt, medmindre ukontrolleret vilje sat op sammen med de gratis programmer. Omdiriger virus menes ikke at være skadelige trusler, så det ikke bør direkte skade din enhed. Til trods herfor bør det gå.\nDu vil finde at din browsers indstillinger er blevet justeret og omdirigeringer til hjemmesider, reklame forekommende. Du bør være forsigtig med disse reroutes, som du vil ende op på skadelige websider. Da det giver ingen gavnlige egenskaber burde du virkelig at fjerne Mobisearch.co.\nFlykaprere er spredt via freeware bundter. Det skal siges, at disse elementer er valgfri, men fleste brugere konfigurere dem alligevel da de begår fejlen at bruge standardtilstanden under installationen af freeware. Du finder alt i indstillingerne for avanceret (brugerdefinerede) så hvis du ønsker at undgå oprettelsen af unødvendige elementer, Sørg for at du vælge disse indstillinger. lidt stor mængde af gratis software rejse med støder op tilbud, så altid vælge Avanceret for at forhindre unødvendige sæt ups. Selvom disse tilbud ikke er forfærdelig, som i de påvirker direkte ikke din computer, de kan stadig skabe unødvendige konsekvenser. Du opfordres kraftigt til at udrydde Mobisearch.co.\nHvorfor slette Mobisearch.co\nDin browser-indstillinger vil blive ændret, når det lykkes at indtaste din PC. Når webbrowseren startes, uanset om det er Internet Explorer, Google Chrome eller Mozilla Firefox, vil du løbe ind i den flykaprer forfremmet side ladning i stedet for din normale hjem webside. Det vil være klart ret hurtigt at ændringer er irreversible, medmindre du først afskaffe Mobisearch.co. Webstedet vil blive fastsat som din hjemmeside er temmelig grundlæggende, det vil vise en søgefeltet og sandsynligvis annoncer. Være opmærksomme, når ved hjælp af den medfølgende søgemaskine, fordi være forsigtig sponsoreret indhold, hvis du vælger at bruge den medfølgende søgeværktøj. Du kan være ført til eventuelt skadelige websteder i søgeværktøjet og få malware. For at stoppe dette i at ske, fjernes Mobisearch.co fra dit OS.\nDu kan tage sig af Mobisearch.co ophør manuelt, bare tage i betragtning, at du bliver nødt til at opdage Omdiriger virus ved dig selv. Hvis du støder ind i problemer, kan du prøve troværdig opsigelse applikationer og det burde være i stand til at slette Mobisearch.co. Uanset hvilken metode du vælger, Sørg for at du slette browser intruder helt.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Mobisearch.co Brug vores anbefalede removal tool til at afinstallere Mobisearch.co. Trial version af SpyHunter giver påvisning af computertrusler som Mobisearch.co og hjælper med at dens fjernelse for GRATIS . Du kan slette opdaget indskrive indgange, filer og behandler dig selv eller købe en fuld version.\ntrin 1. Afinstallere Mobisearch.co og relaterede programmer.\nFjerne Mobisearch.co fra Windows 8\nFjerne Mobisearch.co fra Windows 7\nFjernelse Mobisearch.co fra Windows XP:\nFjerne Mobisearch.co fra Mac OS X\ntrin 2. Slette Mobisearch.co fra din browsere\nSlette Mobisearch.co fra Google Chrome\nFjerne Mobisearch.co fra Mozilla Firefox\nFjerne Mobisearch.co fra Safari (Mac OS X)\nKlik på Go-knappen øverst til venstre på skærmen og vælg programmer. Vælg programmappe og kigge efter Mobisearch.co eller andre mistænkelige software. Nu skal du højreklikke på hver af disse poster, og vælg Flyt til Papirkurv, og derefter højre klik på symbolet for papirkurven og vælg Tøm papirkurv.\nTryk på knappen Fjern ved siden af den uønskede Mobisearch.co og slippe af med alle de andre ukendte poster samt. Hvis du er i tvivl om forlængelsen er pålidelig eller ej, blot fjerne markeringen i afkrydsningsfeltet Aktiver for at deaktivere det midlertidigt.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Mobisearch.co Vores research team anbefaler for at bruge en pålidelig automatisk fjernelsesværktøj til at slette Mobisearch.co. Eller du kan bruge alternative programmel (nordpå, Kaspersky, BitDefender), som du kan finde her.