Information om vores behandling af personoplysninger i J.P. Distribution A/S.\nSom led i vores aktiviteter registrerer og bruger vi oplysninger om dig (personoplysninger), når du interagerer med os som en person, der har tilknytning til en af vores erhvervskunder. Du kan være tegningsberettiget underskriver, retmæssig ejer, direktør, medarbejder, garantistiller, pantsætter eller en tredjepart med tilknytning til vores kunde.\nVi kan behandle dine personoplysninger til følgende formål, afhængigt af i hvilken egenskab du interagerer med os:\n· Opfyldelse af vores forpligtelser og levering af services og produkter til vores kunder\n· Overholdelse af gældende lovgivning, herunder om hvidvask\n· Administrative formål, herunder at sikre og vedligeholde vores interne systemer, platforme og andre digitale applikationer\n· Opretholdelse af et passende sikkerhedsniveau, når du besøger vores lokaler\n· Udførelse af kontroller til forebyggelse af bedrageri og økonomisk kriminalitet\n· Administration af kundeforholdet, herunder markedsføring af services og produkter. Vi registrerer og behandler kun dine personoplysninger, hvis vi har lovligt grundlag for at gøre det. Det betyder, at vi registrerer og bruger personoplysninger, når\n· du har indgået eller overvejer at indgå en aftale med os om en ydelse eller et produkt, jf. persondataforordningens art. 6.1(b)\n· du har givet os samtykke til at bruge dine personoplysninger til et bestemt formål, jf. persondataforordningens art. 6.1(a)\n· vi er juridisk forpligtede til det, f.eks. i henhold til\n· vi eller den erhvervskunde, som du har tilknytning til, forfølger en legitim interesse. Det kan være, hvis vi eller kunden har en forretningsmæssig eller kommerciel begrundelse for at bruge dine personoplysninger, såsom at administrere de services og produkter, som kunden har anmodet om, og at give dig den nødvendige adgang til digitale services.\nVi kan også bruge dine personoplysninger, hvis vi har brug for dem for at forhindre misbrug og tab eller for at styrke IT- og betalingssikkerheden, eller til markedsføringsformål. Dette gør vi kun, hvis vores interesse tydeligt går forud for din interesse i ikke at få dine personoplysninger behandlet af os, jf. persondataforordningen artikel 6.1(f).\nHvorfor registrerer og bruger vi personoplysninger\nVi behandler normalt følgende typer personoplysninger:\n· grundlæggende personoplysninger, f.eks. navn, stilling og kontaktoplysninger.\nVi gemmer dine oplysninger, så længe det er nødvendigt til det formål, dine data er blevet registreret og bruges til. Vi gemmer derfor altid dine oplysninger, så længe vi leverer en ydelse eller et produkt til dig.\nNår dit forretningsforhold med os er ophørt, gemmer vi normalt dine oplysninger i yderligere 5 år. Det sker primært for at leve op til vores forpligtelser i henhold til bogføringsloven, lov om forebyggelse af hvidvask.\n· Vi videregiver personoplysninger til offentlige myndigheder, hvis vi er pålagt dette i henhold til gældende lov, herunder til SØIK i overensstemmelse med hvidvaskloven, til SKAT i overensstemmelse med skattekontrolloven.\nDine rettigheder Indsigt i dine personoplysninger\nDu kan få indsigt i de personoplysninger, vi har registreret om dig, hvordan vi bruger dem, og hvor de kommer fra. Du kan få oplyst, hvor længe vi opbevarer dine oplysninger, og hvem der modtager oplysninger om dig, i det omfang vi videregiver personoplysninger i Danmark og i udlandet. Din adgangsret kan dog være begrænset ved lov eller for at beskytte andre personers privatliv eller af hensyn til vores forretning og praksis. Vores knowhow, forretningshemmeligheder samt interne vurderinger og materiale kan også være fritaget fra retten til indsigt. Ret til at gøre indsigelse. I visse tilfælde har du ret til at gøre indsigelse mod behandlingen af dine personoplysninger, herunder når vi henholder os til vores legitime interesse i at behandle dine personoplysninger. Du har også ret til at gøre indsigelse mod vores brug af dine personoplysninger til direkte markedsføringsformål, herunder profilering i tilknytning til et sådant formål.\nRettelse eller sletning af oplysninger. Hvis vores oplysninger er ukorrekte, ufuldstændige eller irrelevante, er du berettiget til at få oplysningerne rettet eller slettet, med forbehold for begrænsninger i den eksisterende lovgivning og vores ret til at behandle oplysninger. Disse rettigheder vedrørende rettelse og sletning benævnes "retten til berigtigelse", "retten til sletning" og "retten til at blive glemt".\nBegrænset af brug\nHvis du mener, at de oplysninger, vi har registreret om dig, er forkerte, eller hvis du har gjort indsigelse mod vores brug af oplysningerne, kan du kræve, at vi begrænser brugen af oplysningerne til opbevaring, indtil deres rigtighed kan verificeres, eller indtil det kan kontrolleres, om vores legitime interesser går forud for dine interesser. Hvis du er berettiget til at få slettet dine oplysninger, kan du i stedet anmode os om at begrænse brugen af oplysningerne til opbevaring. Hvis vi udelukkende har brug for at benytte de oplysninger, vi har registreret om dig, til at vurdere et juridisk krav, kan du også kræve, at anden brug af oplysningerne begrænses til opbevaring. Vi kan dog være berettigede til at benytte oplysningerne til anden brug, herunder til at vurdere et juridisk krav, eller hvis du har givet dit samtykke til det.\nDu kan til enhver tid tilbagekalde et samtykke. Bemærk, at hvis du tilbagekalder et samtykke, er vi muligvis ikke i stand til at tilbyde dig bestemte services eller produkter. Bemærk også, at vi fortsætter med at bruge dine personoplysninger, f.eks. hvis vi er forpligtet hertil i henhold til lovgivningen.\nHvis vi bruger oplysningerne baseret på dit samtykke eller en kontrakt, og behandlingen af oplysningerne er automatiseret, har du ret til at modtage en kopi af de oplysninger, du har givet os, i et elektronisk maskinlæsbart format.\nDu er altid velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål om dine rettigheder, og hvordan vi registrerer og bruger dine personoplysninger. Du kan kontakte vores afdeling, der er ansvarlig for databeskyttelse, på mail@jp-distribution.dk. Du kan også indgive en klage via Datatilsynet: Datatilsynet, Borgergade 28, 5., DK-1300 København K, e-mail: dt@datatilsynet.dk.\n© Copyright 2020 - JP Distribution A/S


Bruger du sprøjtemidler i haven? Salget styrtdykker – Ekstra Bladet\nlige nu Får ENDELIG sin debut efter 943 dage... 32 minutter siden Kendissøn død - blev kun 24 år 26 minutter siden Stephanie Lose har meldt sig som den eneste til næstformand for Venstre 7 minutter siden Du kender ikke sandheden om 'Pimp My Ride' 7 minutter siden Vil frifindes for drab på radiovært lige nu Får ENDELIG sin debut efter 943 dage...\nSøndag d. 17. apr. 2016 - kl. 12:00 0\nBruger du sprøjtemidler i haven? Salget styrtdykker\nSalget af sprøjtemidler til private er på et historisk lavt niveau, viser opgørelse fra Miljøstyrelsen. I stedet bekæmper danskerne ukrudt og mos på andre måder\nSalget af sprøjtemidler er det laveste siden 2007. (Foto: Jan Felland)\nAf: Malte Abildgaard Christensen, Bolius\nNår ukrudtet bliver lidt for genstridigt, er det fristende at ty til den nemme løsning - sprøjtemidler.\nMen danskerne er i stigende grad begyndt at fravælge den nemme løsning og i stedet tage arbejdshandskerne på og finde gravegreb og cirkelhakke frem.\nLaveste niveau siden 2007\nSalget af sprøjtemidler til private er det laveste, siden Miljøstyrelsen begyndte at måle salget årligt i 2007. Andelen af solgte sprøjtemidler er også lavere end Miljøstyrelsens tidligere undersøgelser fra henholdsvis 1986, 1996 og 2002.\nIfølge Miljøstyrelsens undersøgelse fra 2016, der viser salget af sprøjtemidler til private i perioden 2007 til 2014, blev der i 2014 kun solgt 29 ton sprøjtemidler til private.\nI 2011 købte private danskere 119 ton sprøjtemidler, næsten fire gange så meget som i 2014.\nLæs også: Sprøjtemidler\nSalget af sprøjtemidler til private fra 2007 til 2014 fordelt på middeltyper:\nBruger for meget sprøjtemiddel\nSalget af sprøjtemidler er siden 2007 løbende faldet, og det glæder haveekspert Jesper Corfitzen.\n- Private haveejere har en tendens til at bruge mere, end der står på pakken. Og så er det, at brugen af f.eks. Roundup bliver problematisk og ender med at forurene vores drikkevand, siger Jesper Corfitzen, der anbefaler, at du fjerner dit ukrudt med andre metoder end sprøjtemidler - metoder der hverken behøver at være specielt svære eller tidskrævende.\nI artiklen 'De 5 bedste tips til at fjerne ukrudt' kan du blandt andet læse, at du skal starte kampen mod ukrudt allerede i marts/april, og at det nemmest kan gøres et par dage efter regnvejr.\nMidler mod mos og ukrudt\nDet er især mosmidler, der bliver købt mindre af i forhold til tidligere. Men også ukrudtsmidler er blevet mindre populære i de danske haver.\nI 2014 blev der solgt 25 ton ukrudtsmidler - den næstlaveste mængde, som Miljøstyrelsen har registreret.\nKunne du finde på at bruge sprøjtemidler i din have? Giv dit besyv med i kommentarfeltet herunder.


Mellemfolkeligt Samvirke deltager i krigen i Syrien - The Transnational\nBy JO on February 23, 2018 6 Comments\nOg igen på regimeforandringens og terroristernes side\n• fornægtelsen af en stats ret – iflg. paragraf 51 i FN-deklarationen – at forsvare sig når det udsættes for international aggression;\nDette ses blandt andet af at det kun er civilbefolkningerne i Ghouta, Idlib og Afrin, der skal tages demonstreres for men ikke for civilbefolkningen i de af regeringen kontrollerede områder – som f.eks. Damascus eller Aleppo – som i årevis har været eller er ofre i denne internationale krig.\nSelektiv, politisk korrekt, humanisme er uacceptabel fra ethvert folkeretligt og etisk argument.\nJeg tror ikke der er noget ondt i det; det er formentlig sådan at MS ikke har kunnet finde kyndige eksperter hverken ude eller hjemme, der kunne have lavet det hele lidt mere vederhæftigt, balanceret og holdbart.\nMan vil støtte den officielle vestlige, sort/hvide tolkning og kommer indirekte så også til at støtte den danske regerings bombing i Syrien, der er i soleklar strid med folkeretten.\nhumanitære og terror, humanitære organisationer politiske korrekthed, konfliktanalfabetisme, Mellemfolkeligt Samvirke, Mellemfolkeligt Samvirke og Syrien, MS i Syrien\nMellemfolkeligt Samvirke deltager i krigen i Syrien added by JO on February 23, 2018\n6 Responses to "Mellemfolkeligt Samvirke deltager i krigen i Syrien"\nNicolai February 23, 2018 at 7:19 pm\n– Voldelige midler… det er en demonstration, det er demokratiske midler.\n– Støtter terroristgrupper… det er jo bare en påstand, fremlæg beviser. Og igen det er en demo.\n– Politiske aktører, hvilke politiske aktører ?\n– International aggression… det er russere der bomber børn. Der er ingen udefra kommende der hjælper oprørerne og slet ikke de civile.\n– Kurdere… igen en påstand.\n– Falske humanitære organisationer… der taber du mig helt.\n– den sidste… kan du ikke se at det er i de byer civilbefolkningen bliver angrebet ?!?\nFredsforsker…. det er en krig, et overgreb på børn MS prøver at stoppe.\nJO February 23, 2018 at 7:41 pm\nHej Nicolai – jeg formoder at du i din browser kan se hvor der er links til materialer. Dem bør du nok klikke på. Jeg har hverken tid eller lyst til at diskutere hér i debatten om ting, jeg har skrevet mængder om – f.eks. de – falske – Hvide Hjelme.\nJeg véd ikke om du læser Biblen som fanden selv men jeg siger faktisk ikke at en demonstration på Rådhuspladsen er voldelige midler.\nDe politiske aktører er terrororganisationer som befinder sig i Ghouta og a) forsvarer sine stillinger dér og b) angriber hovedstaden Damascus. Hvis du mener at en række NATO-landes tilstedeværelse, Saudi-Arabien, Golf-staterne, Tyrkiet – der alle opererer på syrisk territorium, ikke er international aggression iflg. folkeretten, så har jeg ikke mere at sige.\nRusserne er legitimt i Syrien sammen med Iran fordi den syriske regering har bedt dem om at være der i kampen mod terorister og andre med våben i hånd. Iflg. folkeretten har de ret til at være i Syrien fordi de er inviteret – NATO-lande og alle udenlandske terrororganisationer ikke ret til ifølge folkeretten at befinde sig i Syrien.\nJeg har set tilstrækkeligt mange lidende børn i Syrien, specielt i Aleppo, til at tro på at det kun er én side, der bevidst lader det gå ud over børn.\nGod fornøjelse med at sætte dig ind i tingene, surfe netter og læse nogle bøger om Syriens historie. Det ER kompliceret.\nMen det meste af hvad du har hørt og set og læst i de såkaldte mainstream-medier har endog meget lidt at gøre med den bredere virkelighed. Og det er åbenbart af din spørgsmål at dømme at det er dem, du forlader alt alt for meget på. Men tak for at du stiller spørgsmål hér.\nNicolai February 23, 2018 at 8:05 pm\nDu forklarer dig rigtigt dårligt i det første oplæg Jan, men jeg går udfra at du selv syntes du er så klog at ingen kan fortælle dig noget.\nJO February 23, 2018 at 9:09 pm\nJeg gav dig en række saglige svar og foreslog at du kunne forsøge at sætte dig lidt mere ind i disse ting. Det gider du åbenbart ikke. Og det er så helt fint, men jeg fortsætter af princip aldrig diskussioner når de tager den drejning, du nu gav denne.\nBirgitte February 25, 2018 at 7:09 am\nJeg er oprigtigt forvirret. Jeg synes, det er svært at finde information om sagen, når I begge to diskuterer på den måde. Desuden linker du til dine egne artikler Jan Øberg. Det har jeg svært ved at tage seriøst.\nJO February 25, 2018 at 11:15 am\nKære Birgitte – “på den måde”? Hvad er det for en måde du henviser til. Jeg vil gerne forstå hvad du mener for eventuelt at kunne svare.\nJa, selvfølgelig linker jeg til mine egne artikler – fordi det er dér dokumentationen som ligger til grund for det, jeg siger, står at læse. Det er normal også akademisk praksis og ment som en hjælp til den, der vil søge lidt dybere. Hvis du finder det useriøst må jeg desværre sig med et venligt glimt i øjet at problemet er helt på din side.


Gymnastik med tromboflebitis i nedre ekstremiteter\nbehandling tromboflebitis underekstremiteterne\nPrediction gymnastik med den rette behandling af thrombophlebitis, i de fleste tilfælde gunstigt. Tromboflebitis af dybe vener i patienter, normalt udvikler postflebitichesky syndrom. Tromboflebitis af overfladiske vener kan resultere i resorption thrombe eller organisationen af hans( spiring af bindevævet) med udslettelse af venen, som omdannes til en tæt bundt.\nmodsætning læsioner dyb venetrombose, er dette ikke fører til en krænkelse af den venøse udstrømning. Undertiden blodpropper kalker, danner flebolity( statslige sten).Tromboflebitis, især dyb vene, er der altid en fare for alvorlige, ofte dødelige, komplikation - lungeemboli. Når purulent tromboflebitis er der risiko for trombose med læsioner af opstigende og iliakale vener og vena sepsis( cm).Når du overfører tromboflebitis betændelse normalt reagerer godt på behandlingen, men efter et stykke tid tromboflebitis udvikler sig i andre vener. Parallelt med dette fænomen er blevet jævnt fremadskridende endarteritis, så behandling bør udføres samtidigt, og at den patologiske proces.\nBehandling af tromboflebitis bør være omfattende, det er anderledes i forskellige former for tromboflebitis. Ved akut dyb venøs tromboflebitis er obligatorisk sengeleje til patient lem forhøjet position, der reducerer ødem, emboli risiko, smerte og forbedrer blodgennemstrømningen. I betragtning af, at den kompensation processer går hurtigere på det funktionelle belastning selvfølgelig, men også det faktum, at blodproppen med 3-5-th dag er sikkert fastgjort til væggen af venen, patienter med 4-5-th dag af sygdommen lov til at flytte sine fingre og fødder af de ramte led, med6-7-th dag i mangel af akutte hændelser - sidde op i sengen, og en 8-9-th dag - gå afdelingen belagt med de ramte led elastikbind.\nVed akut tromboflebitis af overfladiske vener forlænget sengeleje fremmer thrombose i de dybe vener, så behandling af tromboflebitis af overfladiske vener sengeleje er i øjeblikket ikke anvendes. På det påvirkede lem overlejret lys dressing med heparin salve eller salve Wisniewski, over hvilken er påført en elastisk bandage for at slukke for cirkulationen overfladiske venøse system.\npatient fik lov til at gå alene med kontanter elastikbind.\nvarmebehandlinger på de ramte led i den akutte fase af trombose kontraindiceret. Kulden anvendes i tilfælde af bevaring krusning i årerne i de ramte led( kold intensiverer spasmer af arterierne!).\nAntibiotika administreres fra den første dag af sygdommen. Penicillin indgives intramuskulært i kombination med streptomycin i en konventionel dosering. Antikoagulanter bruges af recept under obligatorisk tilsyn størkne( koagulation) og urin( mikroskopisk hæmaturi!).Heparin blev indgivet intramuskulært til 5.000 til 15.000 IU 6-12 timer.inden for 3-5 dage. Effektivt dryppe heparin novocain og penicillin( 100 ml 0,25% novocain opløsning. 5000 IU heparin og 200 000 IU penicillin) i okolovenoznuyu væv påvirket lem. Denne blanding kan også hælde intraossøs infusion i calcaneus eller ydre ankel af de ramte led. Gentag injektioner 2-3 gange i 3 dage. I den akutte fase\nthrombophlebitis inden den 3. dag af sygdom god terapeutisk virkning opnås ved indgivelse samtidig med heparin fibrinolizina.40.000 IE fibrinolizina fortyndet i 300 ml isotonisk natriumchloridopløsning og dryppe administreret intravenøst over 3 timer. Samtidigt intramuskulært 10 000-15 000 enheder heparin: fibrinolizin opløser den dannede thrombe, heparin forhindrer dannelsen af en ny thrombe.\nSom et analgetisk, antiinflammatorisk og nedsætter 0,1-0,15 g blodpropper inde ordinere phenylbutazon efter måltider 4-6 gange om dagen, samt bandager med Vishnevsky salve, og skiftes hver 3-4 dage. Til fjernelse\nvasospasme, især når det udtrykkes af en krampe i arterierne, anvendes perirenalt novocain blokade af Wisniewski( se. Blokade novocain).Ved akut tromboflebitis vist\nnovocain blokade af Shkolnikov.\nBlokeringen sker på siden af nederlaget. Patienten er placeret på ryggen. Efter behandling med en alkoholisk opløsning af iod i huden på bugvæggen 1.5 cm medialt fra det forreste spina iliaca superior administreret 5 ml 0,25% novocain opløsning. Så er der en dybde på 14 cm langs den indre overflade af ilium indgives 250 000-1 000 000 IE streptomycin i 150-200 ml 0,25% novocain opløsning. Når begge nedre ekstremiteter er involveret i den patologiske proces, udføres en bilateral blokade. Blokeringen anses korrekt udført, hvis i de første 10-15 minutter.patienten føler en følelse af tyngdekraften og den behagelige varme forstrækning afficerede ekstremitet. Efter blokering anbefales hvile i en vandret position i 30-40 minutter.\nTildel også hirudotherapy( se. Igler), der reducerer vasospasme og inflammatoriske fænomener, der reducerer blodpropper.\nBehandling migrere tromboflebitis er det samme som tromboflebitis og dybe og overfladiske vener. God effekt har en lokal anvendelse af kortikosteroider - hydrocortison og prednison. Når\ntilbagevendende tromboflebitis ofte Aevitum intramuskulært 1 ml af en daglig, en løbet af 15-20 injektioner. Samtidig inde Aescusan udpege 15-20 dråber 3 gange om dagen før måltider for en og en halv eller to måneder. Ansøgning Aescusan forhindre nye blodpropper og forværring af tromboflebitis. Efter at have modtaget Aescusan indadtil ordineret alkoholat af rødder harve plov( T-rae Ononis arvensis) på 30-40 dråber, 3 gange om dagen før måltiderne. Behandlingsforløbet er 1 - 1,5 måneder. Når\npostflebiticheskom syndrom i milde tilfælde vist iført elasticitetskonstanten af elastisk bandage eller strømpe restriktion ophold på fødderne, i alvorlige tilfælde, især når varikoznoyazvennoy viste form kirurgisk behandling. Fysioterapi( UHF, solljuks, yonoforez med novocain), samt spa-behandlinger( mudder, svovl og andre bade) viser tidligst 3 måneder.efter fald i akutte virkninger tromboflebitis af overfladiske vener, og efter 6 måneder.efter tromboflebitis af dybe årer. Særlig effektiv behandling på feriestedet med radon og hydrogensulfidvand.\nKirurgisk behandling af purulent tromboflebitis anvendt i smeltning og dannelse af abscesser vene: venen ligering producere højere purulente smeltet eller trombe udskåret hele syge vene dissektion absces;derefter behandling udføres som i betændt sår( se. Rani, sår).Tromboflebitis åreknuder af de bedste resultater opnås ved kirurgisk behandling i form af excision af de berørte vener. Forebyggelse\ntromboflebitis - rettidig behandling af sygdomme, der bidrager til dens forekomst( purulent processer lemmer, åreknuder, trofiske mavesår og andre.).Til forebyggelse af venøs thrombose forekommer efter forskellige operationer, er det af stor betydning tidligt ambulation af patienter i den postoperative periode, fysioterapi, anti-dehydrering, forbedring af det kardiovaskulære system.\nKilde: http://www.medical-enc.ru /18/ tromboflebitis-2.shtml\nterapi til behandling af akut venetrombose, skal dybe venøse kirurger løse flere problemer:\n1. Undgå progression af trombose.\n2. For at forhindre lungeemboli.\n3. Lad ikke progression af ødem og dermed forhindre udviklingen af venøs koldbrand og tab lemmer.\n4. Fremme hurtig rekanalisering og opnå kompensation for venøs udstrømning.\n4. At udføre forebyggelse af posttromboflebitisk syndrom.\n5. Forhindre retrombose.\nBetydningen af disse opgaver er:\n1. Tilstand af fysisk aktivitet.\n2. Korrekt og langvarig elastisk kompression.\n3. Virkningen af farmakoterapi.\n4. Tidsmæssig kirurgisk behandling.\n5. Kvalificeret rehabilitering.\nførende fremgangsmåde til behandling af dyb venetrombose hoften og skinnebenet er en konservativ terapi, som patienten med akut thrombotisk proces i den venøse linje bør omgående adgang til den vaskulære rum eller almen kirurgi. En patient med akut venetrombose bør indledningsvis ikke anses som en kandidat til lungeemboli.\ndyb venetrombose skinneben, lår og iliac vener første 3-5 dage før fjernelse af venøs hypertension og instrumental undersøgelse for trombose karakter( lokalisering, emboloopasnost) anbefales sengeleje.\nI mangel af flotation og tillade patienter embologenic aktiv livsstil med den korrekte elastiske sammentrykning af hele ekstremiteten til lysken.\nI tilfælde hvor der ikke er mulighed for at foretage en fuldstændig undersøgelse( ultralyd), bør patienter være på sengeleje 7-10 dage på baggrund af antikoagulation og kompressionsterapi. Denne gang er tilstrækkelig til at eliminere risikoen for lungeemboli og fastsættelse af en blodprop i venøse væg, og patienten fik lov til at vågne op, doseret walking omkring ward, aktive fleksion og ekstension af foden og tæerne til at accelerere strømmen af blod, det vil sige patienter anbefales motor mode med begrænset statisk ophold oprejststilling.\nførste øvelse er med til at kompensere for det kardiovaskulære system i almindelighed og den venøse afløb fra ekstremiteterne i særdeleshed.\nFor det andet giver muskelkontraktion en stigning i koncentrationen af en vigtig antitrombotisk faktor - vævsplasminogen.\nUnder sengeleje, især når eksisterende lemmer ødem bør hæve den nedre ende af sengen for at forbedre venøs dræning.\nEfter den transiente trombose dybt, skal du gradvist udvide mængden af motion. Særlig gymnastik i vandret stilling har en positiv indflydelse på rehabilitering af patienter. Det er nødvendigt at udelukke kun de arter, hvor der er en statisk komponent, eller som kan forårsage traume til benene. Derudover skal alle øvelser udføres under betingelser med elastisk kompression af underbenene.\nBelastningen skal være gradvis. Til at begynde med er en daglig 1,5-timers tur med periodisk hvile nok. Hvis det berørte lem ikke reagerer med et smertefuldt eller konvulsivt syndrom, kan varigheden og hyppigheden af ture øges. Efter 2 - 3 måneders motion kan udvides gennem gymnastik, der tager sigte på at forbedre venøs udstrømning fra lemmerne. Denne øvelse i ryglæn på ryggen med hævede ben( "birk", "saks", "cykel" osv.).I fremtiden kan du forbinde øvelser på den stationære cykel, jogging, langrend. Hertil kommer, at i alle faser af rehabilitering er det tilrådeligt at udøve svømning, som er den bedste sport for patienter med patologi det venøse system.\ntromboflebitis tilladt klasser i poolen, yoga, pilates.\nSportsaktiviteter er forbudt, hvor der er skarpe intense bevægelser - for eksempel stor tennis, løftevægte.\nI komplekset af terapeutiske og profylaktiske foranstaltninger tilhører en stor rolle fysisk kultur.\nUndersøgelser har vist, at i en tilbagelænet stilling, intravenøs tryk i de nedre ekstremiteter en person er lig med 15 cm vandsøjle, i siddende stilling - 26 cm stående -. 94 cm Når en person stående, ben vener svulme og volumenforøgelse. Under drift, især rytmisk gentagne stående og siddende( gang, savning brænde, cykling, etc.), muskelsammentrækninger klemme venen og periodisk skubbet ud fra deres blod mod hjertet. Derfor dosering\narbejde, kombineret med sammentrækning af benmusklerne, hjælper bekæmpe med overbelastning fænomener i venerne. Længe stående og sidder er et statisk arbejde ledsaget af en fast position af benene. Muskler i benene i sådanne tilfælde klemmer venerne og fremmer ikke blodstrømmen gennem dem, hvilket fører til betydelig stagnation. Derfor er fast arbejde mere trættende end arbejde relateret til bevægelse. Til venøs overbelastning i benene kan også føre til svækkelse af hjertet med forskellige sygdomme. Graviditet hos kvinder ofte forårsager ekspansion og overløb af de nedre ekstremiteter med blod som venerne i bækkenet komprimeres stigende livmoderen vokser i hendes foster.\nI de fleste tilfælde åreknuder nodosum eksponerede overfladiske vener, som ligger under benet og låret hud. I denne sygdom blodcirkulationen i det berørte ben, hvilket fører til nedbrydning af huden ernæring. I nogle tilfælde forårsager udvidelsen af venerne ikke mærkbar bekymring. Hvis ikke straks behandles, kan selv godartet nodulær strømmende årer( uden nogen klager) udvikle og blive kompliceret af ødem, eksem udslæt, ondt i nederste halvdel af benet og foden.\nknyttede vener kan kompliceres af obstruktion og inflammation( tromboflebitis), så det er vigtigt systematisk foretager forebyggende og helbredende foranstaltninger, der bør integreres.\nbør regelmæssigt deltage i daglig morgen hygiejniske gymnastik med inddragelse af særlige øvelser med efterfølgende vand behandlinger, såsom aftørring, vask eller bruser. I løbet af dagen flere gange skal du lave specielle øvelser i 3-7 minutter. Det er nyttigt at deltage i industriel gymnastik. Meget velegnet regelmæssig trættende vandreture en afstand på en til tre kilometer( morgen, eftermiddag eller før sengetid).\nvigtigt at holde fødderne rene og vaske dem ofte med varmt vand og sæbe. Når tør hud fedt ben, med fremkomsten af revner og ridser - strålende grøn.\nuacceptabel iført runde, stramme ben strømpeholdere. Det er vigtigt regelmæssigt overvåge aktiviteten af tarmene for at forhindre stagnation af blod.\ntromboflebitis i subakutte periode tilladte små langsomme bevægelser i sengen, du kan sidde ved bordet under måltidet. Her er et eksempel sæt af terapeutiske øvelser procedurer tromboflebitis den subakutte periode.\nSammen med andre behandlinger for kronisk tromboflebitis spiller en vigtig rolle fysioterapi med omhyggelig hærdning og vandreture. Overspænding bør dog undgås.\neksemplarisk sæt særlige øvelser for at udføre i løbet af dagen i kronisk tromboflebitis\n1. Gåture med høje løft ben og hænder i stor skala.\n30-100 trin 2 trin - breath 3 - udånding eller ved trin 3 - inhalere og 4 - udånding.\n2. Hævning pyamuyu fod, tå heteronymic palme, 4-8 gange hver\n3. Liggende på en sofa eller tæppe eller sidder. Fødder op så højt som muligt, udføres kraftig bøjning i knæene - "cykel".20-40 gange.Åndedræt er ensartet, med vægt på langvarig udånding.\n4. Suppleant løfte benene for at støtte stolen.6-12 gange.\neksempel på et sæt af terapeutiske øvelser tromboflebitis\n( TM -. TS langsomt tempo gennemsnitlig temp)\n1. Fuld vejrtrækning. Langsomt 3-4 gange.\n2. Fortynd hænder fangst og holde hænderne, slog hans skuldre. TM.3-5 gange.\n3. Skiftende bøje knæet, mens du løfter bækkenet. TM.3 gange.\n4. Spænd bøjede ben til maven. TC.3-5 gange hver.\n5. Sid med dine hænder. TM.3-4 gange.\n6. Alternativ tilbagetrækning eller løfte lige ben 3-8 gange hver.\n7. Bøjning og cirkulær bevægelse af fødderne. TM, TS.10-40 gange.\n8. Alternativ bøjning af underbenet, afslappet.3-5 gange.\n9. Efterligning af gang. TM + TC.20-60 trin.\n10. Overgang fra siddende til stående stilling.4-20 gange.\n11. Hæve skroget. TM.10-6 gange.\nBemærk: Begynd træning med 4 øvelser og gradvist tilføje en øvelse hver 2 dage. Kompleks komplet med fuld åndedræt. Og dr\n- Venøs overbelastning, luft 05.12.13\nBehandling af lungeødem I tilfældet med denne komplikation af lungebetændelse udført en rækk...\nBehandling og forebyggelse af aterosklerotiske Cardiosclerosis Indhold: aterosklerotisk c...\nBehandling af lungeødem I tilfældet med denne komplikation af ...\nBehandling og forebyggelse af aterosklerotiske Cardiosclerosis ...


Kakaoflis Nordborg » Pristjek 2020 » Store besparelser\nVarerne du finder på den her side er nøje udvalgt af hjemmesidens algoritme. Søgemotoren har effektivt ledt tusindvis af tilbud for at finde de af de tilbud der minder mest om søgeordet kakaoflis, og som robotten derfor vurderer interessere dig.\nUdover din søgetekst har søgemotoren desuden inddraget ord, som andre mennesker ofte indtaster i sammenhæng med det, eksempelvis kakaoflis silvan eller kakaoflis tilbud foruden søgninger som hvorfor bruke kakaoflis og vejledning kakaoflis.\nDen information bruger robotten som yderligere inspiration for at vise de mest aktuelle tilbud. Data viser også at andre folk leder efter eksempelvis kakaoflis pris, kakaoflis priser samt kakaoflis pricerunner. Den data har robotten også taget i brug for, at navigere forbi massevis af tilbud.\nI øvrigt kan det ses i data, at søgefraserne kakaoflis bilka, kakaoflis jem og fix og kakaoflis pris er virkelig almindelige, og af den grund er disse ligeledes indregnet af robot-søgeren nøjagtig som søgeudtrykkene kakaoflis jem og fix, hvorfor bruke kakaoflis og hvad er kakaoflis. Vores forhåbning er utvivlsomt at du ikke blev skuffet over de fremviste produkter, og at nogle af dem kan bruges.\nKakaoflis afhentes hos almindelige byggekæder, for eksempel 10-4, Bygma, Stark, Silvan, Bauhaus, XL-Byg, Jem og Fix og Davidsen.\nEn del internet forretninger tilbyder på nuværende tidspunkt mange forskellige fragtformer. Den mest benyttede er i øjeblikket levering til et afhentningssted, hvor du selv kan hente ordren i Nordborg når det passer ind i din hverdag. Metoden er nemlig vældig ukompliceret, og oftest tillige den mest betalelige leveringsform.\nDu burde alternativt påtænke at få varerne leveret hjem til hvor du bor i Nordborg eller til dit arbejdes adresse. Muligheden bliver som oftest en tak mere pebret, men på den anden side særdeles nem. Den mest betalelige mulighed for levering kan ikke benægtes at være at du selv henter produkterne, hvilket stiller krav om at du bor i nærheden af kakaoflis online webshoppens adresse.\nLeveringsdygtigheden er temmelig relevant ifald man har brug for kakaoflisen lige om lidt, så med det formål er det i sandhed klogt at du finder det anslåede leveringstidspunkt for Nordborg for den vedkommende vare.\nStørstedelen af internet selskaber giver løfte om levering efter en enkelt hverdag i Nordborg på en lang række varenumre, som imidlertid antager at bestillingen fuldbyrdes forud for et givent tidspunkt, så de kan nå at få kakaoflisen ordnet forinden de lageransatte tager hjem.\nNogle få kakaoflis internet webshops garanterer levering uden betaling, men tit er det under forudsætning af at der erhverves for en bestemt pris. Som alternativ må man snuppe den billigste leveringsform, hvilket gerne vil blive at få fragtfirmaet til at bringe kakaoflisen til et afhentningssted.\nDet er jo super fleksibelt for enhver at analysere priser på kakaoflis i blandt diverse internet outlets, og af den grund har utallige online forhandlere i Nordborg ikke kunne lade være med at trykke priserne på kakaoflis markant, og endda nogle gange frembyde gebyrfri levering.\nMen det kan stadigvæk være profitabelt at efterse visse online shops nær Nordborg efter rabatkoder på kakaoflis inden du køber, sådan at man er sikret at få fat i den prisbilligste pris.\nMan må trods alt huske på, at såfremt en butik afhænder kakaoflis i Nordborg for en udsalgspris som er uhørt attraktiv, kan det ofte være et signal om en uærlig netbutik. Kortbestillinger er imidlertid dækket ind under en lovbestemmelse, der værner dig som kunde imod snydagtige e-firmaer.\nGenerelt slår vi et slag for kortkøb eller MobilePay. Som en alternativ mulighed burde du drage fordel af et afdragstilbud på kakaoflisen som eksempelvis ViaBill, ifald du efterspørger at finansiere betalingen senere.\nFør nogen handler kakaoflis hos en e-forhandler i Nordborg behøver de ideelt set betragte dens betingelser, men det er naturligvis et omfattende projekt.\nEt nemt alternativ kunne være at kigge om internet selskabet i Nordborg er e-mærke godkendt, fordi det burde være et billede på at internet webshoppen imødekommer de danske love, tillige med at internet shoppen løbende monitoreres af jurister som kender lovene på området. Dette er en god genvej til at blive hjulpet, ifald du får problemstillinger med kakaoflisen som følge af dit indkøb.\nLigeså støtter vi at man er oppe på mærkerne omkring de elementære reglementer der kan have indvirkning på handlen, f.eks. den byttepolitik på kakaoflis shoppen bruger. På grund af dette er det virkelig relevant, at man permanent sikrer ens faktura e-mail, således man til enhver tid kan dokumentere sin ordre, uanset om du skal købe gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot giver dig fuldt ud gunstige genveje til at gennemrode en hel del nuværende kakaoflis kunders opfattelser og af den grund er det klogt, at du bliver klogere på webshoppens omtaler inden du køber.\nFacebook byder på også nogle tiltalende metoder til at få en idé om kakaoflis internet shoppens troværdighed. Foruden det ser vi faktisk internet shops hvor du kan notere en omtale af deres købsoplevelse, hvilket desuden bør tages i brug til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nVores side er reklamefinansieret. Vi har faste samarbejder med en gruppe af internet forhandlere når vi introducerer virksomhedernes produkter, og tjener betaling såfremt de brugere vi sender videre foretager en transaktion.\nInformationer om tilbud og internet selskaber opdateres fra tid til anden, men det er umuligt for os at give garantier imod justeringer der eventuelt er realiseret siden vi sidste gang opdaterede sidens oplysninger.


Hundested Skole Mødested Formandens initialer Skolebestyrelsesmøde 6. oktober 2014 kl Storebjerg B3 - PDF\nHundested Skole Mødested Formandens initialer Skolebestyrelsesmøde 6. oktober 2014 kl Storebjerg B3\nDownload "Hundested Skole Mødested Formandens initialer Skolebestyrelsesmøde 6. oktober 2014 kl. 17-19.30 Storebjerg B3"\n1 Hundested Skole Mødested Formandens initialer Skolebestyrelsesmøde 6. oktober 2014 kl Storebjerg B3 PJ Deltagere: Peter, Kim, Maj-Britt, Vibeke, Dorte, Sanne, Lene & Malene Ledelse: Klaus og Lisbeth Inviteret: Maja Fraværende: Lisbeth Dagsorden: Overskrift: Skolereformen Uddybning: En orientering til skolebestyrelsen på status for arbejdet med reformen særligt med en status på indsatsen på lektiehjælp og faglig fordybelse Endvidere gives en orientering fra temadagen om profillinjer hvilke linjer er vi kommet frem til Referat: Klaus orienterede bestyrelsen om status på vores arbejde med lektiehjælp og faglig fordybelse. Derudover havde vi en debat om muligheden for at flytte konfirmationsforberedelsen til kl. 15. Peter taler med Lisbeth inden han kontakter præsterne. Bestyrelsen fik en opsamling fra temadagen om profillinjer herunder en orientering om forslagene elever har fået følgende linjer: Sport og Sund, Kunst og design, Livsstil og Performance, Medie, Naturfaglig, Global/lokal & Adventure/Survival Overskrift: Princip for vikardækning Formål: Skolebestyrelsen vil gerne udarbejde et princip for vikardækning på Hundested Skole særligt i forhold til en eventuel fremtidig budgetreduktion på området Bilag: Udkast til retningslinjer for vikarer på Hundested Skole Referat: Vi gennemgik vedhæftede arbejdspapir. Derudover havde skolebestyrelsen drøftet følgende: Kan det skrives ind, at ingen elever kan sendes hjem? Kan pædagogerne benyttes som vikarer i indskolingen? Maja gav en orientering i forhold til pædagogernes arbejdstidsaftale. Der skal stå noget med, at hvis man er 2 i klassen og der er planlagt en aktivitet, der kræver at der er 2 så vikardækkes. Det er vigtigt at princippet indeholder noget om vikardækning ved 2 lærerordning. Kan der være en mappe med vikarmateriale eventuelt lavet på en af de 10 tilstedeværelsesdage. Det er vigtigt, at det fremgår af princippet at der skal være materiale til vikaren. Kan der være et vikarrum med materialer? Kunne man forestille sig, at alle elever i udskolingen havde et vikarprojekt et tværfagligt projekt, som man arbejder med når der er vikar? Det er vigtigt, at det er en vikar, som kan støtte. Skolebestyrelsens bemærkninger skrives ind i et udkast til princip, som\n2 godkendes på kommende skolebestyrelsesmøde Overskrift: Intra Formål: Orientering til bestyrelsen om oprydning/tilpasning Intra Uddybning af punktet: ForældreIntra skal ryddes op - gamle klassedokumenter, kontaktforældre mm. Vi har lavet en aftale med 2 medarbejdere om oprydning der gives en orientering. Referat: Der blev givet en orientering til bestyrelsen om Charlotte Hertel og Peter Knudsens arbejde med oprydning og tilpasning af Intra. Skolebestyrelsen blev opfordret til at sende ønsker ind til tilretning. Ønsker sendes til Mia på mail Skolebestyrelsen spurgte til følgende: Kan man lave et princip for, hvor beskeder sendes ud besked, opslag, bilag eller? Skolebestyrelsen skriver det ind i principperne for kommunikation, når de revideres, Beskeder fra SFO er der ikke en anden måde, som SFO kan sende meddelelser ud Maja meldte, at det løses lige om lidt, når Tabulex er starten op. Sanne gjorde opmærksom på, at når det nye system i SFO er etableret, skal Iportal væk fra skoleporten Overskrift: Meddelelser 1. Formanden: Fremtidige indbudte - tidsramme 2. Skolelederen: orientering om IT og medarbejderarbejdspladser status på økonomi september MED-udvalg: 4. Nyt fra elevrådet Referat: Formanden: Fremtidige indbudte: For fremtiden deltager 2 repræsentanter fra ledelsen, som foreskrevet I reglerne for skolebestyrelser. Vi kan selvfølgelig stadigvæk indbyde ekstra personer hvis vi behandler punkter der kræver det, og I så fald vil disse punkter blive rykket frem som første punkt, så gæster, kan deltage på dette punkt, og bagefter forlade mødet. Skulle der være forfald blandt de faste repræsentanter fra ledelsen, bestemmer Klaus selv om han vil indkalde suppleant for ledelsen, og hvem det I så fald skal være. Tidsramme for møderne: Vi er I forældregruppen begyndt at holde et formøde før hvert møde, for at få snakket punkterne igennem på forhånd. Forhåbentligt kan vi på den måde bidrage til at møderne forløber mere effektivt, så vi kan holde tidsrammen, og samtidig få tid til at diskutere de vigtige emner. Her er suppleanterne også inviteret med, så de har bedre mulighed for at følge med I arbejdet fra sidelinjen. Ligesom jeg her udsender formandens meddelelser skriftligt inden mødet (fremover skal jeg nok være lidt før ude. ) har jeg bedt Klaus til de kommende møder at fremsende alt info til orienteringspunkter på skrift før\n3 mødet, så alle er bedre forberedt og kan have evt. spørgsmål klar til mødet. F.eks punkt 1 og 3 på det kommende møde kunne det give mening af fremsende skriftlig orientering før mødet, så man evt. kunne nøjes med 10 minutter på disse punkter i stedet for 30. Dette skulle også gerne resultere I mere effektive møder. Til gengæld vil jeg gerne have at når dagsorden er accepteret af alle, så bliver man til vi er nået til enden af dagsordenen. De seneste par møder har vi ikke nået at få spurgt alle om der var noget til evt. hvilket vi skal nå I fremtiden. Vi kan selvfølgelig stadigvæk, hvis der er enighed om det, udskyde punkter til næste møde, men det er vigtigt at ingen går før vi er færdige. (igen er det selvfølgelig tilladt på forhånd at sige at man bliver nødt til at gå på et bestemt tidspunkt hvis man har andre forpligtelser, men at alle rejser sig fordi sluttidspunktet for mødet er nået er ikke acceptabelt, med mindre dagsordenen er udtømt) Som sagt vil jeg gøre alt for at vi når dagsorden til tiden, men der skal være tid til evt, hvor man kan få diskuteret pludselig opståede sager. Det har vist sig at flere forældre har svært ved at nå til mødet klokken 17, så jeg har bedt Klaus undersøge hvilke økonomiske konsekvenser det vil få at lægge mødet senere. Jeg mener at tidspunktet for mødet skal fastsættes efter hvad der passer de fleste bedst, og sikre at alle kan nå frem til tiden, og ikke være dikteret af økonomi. På de andre skoler I kommunen holde de stadigvæk SB møder klokken 19. Jeg ved ikke om det nødvendigvis skal være klokken 19, men evt bare eller Det må vi lige få fastsat på mødet imorgen, når vi ved hvornår de forskellige får fri fra arbejde og kan nå frem. Det blev besluttet at starttidspunktet fastholdes til kl. 17. Klaus orienterede om økonomi, IT, MAP og gav svar på tandlæge, skolepatrulje, kursus og befolkningsprognose. Der vedhæftes den sidste skoleprognose til referatet. Økonomisk balancer vi omkring 0, men vi har også været meget tilbageholdende med indkøb af materialer og vacante stillinger. IT har stadig udfordringer, men det går fremad. Medarbejderne har fået udleveret en bærbar PC hver denne er der stor tilfredshed med. Medarbejderarbejdspladserne er på plads på Lerbjerg og bliver færdige på Storebjerg efter efterårsferien. Der er opstået et rygte om, at tandlægen på Storebjerg skal lukke og samles i en kommunal, fælles, stor klinik. Dette blev i forbindelse med budgettet afvist, da investeringen ikke kan betale sig. Der var i bestyrelsen en debat om befolkningsprognosen. Den sidst aktuelle prognose sendes ud med referatet den viser et stabilt elevtal 2 år frem og derefter et faldende elevtal. Malene orienterede om MED s arbejde med klasselærerfunktionen der var en debat om klasselærerfunktionen. Der er en løsning efter efterårsferien. Nyt fra elevrådet: Vi rykker elevrådet op som første punkt: Elevrådet orienterede om elevrådsmøderne Reformen eleverne er generelt glade for den længere skoledag.\n4 Skolebod eleverne glæder sig til skoleboden og håber at det kan forhindre at så mange elever forlader skolen i pauserne. Skolebestyrelsen havde på baggrund af dette en længere debat om mad og pauser og det at eleverne forlader skolen. Skemaudfordringer eleverne kan godt opleve uhensigsmæssige skemaer. Lektiecafe skal ligge mere spredt så der bliver bedre mulighed for at cafeen kan hjælpe med hjemmeopgaverne fordelt over ugen. Ungecamp, gode valgfag Idræt gerne i sidste timer Overskrift: Fremtidige høringssvar Formål: En kort drøftelse af, hvordan vi håndterer fremtidige høringssvar. Bilag: Referat: På til næste møde Overskrift: Evaluering klassesammenlægninger Formål: Kan vi lave en spørgeskemaundersøgelse og hvad skal vi spørge om? Referat: Skolebestyrelsen laver en liste med spørgsmål og Mia laver en spørgeskemaundersøgelse Overskrift: Mad og måltidsoplæg 20 min Formål: Såfremt budgettet godkendes skal vi i gang med at udarbejde nogle oplæg til, hvordan det kan se ud på Hundested Skole. Vi skal drøfte emner som økonomi, driftssikkerhed, samarbejde mm Referat: Dorte, Kim og Klaus mødes og laver et oplæg. Klaus kontakter Claus-Uno om mere specifikke tal. Lene kontakter en, som laver måltider til skoler. Elevrådet kommer med et idekatalog Overskrift: Fremtidige møder 5 min Formål: Husk kalender, så vi kan få planlagt lørdagsmøde og nye møder i Kan mødet i december fremrykkes? Referat: Mødet i december og november blev rykket. Punkt til næste skolebestyrelsesmøde Overskrift: Indkommen post Overskrift: Evt. Sanne havde været med til skolesamling og kunne anbefale skolebestyrelsen at deltage fremover. Derudover havde Sanne fået tilbagemeldinger om lektiehjælp i indskolingen dansklæreren vil gerne have lektiehjælpen giver større mulighed for at følge eleverne fagligt. 5 min\n5 Vibeke spurgte til gårdvagter i frikvarterne på Lerbjerg Malene kunne give en tilbagemelding om, at dette er tilfældet og at der kommer en ny tilsynsplan efter efterårsferien. Vibeke gjorde også opmærksom på vikardækning ved langtidssygdom. Maj-Britt opfordrede til at vi skulle lave et forsøg om lektiefri skole det udløste en længere debat om lektiecafe, forskel indskoling/mellemtrin/udskoling Maj-Britt laver et notat om ideen og det kommer på et fremtidigt bestyrelsesmøde og eventuelt på en skolesamling. Nyt fast punkt på dagsordenen opfølgning på sidste møde. Sanne er ordstyrer på næste skolebestyrelsesmøde. Dorte spurgte til minireferatet skolebestyrelsen blev enige om, at det ikke skal sendes ud fast, men når der er noget relevant.\nHundested Skole Mødested Formandens initialer. Deltagere: Peter, Kim, Maj-Britt, Vibeke, Mette-Maje, Sanne, Camilla, Lene & Tanja\nHundested Skole Mødested Formandens initialer Skolebestyrelsesmøde 20. april 2015 kl. 17 21.30 Lerbjerg PJ Deltagere: Peter, Kim, Maj-Britt, Vibeke, Mette-Maje, Sanne, Camilla, Lene & Tanja Ledelse: Klaus\nHundested Skole Mødested Formandens initialer Skolebestyrelsesmøde 23. november 2015 kl. 17 Lerbjerg PJ\nHundested Skole Mødested Formandens initialer Skolebestyrelsesmøde 23. november 2015 kl. 17 Lerbjerg PJ Deltagere: Peter, Kim, Maj-Britt, Vibeke, Mette-Maje, Sanne, Mette, Lene & Tanja + elever Ledelse:\nHundested Skole Mødested Formandens initialer Skolebestyrelsesmøde 4. december 2014 kl. 17-19 med efterfølgende spisning\nHundested Skole Mødested Formandens initialer Skolebestyrelsesmøde 4. december 2014 kl. 17-19 med efterfølgende spisning Storebjerg B3 PJ Deltagere: Peter, Kim, Maj-Britt, Vibeke, Dorte, Sanne, Lene &


Isflage langt større end Fyn er ved at knække af Antarktis | Bagsiden | Fyens.dk\nIsflage langt større end Fyn er ved at knække af Antarktis\nEn gigantisk isflage er ved at rive sig løs fra Larsen C-ishylden i Antarktis. Sådan ser det ud fra luften. Larsen C-ishylden er opkaldt efter den norske hvalfanger og opdagelsesrejsende Carl Anton Larsen (1860-1924). Han opdagde flere øer og landområder i Antarktis. Foto: John Sonntag/Nasa\nNormalt kælver isbjerge langsomt, men hastigheden af den nu 175 kilometer lange revne har fået glaciologer verden over til at spærre øjnene op. Blot 20 kilometer ubrudt is forhindrer den gigantiske isflage i at flyde bort, og glaciologerne venter spændt på selve løsrivningen.\n- Det er meget spændende. Det er en meget stor revne, og det bliver et enormt isbjerg, fortæller Chris Borstad, der er glaciolog og lektor ved Universitetscenteret på Svalbard (UNIS) i Norge, og en af de mange glaciologer, der konstant overvåger revnen på Larsen C.\nHavvandet vil ikke stige\nProject Midas-forskerne forudsiger, at mere end 5000 km2 is vil flyde ud i havet, når ismassen endelig river sig helt løs. Chris Borstand mener, at det nærmere bliver 6000 km2. Det svarer til helt op til 10 procent af ishyldens nuværende areal. Til sammenligning er Fyns areal på 3100 km2.\nSenere kan vandet stige\nDet, at ishylden mister sin forside, kan dog få signifikant betydning på længere sigt. Forsiden af ishylden, isflagen, skaber nemlig stabilitet for hele ishylden, som dermed bliver mere ustabil uden.\nNår isflagen knækker af, vil det sandsynligvis betyde, at resten af ishylden hurtigere og lettere flyder til havs, hvor den vil kollapse, ligesom dens nabo, Larsen B, gjorde i 2002. Og hvis Larsen C-ishylden smelter, vil det medføre havniveaustigninger.\nIfølge BBC indeholder ishylden nok is til, at det globale havniveau vil stige med så meget som 10 centimeter.\nHer kan du se en interaktiv grafik, der viser, hvordan revnen er vokset fra 2014 til nu.


Løkkes fiskevenskaber er en demokratisk trussel | Netavisen Pio\nLeder: Vi kan aldrig acceptere at udvalgte samfundsgruppe kan købe sig til indflydelse og handlingslammelse. Hvis det er sket er vi fucked.\nDet er så let gå efter manden, men for demokratiets og folkestyrets skyld, så er det så meget mere givende at gå efter bolden.\nJeg synes ikke, at man skal holde sig for fin til at stille spørgsmål ved kulturen i Venstre, eller ved at sætte et kritisk blik på Løkkes dømmekraft. Det er helt fair. Og der er faktisk masser at komme efter med vennetjenester, der kom på spil, da regeringstoppen involverede sig direkte i placering politiskole, udpegede ny generalkonsul i Flensborg og gik soloridt i EU for sikre landbruget ret til at anvende sprøjtegift.\nNår venskaberne bliver for tætte, så handler det ikke bare om Lars Løkke underbukser eller hans hang til fadøl. Den er kun den kulørte og mere tabloide side af sagen. De vigtigste diskussioner handler om den politiske indflydelse, særhensyn og muligheden for at købe sig privilegeret adgang til magten.\nDet er demokratiets spilleregler der er på spil her.\nEkstrem ulighed mellem fiskerne\nHvis vi husker sagen, så handler det om langt mere end bare en julefrokost, et sommerhusvisit og en næsten tårevædet tale i Thyborøn. Sagens kerne er at man i start 00’erne ønskede at effektivisere fiskeriet og derfor blandt andet i 2003 valgte at privatisere kvotesystemet under den daværende VK-regering.\nSiden kom det frem i en Rigsrevisions rapport fra august 2017, at systemet var kørt af sporet og at kvoterne var blevet fordelt ekstremt ulige mellem fiskerne. Og samtidig pegede flere eksperter på at staten havde tabt store summer. For eksempel ejede de ti største kvoteejere 80 procent af makrelkvoten i Nordsøen og Skagerrak, samt i Kattegat. Den praksis har kvotekonger – altså dem med flest kvoter – tjente i hundredvis af millioner på.\nKonklusionen i august 2017 lød: ”Rigsrevisionen finder, at Miljø- og Fødevareministeriets forvaltning af kvoteejerskab har været meget kritisabel og ikke har understøttet Folketingets intention om, at kvoterne ikke måtte koncentreres på for få hænder.”\nAltså var med endt ud med et katastrofalt resultatet; en lovgivning, som virkede stik i mod hensigten og som ergo burde laves om hurtigst muligt. Det ville Venstre og regeringen bare ikke høre tale om.\nEn regering, der nægtede at handle\nRegeringen nægtede – under Lars Løkkes lederskab – at reagere. Der skete intet før et flertal uden om regeringen bestående af Socialdemokratiet, SF, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti satte ind. De tog ansvar for oprydningen efter Venstres rod og sikrede at fiskekvoterne ikke fremover koncentreres på få hænder.\nDet er netop Løkkes tavshed og eklatante handlingslammelse der gør det her så pisse skummelt. Hvorfor ville Venstre ikke ændre regler og praksis, så det spiller sammen med oprindeligt hensigt de selv havde formuleret, hvorfor ville de ikke rydde op og hvorfor skete der intet før flertallet udenom regeringen tog affærer?\nDet spørgsmål, som endnu ikke og måske aldrig bliver besvaret? Derfor gør regeringen sig også voldsomt sårbare overfor motivgranskningen og medierne interesse venskaberne med kvotekongerne.\nLøkke har i dag forsøgt at afvise kritikken med, at hans relation til kvotekongerne ikke har en "styrende" indflydelse på hverken ham eller regeringens politik. Og at reglerne for modtagelse af gaverne har været lovlige, også selvom juridiske eksperter er uenige med den udlægning.\nLæs også Netavisen Pios gennemgang af samrådet med Lars Løkke her.\n➜ Læs også:Regeringens grønne genfødsel er ren manipulation\nVi står stadig tilbage med spørgsmålet om hvorfor Venstre og regeringen, sad flertallet, Rigsrevisionen og de konkrete udfordringer overhørig? Hvis det det skyldes vennetjenester og kammeratskab, så vi et kæmpe demokratiske problem i Danmark. Vi kan aldrig acceptere at udvalgte samfundsgrupper kan købe sig til adgang og indflydelse på fællesskabets bekostning.\nDet er slet ikke det Danmark, som vi kender.\nBaseret på disse emner: Kvotekonger | Lars Løkke Rasmussen | leder


Kommissionens afgørelse betyder, at mobiloperatører får flere muligheder for at investere i forbedrede mobilnet, hvilket er til gavn for hele økonomien. Samtidig vil forbrugerne med tiden få hurtigere dataoverførsel og flere bredbåndstjenester. En bedre adgang til frekvensressourcer for 4G-teknologier vil være et stort skridt på vejen til at nå den digitale dagsordens målsætning om en EU-dækkende bredbåndskapacitet på mindst 30 Mb/s i 2020 (se IP/10/581, MEMO/10/199 og MEMO/10/200). Europa-Kommissionens næstformand, Neelie Kroes udtaler: "Takket være disse ekstra frekvensressourcer til 4G i Europa kan vi bedre imødekomme den skiftende og stigende efterspørgsel efter bredbånd. Medlemsstaterne bør nu hurtigt tilpasse de eksisterende tilladelser, for et hurtigere trådløst internet i Europa er en gevinst for os alle". Med afgørelsen fastlægges den harmoniserede liberalisering af 2 GHz-båndet (1920-1980 MHz parret med 2110-2170 MHz) i alle medlemsstater, så man ved den fremtidige anvendelse af dette frekvensbånd undgår fragmentering af det indre marked.\nIndførelse af fleksibel anvendelse af frekvensbånd ved at fjerne teknologiske restriktioner muliggør en omkostningseffektiv opbygning af avanceret trådløs infrastruktur, der kan håndtere efterspørgslen på markedet. Baggrund:


17. marts 2020 - Nyheder, Online markedsføring\nHvis du er selvstændig erhvervsdrivende, har du måske lige nu store tvivlsspørgsmål omkring den fremtid, som venter dig. Vi giver dig vores bedste råd til at komme gennem krisen her. Med over 2.000 webshop- og hjemmesideprojekter samt +120 aktive markedsføringskunder,..\n12. februar 2020 - Facebook Annoncering, Online markedsføring\nVideoer er afgørende for at få succes med annoncering på sociale medier. Derfor brugte vi en hel dag på at producere. Her får du, 3 helt konkrete ting vi har lært - og hvad du kan bruge det til. På..\n22. januar 2020 - Online markedsføring\nMange erhvervsdrivende blokerer for deres salg. Jeg giver dig konkrete råd til at undgå det Det lyder som en dårlig clickbait titel, men desværre støder vi her hos Erhvervshjemmesider jævnligt på små og mellemstore virksomheder, der - uden at vide..


Bevidst nærvær som metode\n"Hvis du tror du kan ændre tidligere eller kommende begivenheder ved at have det dårligt eller ved at være bekymret, så bor du på en anden planet med en anden virkelighed.” (Wayne W.Dyer)\nRedskabet Bevidst Nærvær er en personligt udviklet syntese af etablerede teknikker og psykologiske teorier, justeret og videreudviklet i et feed-back med erfaringerne fra den daglige pædagogiske praksis som underviser i musik og idræt, her især de mentale aspekter ved idræt.\nUdgangspunktet for mit arbejde med fokusering i nuet er dels min tidlige ungdoms erfaring med yoga og meditation, dels Heinz Ryborz’ lille bog fra 1974, ”Afspænding gennem bevidsthedstræning.” De teknikker, der præsenteres i denne lille, men meget sobre og inspirerende bog, er stort set de samme som ca. 30 år senere optræder under navnet ”Mindfulness”.\nEfter i mange år at have anvendt teknikkerne i mit eget liv i forhold til langdistanceløb – og som stressreduktionsredskab – anvendte jeg dem i min undervisning i forskellige idrætsdiscipliner ved Gymnastikhøjskolen i Ollerup. Mit afgørende kriterium har været, at det skulle virke. Og det gør det.\nDet er vigtigt for mig, at mit arbejde er evidens-baseret, og jeg opsøger løbende den nyeste information på området for at kunne levere en gedigen vejledning med empirisk tyngde. Jeg arbejder med andre ord ikke spirituelt og med energiforståelse som fx Eckhart Tolle, men ud fra videnskabelig erfaring indsamlet af fx Jon Kabat-Zinn (den empiriske Mindfulness) og Thomas Milsted fra Center for Stress.\nKroppen er et afgørende medium for at en forandrende læring kan finde sted. Personligt bekender jeg mig ikke til en krop/sjæl dualisme – snarere til ”du er din krop”. Derfor anvender jeg en lang række kropslige teknikker og øvelser til at bane vejen til det mentale forandringspotentiale og dermed styrke evnen til at kunne være stærkt bevidst til stede i nuet.\nDette er i overensstemmelse med systemisk tankegang, hvor det kropsligt legende kan være et stærkt læringsredskab (se fx Pia Halkjær Bjerring: Lær med leg, krop og relationer – veje til forståelse og ejerskab. Udgivet 2010).\nAlt efter kursistens baggrund, temperament og indstilling kan øvelsernes grad af kroplighed varieres. Fra mindre krævende aktiviteter som tegning/maling eller gastronomi over yoga og fokuserede mentale øvelser, til idrætslige momenter, der så at sige ”tvinger” psyken til at blive fokuseret nu og her.\nNetop det legende element har sit fokus nu og her, hvor egentlig idræt ofte har sit fokus udenfor nuet, fx at vinde, at komme videre i en turnering, at sætte rekord m.m.\nI kraft af min meget alsidige erfaring og viden indenfor en lang række områder (se cv) er jeg i stand til at arbejde ”multi-dimensionelt”, hvor jeg i undervisningssituationerne kan inddrage aspekter ved og erfaringer fra en lang række psykologiske, sociologiske og kulturelle områder, alt sammen med det formål at skabe den optimale resonans mellem kursist og underviser.\nFra den systemiske tankegang inddrager jeg også den dobbelte bevidsthed (”Anden ordens kybernetik”), der er et centralt redskab for at kunne balancere og bevidst skifte mellem de to paradigmer – at leve nu og her og at kunne erfare og planlægge.\nSe i øvrigt under menupunktet ”At leve nu og her”


God kundeservice på telefonen - Træning i kundeservice over telefon\nTræning i god kundeservice på telefonen\nGiv jeres kunder en fantastisk oplevelse på telefonen hver eneste gang! Vi laver virksomhedstilpassede forløb for jeres medarbejdere, så de lærer præcis hvordan – og så de sikrer, at de har styr samtalen og samtidig er super effektive.\nBliv eksperter i at styre samtalen\nGiv fantastisk service på telefonen\nDrømmer I om, at jeres medarbejdere får styr på samtalen, gladere kunder, en højere produktivitet og færre indgående kald? Det er kun et spørgsmål om træning. Vi er eksperter i at træne andre i den gode kundesamtale, som virkelig vil rykke kundens oplevelse. Vi bruger nemlig det geniale samtaleværktøj BALA, som vi nemt kan lære og integrere hos jer. Vi garanterer for, at I vil opleve mærkbare resultater efter en træning eller et forløb.\nVi lærer jer ikke kun hemmelighederne bag den gode kundesamtale. I får værdifuld træning inden for emner som:\nSamtalestyring – så I altid er dem, der styrer samtalen og samtidig undgår misforståelser\nFørstegangshåndtering – så kunderne ikke behøver at ringe ind anden gang\nProaktivitet – så I altid er et skridt foran og lærer, hvordan I kan skabe merværdi – og få kunderne til at anbefale jer!\nHør, hvad der skete for Christoffer fra Aarstiderne efter hans workshop …\nDe dygtige service-medarbejdere fra Aarstiderne er allerede blevet trænet i at give god service på telefonen med BALA-modellen – og her kan du høre Christoffer fortælle på 15 sekunder, hvad det resulterede i ⭐⭐⭐⭐⭐\nDerfor skal I investere i træningen\nDet ville være langt sværere at sige noget om, hvorfor I skulle lade vær …\n4 ting, I vil elske:\n✓ At styre samtalen hver eneste gang med BALA – det anerkendte samtaleværktøj brugt verden over af kendte virksomheder\n✓ At give kunderne en god oplevelse, som får dem til at huske jer og anbefale jer\n✓ En højere produktivitet, færre viderestillinger og færre indgående kald\n✓ At medarbejderne ved, at de har tid til kunderne og ikke føler sig skyldige over længere effektive samtaler\nKurset er til jer, der:\n✓ Arbejder med kundeservice\n✓ Taler med kunder på telefonen\n✓ Gerne vil optimere jeres kundesamtaler og blive endnu skarpere i jeres sprog\n✓ Drømmer om at give en god service hver eneste gang, hvor kunden føler sig taget hånd om og forstået\n✓ Vil have tricks til, hvordan netop I kan levere magiske oplevelse over telefonen\nI vil efterfølgende kunne:\n✓ Opleve et fald i mængden af indgående kald og få bedre tid til kunderne\n✓ Effektivt styre samtalen\n✓ Give en masse energi på telefonen\n✓ Sikre jer, at I har fået det hele med, så kunden ikke ringer ind igen\n✓ Sørge for, at kunden forstår, hvad der skal ske – og undgå misforståelser\nMød en af vores undervisere – og hør om BALA\nHils på Jacob, ejeren af Kjellerup Kommunikation, og hør ham fortælle om det effektive værktøj BALA – og hvilken massiv forskel, det kan gøre (bl.a. for jeres effektivitet, mængde af kald og kundetilfredshed!). Det er faktisk intro-videoen til vores smarte onlineforløb med BALA-modellen 🙌🏻\nTjek vores onlinekursus ud om BALA-modellen\nFå flere tricks til god kundeservice\nSkal vi komme i gang, så vi kan skabe resultater?\nKontakt os, og lad træningen begynde!


Hjemmeplejen i en omstillingstid - PDF\nDownload "Hjemmeplejen i en omstillingstid"\n1 Delrapport 1 Hjemmeplejen i en omstillingstid Personalets syn på deres arbejde, på omstillingerne og på fremtiden - belyst ud fra en spørgeskemaundersøgelse Maj 2002 Jørgen Møller Christiansen og Sanne Ipsen, CASA Hans Klausen, Charlotte Lund og Annemette Eskesen, Københavns Kommunes BST\n2 Projekt Omstillinger i Københavns Kommunes hjemmepleje fastholdelse eller udstødning Delrapport 1 Hjemmeplejen i en omstillingstid Personalets syn på deres arbejde, på omstillingerne og på fremtiden belyst ud fra en spørgeskemaundersøgelse Maj 2002 Jørgen Møller Christiansen, CASA Sanne Ipsen, CASA Hans Klausen, Københavns Kommunes BST Charlotte Lund, Københavns Kommunes BST Annemette Eskesen, Københavns Kommunes BST\n3 Hjemmeplejen i en omstillingstid Personalets syn på deres arbejde, på omstillingerne og på fremtiden belyst ud fra en spørgeskemaundersøgelse CASA og Københavns Kommunes BST, maj 2002 ISBN Elektronisk udgave: ISBN\n4 Indhold 1 Resumeogkonklusion Indledning Portrætafhjemmeplejen Detgodehjemmeplejearbejde harpersonaletdet? Det gode arbejde Overensstemmelse mellem ideal og virkelighed Omstillinger i hjemmeplejen Udviklingen i jobtilfredsheden Personaletssynpåderesarbejde Reaktionerpåarbejdet Fremtiden Hvorerpersonaletpåvejhen?...47 Bilag: Spørgeskema\n5 1 Resume og konklusion Denne undersøgelse indgår som et del-projekt i hovedprojektet Omstillinger i Københavns Kommunes hjemmepleje fastholdelse eller udstødning? Projektet har fokus på den del af hjemmeplejen under Københavns Kommunes Sundhedsforvaltning, der yder hjælp, pleje og støtte til borgere, der er 67 år eller ældre. Spørgeskemaet, der belyses i denne rapport, er udsendt i efteråret 2001 til det fastansatte personale i seks ud af de i alt 22 geografiske enheder, som hjemmeplejen omfatter. Der er en svarprocent på 82, og materialet belyses ud fra 473 ansatte i hjemmeplejen. Resultaterne ud fra spørgeskemaundersøgelsen belyses i rapporten især i relation til følgende variabler: < Funktion: Leder/gruppeleder og medarbejder < Stilling, uddannelsesmæssig baggrund: Sygeplejerske/social- og sundhedsassistent, hjemmehjælper (dvs. social- og sundhedshjælper, hjemmehjælper og sygehjælper) og administrativt personale < Alder Følgende temaer belyses i undersøgelsen: < det gode hjemmeplejearbejde og personalets vurdering af, om det er opfyldt i deres arbejde < personalets vurderinger af de gennemførte omstillinger i hjemmeplejen < personalets syn på nuværende arbejde < følelser og reaktioner i relation til arbejdet < personalets syn på fremtiden og overvejelser om jobskift Resumeet af undersøgelsens hovedresultater følger i store træk rapportens kapitler. Vi har valgt at lave et forholdsvis fyldigt resumé, så læseren bedre kan orientere sig i undersøgelsens mange tal og resultater. Det gode hjemmeplejearbejde I undersøgelsen har hjemmeplejepersonalet prioriteret, hvad de synes, der kendetegner et godt arbejde for dem selv, og vurderet, om dette er opfyldt i deres daglige arbejde. Det, personalet betoner i deres syn på det gode arbejde som meget vigtigt, er, at der skal være et godt fagligt samarbejde, og at man kan yde noget, man kan være fagligt stolt over og opleve som meningsfuldt. At have en synlig og nærværende leder, og at man selv har indflydelse på indhold og tilrettelæggelse af sit eget arbejde, er andre arbejdskvaliteter, som prioriteres højt af mange. Og 5\n6 at have en arbejdstid, der passer én, samt at arbejde, familie og fritid skal være foreneligt, er andre aspekter ved det gode arbejde, der prioriteres af mange. De yngre og de ældre medarbejdere har på flere områder forskellige prioriteringer. De yngre ser ud til at efterspørge et arbejde, hvor de kan udvikle sig og lære mere med støtte og hjælp fra ledere og kolleger, mens de ældre med mere erfaring i højere grad efterspørger et arbejde, hvor de kan bruge disse erfaringer frit og selvstændigt. I rapporten konkluderes, at i forhold til fremtiden og rekrutteringen af nye medarbejdere synes det vigtigt at vie disse aspekter i arbejdet særlig opmærksomhed, såfremt man ønsker at gøre hjemmeplejen til en mere attraktiv arbejdsplads for både de yngre og de ældre aldersgrupper. Undersøgelsen afdækker, at de forhold, hvor der er bedst overensstemmelse mellem idealet om det gode arbejde, og hvad man synes er godt opfyldt i ens eget arbejde, drejer sig om det daglige arbejdes indhold og rammer. Det, de fleste angiver som opfyldt, er således: En passende arbejdstid, at arbejde og familie er foreneligt og at man har indflydelse på tilrettelæggelsen af det daglige arbejde. Og mange synes, at de har et frit, selvstændigt og meningsfuldt arbejde. De områder, hvor der findes dårligere overensstemmelse mellem ideal og virkelighed hvor mange synes, at der er mangler handler om dynamik på arbejdspladsen og udvikling af arbejdet. Det drejer sig om: Information, ledelse, muligheder for at lære nyt, medbestemmelse, og hvorvidt arbejdspladsen er præget af nytænkning og initiativ. Det konkluderes, at de fundne resultater styrker og svagheder i hjemmeplejen kan have praktisk værdi og være til inspiration og gøres til genstand for nærmere overvejelser ved videreudviklingen af hjemmeplejen. Omstillinger i hjemmeplejen Hjemmeplejen i Københavns Kommune har de seneste år været præget af store og betydelige ændringer, der har stillet store krav til enhederne og medarbejderne om at tage udfordringen op. Personalet har taget stilling til, om de gennemførte forandringer har haft positiv eller negativ betydning for deres egen arbejdssituation. Resultaterne viser, at over halvdelen af det samlede personale synes, at omstillingerne har virket negativt ind på deres arbejdssituation. På en skala fra +5 (meget positivt) til minus 5 (meget negativt) er det gennemsnitlige svar minus 1,3. Vurderingen varierer en del afhængigt af stilling og fag. Ledere og gruppeledere vurderer således, at forandringerne har haft positiv betydning (plus 2,2) for deres arbejdssituation. Blandt medarbejderne er billedet lige modsat (minus 1,5). Hjemmehjælperne er den gruppe, der synes, at forandringer har haft mest negativ betydning (med et minus 1,7 på skalaen). Sygeplejerskerne og so-su- 6\n7 assistenterne vurderer i gennemsnit forandringernes betydning for deres arbejde til plus 0,1 (på skalaen fra minus fem til plus fem). Det administrative personale er på niveau hermed. Den store forskel grupperne imellem kan muligvis forklares ud fra, at det især er hjemmehjælpernes arbejde, som er blevet væsentligt forandret. Lederne og medarbejderne er derimod stort set enige om, at forandringerne har været for mangfoldige, og at det er sket for hurtigt. Og mange såvel ledere som medarbejdere synes, at forandringerne er blevet trukket ned over hovedet på dem. Til trods for disse problematiske forhold angiver et flertal af såvel ledere som medarbejdere, at man har haft et godt samarbejde med nærmeste leder om de gennemførte forandringer. Vurderingen af forandringernes betydning i forhold til kerneydelsen den service man yder til borgerne viser, at 58% af samtlige synes, at ydelsen er blevet forringet. Kun 6% synes, at den er blevet forbedret. Tendensen findes blandt såvel ledere som medarbejdere. Hver gang der er én leder/gruppeleder, som synes, der er sket forbedringer, er der 2,5, der synes modsat at det har medført forringelser i hjemmeplejens ydelser. Blandt medarbejderne er skævheden endnu større. Når én medarbejder siger forbedret, er der 10,3, som synes, at ydelsen er blevet forringet. Resultaterne viser endvidere, at et stort flertal omkring 7 til 8 ud af 10 af såvel lederne som medarbejderne finder, at både arbejdsbelastningen og tidspresset i arbejdet er øget efter de gennemførte forandringer. I rapporten er der en fyldig gennemgang af, hvordan personalet selv har oplevet de gennemførte forandringer og forandringernes betydning for deres jobtilfredshed på godt og ondt. Resultaterne tegner alt i alt et overvejende negativt billede af de gennemførte forandringer. Det gælder både i forhold til kerneydelsen, selve arbejdet, oplevet arbejdsbelastning og jobtilfredshed. Der konkluderes, at det negative billede bør give anledning til grundig refleksion. Det kan bemærkes, at foreløbige analyser og informationer viser, at der er en del forskel i omfanget af omstillinger og forandringer de seks enheder imellem, samt hvordan de seks enheder opfatter og har håndteret omstillingerne i den lokale enhed. Resultaterne viser således, at der er betydelige og varierende opfattelser enhederne i mellem i forhold til: < om der har været gennemført for mange forandringer < om informationen man har fået i tilknytning til forandringerne < om det har været muligt at komme med synspunkter og forslag til forandringerne < om der har været et godt samarbejde med lederen/lederne i forbindelse omstillingerne, og 7\n8 < om hvilken betydning og konsekvenser, de gennemførte forandringer har haft for selve arbejdet og ydelsen til borgerne Som sagt, er der tale om foreløbige analyser, som vil blive videreudviklet i projektets videre forløb og indgå i den afsluttende hovedrapport. Tilfredshed med arbejdet I kapitel 6 belyses personalets vurdering af deres nuværende arbejde. Resultaterne viser, at selvom en stor del af personalet synes, at forandringerne har haft alvorlige og negative konsekvenser, og bevæget hjemmeplejen i negativ retning, så oplever en stor del af personalet fortsat hjemmeplejearbejdet som attraktivt og tilfredsstillende. Et stort flertal af såvel lederne som medarbejderne angiver således, at de er tilfredse med selve arbejdet. Og mange er stadigvæk tilfredse med den ydelse, de leverer. Personalets syn på ændringerne i arbejdet gennem omstillingerne er blevet uddybet gennem en kvalitativ undersøgelse baseret på interview med ledere og medarbejdere i de seks enheder. Undersøgelsens resultater vil blive beskrevet i en efterfølgende del-rapport. Psykiske og fysiske belastninger i arbejdet Resultaterne viser, at 58% af medarbejderne oplever, at arbejdet er noget eller meget fysisk belastende. Og 49% af medarbejderne og 30% af lederne/gruppelederne oplever deres arbejde som noget eller meget psykisk belastende. En meget stor del af personalet synes, at de arbejder for hårdt i deres arbejde, og at arbejdet udmatter dem følelsesmæssigt. 39% angiver, at de ofte føler sig brugt op ved arbejdsugens afslutning. En række forskellige resultater peger på, at hjemmehjælperne adskiller sig negativt belastningsmæssigt fra såvel sygeplejerskerne, so-su-assistenterne som det administrative personale. Arten og omfanget af de konstaterede arbejdsmæssige belastninger hos hjemmehjælperne bedømmes at være så betydelige, at det burde give anledning til iværksættelse af særlige forebyggende arbejdsmæssige foranstaltninger, så hjemmehjælpernes arbejde bliver mindre nedslidende og mere attraktivt for ældre som for unge i fremtiden. Vurderingen af arbejdet i fremtiden Personalets vurdering og tanker om deres arbejdsmæssige fremtid er målt. På en skala fra minus fem ; til plus fem ( er deres gennemsnitlige score +0,5. Personalets vurdering af fortiden deres vurdering af hvilken betydning de gennemførte omstillinger og forandringer havde for arbejdet var i gennemsnit en score på minus 1,3. Der kan altså konstateres et skift, hvor den fremherskende pessimisme synes vendt til en mild optimisme i forhold til fremtiden. Undersøgelsen afdækker, at en stor del af personalet synes, at de ikke bliver brugt godt nok i arbejdet. I forhold til den fremtidige udvikling af hjemmeple- 8\n9 jen kunne resultatet tyde på, at der ligger en skjult reserve gemt i medarbejderstaben, og hvis den aktiveres, kunne det utvivlsomt komme såvel den enkelte medarbejder som hele hjemmeplejen til gode. I forhold til fremtiden udtrykker en stor del forskellige typer af alvorlige bekymringer. Der udtrykkes bl.a. bekymringer om der sker forringelser af ens arbejdsvilkår, og om man bliver udsat for, at man skal forvalte beslutninger, man ikke kan stå inde for. Følelsen af utryghed og manglende forudsigelighed i arbejdet findes at være udbredt blandt store dele af personalet. Det konkluderes, at der er behov for udmeldinger og afklaring i den udstrækning, det er muligt, samt overvejelser om hjemmeplejepersonalets angivne bekymringer i et personalepolitisk- og kompetenceudviklingsperspektiv. Undersøgelsen afdækker også, at mange synes, at fremtidsudsigterne i hjemmeplejen ser mindre lovende ud. Det gælder de yngste under 30 år langt oftere end de ældre. I rapporten peges der på, at det kan være et alvorligt signal, at det er de unge fremtidens medarbejdere i hjemmeplejen der især finder fremtidsudsigterne i hjemmeplejen mindre tilfredsstillende, og dette kan utvivlsomt få betydelige konsekvenser, såfremt der ikke handles i tide. Hvor er personalet på vej hen? Personalets overvejelser og planer om deres job fremover er undersøgt. Resultaterne viser, at 38% overvejer eller har planer om et andet job. Det bemærkes i rapporten, at 38% synes umiddelbart at være alarmerende mange, men andre undersøgelser af lignende type som denne viser lignende eller lidt lavere niveau. Det er altså udbredt på det danske arbejdsmarked, at mange overvejer noget andet ud fra positive eller negative begrundelser. Resultaterne viser, at blandt de, der overvejer eller har planer om jobskift, er der forskelle afhængigt af alder. Blandt de yngste (personale under 30 år) overvejer 42% alvorligt et jobskift, og 7% søger aktivt et andet job. Andelen er faldende med alder og lavest blandt de ældste (50 år eller ældre), hvor 17% alvorligt overvejer andet job, og 4% aktivt søger et andet job. De yngste (under 30 år) angiver væsentligt hyppigere end øvrige aldersgrupper som begrundelse, at de kunne tænke sig at prøve noget nyt, at de har mistet engagementet, eller at jobskiftet er led i et karriereforløb. Blandt de ældre (40 år eller ældre) er der en overvægt i begrundelser om, at det er ud fra hensyn til helbredet. Der findes endvidere at være betydelige forskelle i planer og overvejelser om jobskift i de forskellige faggrupper. Sygeplejerskerne/so-su-assistenterne angiver forholdsvis hyppigere end de andre grupper: For at prøve noget nyt, at det er et naturligt led i karriereforløb og af hensyn til familien. 9\n10 Hjemmehjælperne angiver forholdsvis hyppigere end øvrige: At selve arbejdet er for udmattende/anstrengende, at de mange omstillinger/forandringer er for belastende, at de er utilfredse med mulighederne for at yde god service, samt af hensyn til helbredet. Det konkluderes i rapporten, at de fundne forskelle kunne tyde på, at hjemmehjælperne i større udstrækning end sygeplejerskerne/so-su-assistenterne oplever en række forhold i arbejdet som negativt, der så at sige skubber dem ud af jobbet eller fremkalder alvorlige overvejelser om noget arbejdsmæssigt andet. Et andet mønster synes mere typisk blandt sygeplejerskerne og so-su-assistenterne. Her spiller karriere, ønsket om at prøve noget nyt og hensyn til familien tilsyneladende en stærkere rolle i deres overvejelser om jobskift, og det er snarere faktorer, der trækker og ikke skubber sygeplejerskerne og so-suassistenterne over til et nyt job. I spørgeskemaet fik de personer, der overvejer eller har planer om jobskift, stillet spørgsmålet, om der var noget, der kunne få dem til at blive i jobbet. Rapporten afsluttes med deltagernes egne kommentarer hertil. Det indeholder en lang række gode råd om, hvad de synes, der er behov for at se nærmere på og ændre. Resultaterne og overvejelserne om jobskift vil blive afprøvet og analyseret mere dybtgående i forbindelse med et andet igangværende del-projekt. I projektet er fokus rettet mod grunde til arbejdsophør og jobskift i hjemmeplejen. Målet er at interviewe 200 personer i tilknytning til, at de skifter job. Data er under indsamling og forventes afsluttet i 3. kvartal Den interesserede læser må altså tålmodigt vente frem til starten af 2003, hvor rapporten forventes at foreligge. Videre perspektiver Gennem resumeet er der opsummeret og konkluderet på en række specifikke områder. Herudover kan der ud fra undersøgelsen sammenfattes og peges mere alment på: En af undersøgelsens centrale problemstillinger har været få indblik i hjemmeplejepersonalets syn på og vurdering af de mangfoldige omstillinger, der er sket i hjemmeplejen de seneste år. Resultaterne peger på, at der ved fremtidige forandringer er behov for at vie information, personlig inddragelse og involvering ledere som medarbejdere større opmærksomhed hele vejen gennem processen. Andre centrale budskaber og anbefalinger, som kan uddrages af undersøgelsen, omhandler hjemmeplejens kerneydelse hjælp, pleje og støtte til borgerne. Personalets svar på de stillede spørgsmål giver et klart signal om, at i den fremtidige udvikling af hjemmeplejen bør der lægges mere vægt på kvalitet end kvantitet i ydelsen. 10\n11 Begrebet tid synes at være en anden meget central problemstilling, som synliggøres i forskellige sammenhænge i undersøgelsen, hvor der efterspørges kvalitativ bedre tid til arbejdet og tid til at gennemføre forandringer. I forhold til fremtiden synes der endvidere at være et stort behov for at skabe større forudsigelighed og mindske den udbredte utryghed, som synes at eksistere. Synlig ledelse centralt som lokalt der går foran, tager ansvar og hjælper med at sætte grænser og afklare tvivl og usikkerhed, såfremt det er muligt, er stærk medicin i forhold til problemet. I forhold til fastholdelse og rekruttering af medarbejdere synes der at være behov for, at der lægges vægt på personaleplejen værdsættelse, kompetenceudvikling og forbedringer af det psykiske og fysiske arbejdsmiljø og øget opmærksomhed om særligt udsatte fag- og aldersgrupper, hvor resultaterne især peger på behovet for hjælp og støtte til hjemmehjælperne. Nærværende rapport kan betragtes som foreløbige resultater, hvor en række af temaerne vil blive supplerende belyst og videreudviklet i projektets videre forløb. 11\n12 2 Indledning Denne undersøgelse indgår som et delprojekt i det samlede projekt Omstillinger i Københavns Kommunes hjemmepleje fastholdelse eller udstødning? Projektet udføres i et samarbejde mellem Center for Alternativ Samfundsanalyse, CASA og BST, Københavns Kommune. Formålet med nærværende undersøgelse er især at skabe større viden om sammenhængen mellem på den ene side omstillinger i hjemmeplejen og medarbejdernes syn herpå. Herudover er det ønsket at få indblik i personalets syn på arbejdet i hjemmeplejen samt deres overvejelser om fremtiden. Ud over nærværende spørgeskemaundersøgelse er der som led i projektet lavet arbejdspladsobservationer, hvor projektets medarbejdere har fulgt et mindre antal ansatte i hjemmeplejen over en hel arbejdsdag. Der er gennemført kvalitative interview med seks ledere og elleve medarbejdere fordelt på seks hjemmeplejeenheder. Observationerne og interviewene der rapporteres i særskilt rapport kan betragtes som et supplement til spørgeskemaundersøgelsen og giver uddybende belysninger af personalets opfattelse af selve arbejdet, deres syn på de gennemførte omstillingsprocesser og på fremtiden. Herudover interviewes medarbejdere, som i perioden oktober 2001 til oktober 2002 forlader hjemmeplejen. I alt 200 personer forventes interviewet om deres grunde til at skifte arbejde. Undersøgelsen har fokus på ansatte i hjemmeplejen under Københavns Kommunes Sundhedsforvaltning (dvs. den hjælp der ydes til borgere, der er 67 år eller ældre). Den del af hjemmeplejen, der hører under Familie- og Arbejdsmarkedsforvaltningen (dvs. hjemmeplejen til borgere under 67 år), indgår ikke i undersøgelsen. Hjemmeplejen under Sundhedsforvaltningen omfatter 22 geografiske enheder, og nærværende undersøgelse omfatter seks af disse enheder. De undersøgte enheder er udvalgt, så de skulle give et dækkende billede af hele hjemmeplejen på undersøgelsestidspunktet. Personalet i de seks enheder omfatter i alt 589 månedslønnede medarbejdere ud af de i alt ca månedslønnede i hjemmeplejen. Om materialet Undersøgelsen omfatter det fastansatte, månedslønnede personale (i alt 589). Herudover er der i hver hjemmeplejeenhed et vekslende antal timelønnede afløsere og vikarer. De timelønnede indgår ikke i nærværende undersøgelse. Undersøgelsens data (spørgeskemaet) er indsamlet i efteråret I løbet af perioden er der udsendt et erindringsbrev til deltagernes privatadresse. Der er 12\n13 kommet svar fra 483 personer i hjemmeplejen, svarende til 82% af samtlige fastansatte. Spørgeskemaerne er vel udfyldte. Kun ganske få skemaer er mangelfuldt udfyldt og udgår derfor af undersøgelsen. Der er desuden enkelte timelønnede, der har udfyldt skemaet. Disse få skemaer udgår ligeledes. Materialet bygger dermed på 473 personers svar på spørgeskemaet. Svarprocenten er meget tilfredsstillende i forhold til en undersøgelse af denne type. Sammenholdt med tilgængelige baggrundsoplysninger om samtlige ansatte i hjemmeplejen findes ingen særlige skævheder i undersøgelsesmaterialet. Materialet vurderes at være repræsentativt i forhold til de seks undersøgte enheder og må formodes at give et nogenlunde dækkende billede af hele hjemmeplejen under Sundhedsforvaltningen. I spørgeskemaet er der fire åbne spørgsmål, hvor deltagerne selv skulle skrive. Mange har fulgt opfordringen, og kommentarerne er udskrevet (omfatter ca. 60 sider i alt) og belyses gennem rapporten. Analyser I rapporten laves en række sammenligninger, fx sammenholdes svarene i de forskellige personalegrupper. Sammenligningerne er analyseret statistisk. Såfremt der i teksten står, at sammenligningen viser væsentlige forskelle, henviser det til, at der er tale om statistisk sikre forskelle (p minimum <0.05). Hjemmeplejen omfatter forskellige personalegrupper: < Ledere og gruppeledere < Sygeplejersker < Social- og sundhedsassistenter (forkortet so-su-ass.) < Social- og sundhedshjælpere (forkortet so-su-hjælper) < Sygehjælpere < Hjemmehjælpere < Kontor-/administrativt personale For at få et tilstrækkeligt grundlag (antal personer) for statistiske analyser har det været nødvendigt at sammenlægge personalegrupperne. I rapporten opereres der derfor med følgende grupper: < Ledere + gruppeledere (der sammenlignes med samtlige medarbejderes svar), og de forskellige faggrupppers svar sammenholdes. De omfatter: < Sygeplejersker + so-su-assistenter (hvor en del er ledere eller gruppeledere) < So-su-hjælper + sygehjælper + hjemmehjælper < Kontor-/administrativt personale 13\n14 De seks hjemmeplejeenheder analyseres og beskrives under ét i rapporten og belyses primært i relation til ovennævnte variabler. Følgegruppe I tilknytning til projektet er der nedsat en følgegruppe, der foreløbigt har været samlet flere gange i projektperioden. Den omfatter følgende: Johny Kaufmann, kontorchef i Udførerkontoret Maj Arctander, hjemmeplejeleder Merete Frölich, gruppeleder Tina Faarup, konsulent, Bestillerkontoret Hanne Vaagø Tost, konsulent, Udførerkontoret Maureen McCarthy, hjemmehjælper Brian Schneeberg, visitator Birgitte Shamir, hjemmesygeplejerske Elin Troest, kontorfunktionær Cathrine Kragh, assistent (suppl. for Elin Troest) Rikke A. Rasmussen, sekretariatet og kommunikation Ulla Rantsén, Organisations- og personaleudviklingskontoret Følgegruppen har kommenteret udkast til nærværende rapport. Projektgruppen har holdt møder med alle seks deltagende hjemmeplejeenheder, hvor de specifikke resultater omhandlende enheden er formidlet og drøftet. De afholdte møder har inspireret til supplerende analyser og præciseringer, men CASA og BST er alene ansvarlig for indholdet i denne rapport. Projektgruppen vil gerne takke personalet i de undersøgte enheder samt følgegruppen for den positive modtagelse, motivation og samarbejde i forhold til projektets gennemførelse. Vi vil desuden gerne takke Koordinationsudvalget, Københavns Kommune, som har muliggjort projektet gennem økonomisk støtte. 14\n15 3 Portræt af hjemmeplejen Ud fra deltagernes svar på de stillede spørgsmål i spørgeskemaet kan der tegnes følgende billede af de undersøgte enheder i hjemmeplejen i Københavns Kommune: Hjemmeplejen er et typisk kvindedomineret arbejdsområde. Det gælder også for de seks undersøgte enheder, hvor dog 12% af det samlede personale er mænd. Den typiske m/k i hjemmeplejen er omkring 40 år. Personalet fordelt på alder fremgår af figur 3.1. Der findes ikke væsentlige forskelle i aldersfordelingen på kvinder og mænd. Figur 3.1: Aldersfordelingen i hjemmeplejen år (25,2%) N=468 Under 30 år (17,3%) 60 år eller mere (3%) år (28,2%) år (26,3%) Personalet har forskellig uddannelsesbaggrund og omfatter følgende i parentes angives, hvor mange procent de udgør af samtlige: Sygeplejerske (12%) Social- og sundhedsassistent (5%) Social- og sundhedshjælper (41%) Hjemmehjælper (32%) Sygehjælper (3%) Kontor-/administrativt personale (5%) Uoplyst (2%) 15\n16 Grupperne hjemmehjælpere, social- og sundhedshjælpere og sygehjælpere er i resten af rapporten slået sammen til en gruppe og benævnes i rapporten hjemmehjælpere. Blandt samtlige er der en stor gruppe (20%), der har arbejdet få år (dvs. til og med 2 år) i hjemmeplejen. Omkring halvdelen af samtlige har arbejdet op til 7 år i hjemmeplejen, og 3 ud af 10 har mere end 10 års erfaring på området, enkelte helt op 34 år. Alt i alt har de undersøgte personer arbejdet gennemsnitligt 10,6 år i hjemmeplejen på undersøgelsestidspunktet. I forhold til den bydel hjemmeplejeenhed hvor de i øjeblikket er beskæftigede, har 18% været ansat i op til 2 år, og lidt over halvdelen har op til 5 års erfaring med hjemmeplejearbejde i bydelen (jf. tabel 3.1). Tabel 3.1: Antal års ansættelse i hjemmeplejen med arbejde i nuværende bydel, fordelt på stillingsgrupper So-su-hjælper, Sygeplejerske hjemmehjælper, Adm. Antal år i nuværende enhed + so-su.ass. sygehjælper personale I alt 0-1år... 35% 14% 26% 18% 2-5år... 43% 31% 35% 34% 6-10år... 16% 21% 26% 20% 11årogderover... 6% 34% 13% 28% Total % 100% 100% 100% Antal Det fremgår af tabel 3.1, at der er store forskelle stillingsgrupperne imellem i forhold til, hvor længe de har været ansat i nuværende hjemmeplejeenhed. 78% af sygeplejerskerne og so-su-assistenterne har været ansat mellem 0-5 år. Blandt det administrative personale er der også en overvægt med forholdsvis få års ansættelse på nuværende arbejdsplads. Billedet er lige modsat i gruppen af hjemmehjælpere m.v., hvor et flertal (55%) har været ansat i enheden over 5 år, og mange (34%) har været der i over 10 år. Hver enhed er organisatorisk opbygget med en overordnet leder og gruppeledere for hver gruppe (typisk op til 20 medarbejdere). Lederne og gruppelederne udgør 9% af det samlede personale. Ledernes fordeling efter uddannelsesmæssig baggrund fremgår af tabel\n17 Tabel 3.2: Lederne/gruppelederne fordelt efter uddannelsesmæssig baggrund Gruppen af ledere/ gruppeledere Sygeplejerske og social- og sundhedsassistent... 73% Hjemmehjælper... 24% Kontor-/administrativt personale... 3% Ialt % Antal Det typiske er, at personalet arbejder timer om ugen. Lidt over hver tredje har en arbejdstid under 35 timer. Ganske få arbejder mere end 37 timer ugentligt (jf. tabel 3.3). Tabel 3.3: Hvor mange timer arbejder du om ugen (din normerede arbejdstid)? Optil35timer... 35% 35-37timer... 64% 38timerogderover... 1% Ialt % Antal Hjemmeplejen har døgnfunktion. Langt størstedelen af personalet har fast dagarbejde på hverdage, hvoraf mange har skiftende vagter hverdage og weekend. 13% arbejder fast aften eller nat. Det er disse personer, der er i fokus på de følgende sider. Vi får et indblik i deres syn på arbejdet i hjemmeplejen. Vi vil høre nærmere om, hvad de opfatter som et godt arbejde, hvordan de forholder sig til udviklingen inden for hjemmeplejen i Københavns Kommune og om deres tilfredshed med arbejdet samt deres syn på fremtiden. 17\n18 4 Det gode hjemmeplejearbejde har personalet det? Hvad kendetegner et godt arbejde efter din mening? Dette spørgsmål fik de ansatte i hjemmeplejen stillet. De skulle tage stilling til 19 arbejdskvaliteter og bedømme hvert enkelt i forhold til, hvor betydningsfuldt, de synes, det er for dem selv. Det vil sige om de synes det er meget vigtigt, vigtigt eller mindre vigtigt (jf. spørgsmål 10, bilag 1). Efter at have foretaget prioriteringen, skulle personalet vurdere, i hvor høj grad de forskellige arbejdskvaliteter er opfyldt i deres eget arbejde. I det følgende vil der blive set nærmere på: < Hvad kendetegner et godt arbejde for ansatte i hjemmeplejen? < I hvor høj grad er der en kløft mellem deres nuværende arbejde og det gode arbejde mellem ideal og virkelighed? < Er der variation i opfattelsen af det gode arbejde i forhold til køn, alder og stilling? Viden herom kan have praktisk værdi i forhold til den videre udvikling af hjemmeplejen, fx er der forhold, som man overser eller skal prioritere højere? Det kan have værdi i forhold til udviklingen af den attraktive arbejdsplads, så hjemmeplejen bliver bedre til at fastholde medarbejderne og tiltrække nye, gode medarbejdere. 4.1 Det gode arbejde Tabel 4.1 viser de 19 undersøgte arbejdskvaliteter, og hvor mange af de ansatte i hjemmeplejen der prioriterer dem som meget vigtigt. Et godt fagligt samarbejde topper. Andre aspekter, der vurderes højt af mange er: At have en synlig og nærværende leder, at arbejdet er meningsfuldt og at kunne yde noget, man kan være fagligt stolt over, samt have indflydelse på indhold og tilrettelæggelse af ens eget arbejde. Have en arbejdstid der passer én, samt at arbejdet og familie/fritid skal være foreneligt er også forhold, som mange prioriterer højt. 18\n19 Tabel 4.1. Et godt arbejde andele der prioriterer det som meget vigtigt at have et godt fagligt samarbejde med mine kolleger i faggruppen... 65% at kunne få støtte og hjælp fra nærmeste leder, når der er behov... 60% en arbejdsplads, hvor man kan sige sin mening (positivt som negativt)... 60% etmeningsfuldtarbejde... 59% at kunne lave et arbejde, jeg kan være fagligt stolt af... 58% indflydelse på tilrettelæggelsen af mit daglige arbejde... 58% at have indflydelse på vigtige beslutninger vedrørende mit arbejde... 58% athaveenarbejdstid,derpassermig... 58% at have en synlig og indlevende leder... 57% at arbejde og fritid/familie kan forenes... 57% at have tryghed i ansættelsen... 51% etfritogselvstændigtarbejde... 50% at der er mulighed for, at jeg kan udvikle mig og lære nyt i arbejdet... 50% tværfagligtsamarbejde... 48% at få information om arbejdspladsens opgaver og mål... 47% at have spændende og udfordrende opgaver... 46% at der er mulighed for, at jeg kan bruge mine evner og kreativitet i arbejdet... 46% atfåklarbeskedom,hvadderforventesafmig... 45% atnytænkningoginitiativvurdereshøjtpåarbejdspladsen... 39% Alder og det gode arbejde Ved hovedparten af de undersøgte arbejdskvaliteter er der ingen væsentlige aldersmæssige forskelle i prioriteringen af de vigtigste elementer i det gode arbejde. Der findes dog enkelte skillelinjer. De yngre under 30 år prioriterer således hyppigere end de ældre, at det er meget vigtigt at have spændende og udfordrende opgaver. 67% af de yngste (under 30 år) finder det meget vigtigt, men blandt dem, der er 50 år eller ældre, er andelen kun 33%. Tilsvarende tendens at yngre prioriterer det oftere end de ældre findes i relation til: < at der skal være mulighed for, at man kan udvikle sig og lære nyt i arbejdet < at der skal være mulighed for at kunne få støtte og hjælp fra nærmeste leder, når der er behov, og < at have et godt fagligt samarbejde med mine kolleger i faggruppen er meget vigtigt Sidstnævnte angives af 78% af de yngste, men kun af 58% af de ældste. Det omvendte billede ses i forhold til at have et frit og selvstændigt arbejde. Det prioriteres som meget vigtigt af 38% af personalet under 30 år, men af 57%afdem,derer50årellerældre. 19\n20 De yngre og de ældre medarbejdere har altså på visse områder forskellige prioriteringer. De yngre ser ud til at efterspørge et arbejde, hvor de kan udvikle sig og lære mere med støtte og hjælp fra ledere og kolleger, mens de ældre med mere erfaring i højere grad efterspørger et arbejde, hvor de kan bruge disse erfaringer frit og selvstændigt. I forhold til fremtiden og rekruttering af nye medarbejdere synes det vigtigt at vie disse aspekter i arbejdet særlig opmærksomhed, såfremt man ønsker at gøre hjemmeplejen til en mere attraktiv arbejdsplads for både de yngre og de ældre aldersgrupper. Køn og det gode arbejde Mændene og kvinderne prioriterer en række af de nævnte arbejdskvaliteter ens. De mest markante skillelinjer kønnene imellem findes i forhold til at have en synlig og indlevende leder, hvor 70% af kvinderne finder det meget vigtigt sammenlignet med 37% af mændene. Andre områder, hvor kvinderne betydeligt hyppigere end mændene prioriterer arbejdskvaliteten, er i parentes angives, hvor mange blandt henholdsvis kvinderne og mændene, der finder det meget vigtigt: < at have et godt fagligt samarbejde med kollegerne i faggruppen (kvinder: 77%, mænd: 57%) < at kunne få hjælp og støtte fra nærmeste leder (kvinder: 72%, mænd: 50%) < at have indflydelse på tilrettelæggelsen af det daglige arbejde (kvinder: 70%, mænd: 50%) < at der er mulighed for at udvikle sig og lære nyt i arbejdet (kvinder: 60%, mænd: 48%) På de øvrige områder er der ikke væsentlige forskelle kønnene imellem, og der findes ikke at være områder, som mændene prioriterer klart højere end kvinderne. Stilling, uddannelsesmæssig baggrund De forskellige personalegrupper i hjemmeplejen ligner på mange områder hinanden i deres opfattelse af det gode arbejde. Der er således stort set enighed om, at det er meget vigtigt: < at have en synlig, indlevende leder, der støtter og hjælper, når der er behov, < at man har indflydelse på eget arbejde og på beslutninger vedrørende arbejdet, < at få information om opgaver og mål, < at man ved, hvad der forventes af en, < og alle grupper er meget enige i, at det er vigtigt at have en arbejdsplads, hvor man kan sige sin mening positivt som negativt. Der er dog også forskelle personalegrupperne imellem. Sygeplejerskerne og social-og sundhedsassistenterne prioriterer således, som det fremgår af skemaet nedenfor, en række forhold som meget vigtigt hyppigere, end hjemmehjælperne og det administrative personale gør. 20\nDelrapport 4 Arbejdsophør i en omstillingstid Interviews med medarbejdere som ophørte med arbejdet i Københavns Kommunes hjemmepleje Juni 2003 Hans Klausen, Københavns Kommunes BST Annemette Eskesen, Københavns


iPhone 12: Her er Apples nye telefon | Komputer.dk\nApple har endelig præsenteret den nye iPhone 12-serie.\nApple har langt om længe præsenteret den nye iPhone 12-serie, som består af fire modeller.\n14. oktober 2020 af Martin Lorentsen\nApple præsenterede endelig den nye iPhone 12 i en video, der blev sendt ud tirsdag aften.\nDen populære smartphone kommer i denne omgang i fire forskellige varianter, der alle understøtter 5G, og koster fra 6199 kroner op til 12.399 kroner.\nDe fire varianter omfatter:\nDe nye telefoner kommer dog ikke samtidig. iPhone 12 og iPhone 12 Pro leveres 23. oktober 2020, mens du må vente til 13. november, hvis du vil have fingrene i iPhone 12 Pro Max og iPhone 12 Mini.\nLÆS OGSÅ: Apple præsenterer nye ure og iPads\nKeramisk skjold og magnetisk oplader\niPhone 12 har som noget helt nyt en MagSafe-oplader. På bagsiden af de nye telefoner sidder der nemlig nu magneter.\nDet skal gøre det lettere for dig at lade dem op med en trådløs lader.\nMagSafe-teknologien er dog ikke noget nyt i sig selv. Apple har tidligere brugt den til at oplade bærbare mac-computere.\n> LÆS OGSÅ: Her er de billigste 5G-mobiler\nApples MagSafe-oplader lader dig nemt oplade telefonen med en trådløs lader.\niPhone 12 har dog en ny teknologi, som Apple kalder for “ceramic shield”, der på dansk kan oversættes til keramisk skjold.\nTeknologien forstærker iPhone 12’s OLED-glasskærm, så den bliver fire gange stærkere.\nLÆS OGSÅ: Sådan gør du din iPhone helt sikker\niPhone 12 er standardmodellen, som har en skærm på 6,1 tommer, to objektiver og OLED-display. Den koster fra 6999 kroner.\niPhone 12 Mini er den mindste og billigste model. Skærmen er 5,4 tommer, ellers kan denne model det samme som iPhone 12. Den har en startpris på 6199 kroner.\niPhone 12 får kanter i rustfrit stål\niPhone 12 Pro har samme størrelse som iPhone 12, men kanterne er af rustfrit stål, og så er telefonen vandtæt. OLED-skærmen er desuden bedre, og telefonen har tre objektiver. iPhone 12 Pro koster 8899 kroner for den billigste variant.\niPhone 12 Pro Max er den største af de nye telefoner med en skærm på hele 6,7 tommer, hvilket er den største skærm i iPhone-historien. Ellers er det stort set den samme telefon som iPhone 12 Pro, men telefonen har lidt bedre objektiver. iPhone 12 Pro Max har en startpris på 9699 kroner.\nLÆS OGSÅ: Apple lancerer billig iPhone\nDen nye iPhone 12 Pro og iPhone 12 Pro Max er de mest kraftfulde telefoner i den nye serie.