Hagemanns Kollegium i Kristianiagade, hvor beboerne - alumnerne - får serveret mad. - Foto: Østerbro Lokalhistoriske Forening og Arkiv\nI Kristianiagade 10 ligger der en imponerende fem-etages ejendom.\nEjendommen er opført i 1907 af en af tidens store erhvervsmænd og samtidig videnskabsmand, Gustav Adolph Hagemann.\nEjendommen er en af Københavns ældste kollegier med plads til 61 alumner. Da G. A. Hagemanns Kollegium blev indviet, var det et af de mest frisindede kollegier af sin tid, idet både mandlige og kvindelige studerende, som de første i Danmark, fik mulighed for at bo side om side på et kollegium.\nUdformningen af kollegiet og den daglige gang blev i høj grad præget af Hagemanns ideologi om fællesskabet som det centrale. Der er således madordning, så de studerende er sikret tre måltider om dagen.\nOptagelsesprøver var obligatoriske på kollegiet før i tiden. Man skulle igennem tre faser. For det første skulle man testes i sin paratviden om grundlæggeren, kollegiet og andre relevante forhold.\nDernæst skulle man stjæle et skilt, hvorfor der hænger mange skilte rundt om i kollegiet, og til slut skulle man udføre en opgave. En alumne skulle for eksempel løbe sækkevæddeløb ned ad strøget, en anden skulle holde en offentlig tale for ændernes ret til ikke at fryse om vinteren.\nOptagelsesprøverne praktiseres ikke længere på kollegiet, men G. A. Hagemanns Kollegium vedbliver at være et sted, hvor man ikke bare flytter ind. Som G. A. Hagemann klart udtrykte det:\n»Kollegiet skal være et hjem for dets beboere – et hjem I så høj grad som et kunstigt hjem kan blive. Alumnerne er ikke lejere af et værelse på kollegiet – de, der ikke vil være andet, må leje sig værelse. Nej, de indtræder som led I et stort hjem, hvor de ord, der står over indgangsdøren, skal være de rådende.«\nUnder 2. verdenskrig var en del af alumnerne aktive i modstandsbevægelsen, og i kollegiets indgangsparti hænger da også en mindeplade med navnene på de alumner som faldt i krigen.\nKollegiet blev, efter krigen, i en periode brugt som lazaret for tyske krigsflygtninge, og først i 1946, kunne alumnerne igen flytte hjem igen til et normalt liv.\nHvam var han så Gustav Adolph Hagemann, som skabte dette unikke hjem for studerende, som den dag i dag, 112 år senere, fungerer helt i overensstemmelse med hans tanker. Han var født i 1842 i en jysk godsejerfamilie, og i 1865 tog han afgangseksamen fra Polyteknisk Læreanstalt (I dag DTU) som civilingeniør med speciale i kemi.\nHan blev ansat i Kryolith Mine og Handels Selskabet, hvor han arbejdede i USA i en periode. Her arbejdede han intenst med kryolit og fandt nye mineraler i kryolitten, blandt andet Hagemannit, opkaldt efter ham selv. Han byggede to fabrikker i Pennsylvania, inden han i1870 vendte tilbage til Danmark.\nHer blev han medejer af kryolitfabrikken Øresund, samtidig med at han blev knyttet til De Danske Sukkerfabrikker.\nHan byggede en sukkerfabrik i Odense, 1878 planlagde og byggede han et fællessukkerkogeri på Skt. Croix, ligesom han byggede sukkerfabrikker i Nakskov, Stege og Assens.\nI 1880 blev han direktør i selskabet De Danske Sukkerfabrikker.\nHan har tillige virket som medlem af bestyrelserne for Tuborgs Fabrikker, De Danske Spritfabrikker, Burmeister & Wain og var 1880—1902 borgerrepræsentant i København.\nHan var formand i overbestyrelsen for »Finsens medicinske Lysinstitut«, hvis forretningsudvalg han stiftede 1896. 1902 blev Hagemann direktør for Polyteknisk Læreanstalt.\nGustav Adolph Hagemann var således et fremragende eksempel på, hvorledes videnskabelig uddannelse kan nyttiggøres i det praktiske liv og samfundsengagement. Han døde 26. april 1916 i København.\nByggervangen 62, 2100 København Ø


Støjplagede på Thujavej: Situationen er forværret | Odense | fyens.dk\nStøjplagede på Thujavej: Situationen er forværret\nEgon Jørgensen omgivet af nogle af de taks-planter, Vejdirektoratet har plantet på volden ud mod vejen. Beboerne bag volden havde i stedet foretrukket en støjafskærmning. Foto: Nils Svalebøg.\nEfter åbningen af det nye ruderanlæg - tilkørselsrampen til motorvejen ved Assensvej - oplever de nærmeste naboer flere støj- og indkigsgener end tidligere.\nFor de mange tusinde billister, der benytter Assensvej og vejens tilkørselsramper til og fra motorvej E20, er livet bag rattet blevet mere bekvemt, efter et nyt ruder-rampeanlæg på den travle indfaldsvej er åbnet og har fået trafikken til at glide lettere end tidligere.\nMen for de nærmeste naboer - dem på Thujavej, der har haver lige inde bag volden ud mod Assensvej - er den støjplage, de konstant føler sig udsat for, kun blevet værre. Det føler de i hvert fald selv.\n- Det er blevet værre, end det var før, siger en af husejerne, Egon Jørgensen, der bakkes op af nabo Flemming Helskov.\n- Meget værre, tilføjer han og kigger op mod vejen, der i øvrigt med det nye ruderanlæg er rykket flere meter tættere på Thujasvejs haver end tidligere.\nPlanter i stedet for støjskærme\nDer er ikke foretaget målinger, der dokumenterer oplevelsen af en forværring, og Vejdirektoratet fastslår på baggrund af udførte beregninger, at beboerne ikke har ret i påstanden om, at støjplagen er blevet værre end tidligere.\nMen ifølge beboerne er beregningen ikke det papir værd, den er skrevet på.\n- Blandt andet er en af forudsætningerne i Vejdirektoratets udregning, at hastighedsgrænsen på 40 kilometer i timen overholdes. Det er der rigtig mange - både biler og lastbiler - der ikke gør, siger Egon Jørgensen.\nBeboernes største ønske er at få foretaget en rigtig støjmåling og få opsat støjskærme over et par hundrede meter, som kan tage toppen af den evige summen og brummen fra Assensvej og tilkørselsrampen til motorvejen. Men det har både Vejdirektoratet og Odense Kommune afvist. I stedet er der på toppen af volden ud mod vejen plantet taks-planter i anslået 30-40 centimeters højde, som ikke just synes at udgøre et potent støjværn.\n- Vi har fået oplyst, de vokser 10 centimeter om året, siger Flemming Helskov og tilføjer, at de efter hans og Egon Jørgensens opfattelse hverken har effekt på støj eller i forhold til de indkigsgener fra lastbiler ned i haverne, der også er fulgt med det nye vejanlæg.\n- Planterne er jo ikke vokset op, før vi enten er meget gamle eller er helt væk, påpeger han.\nEgon Jørgensen og Flemming Halskov og de andre naboer i første række ud mod Assensvej, der er med i Støjgruppen Thujavej, forventer i øvrigt, at situationen forværres yderligere, når flytningen af virksomheden Gasa er gennemført i 2018. Til den tid vil tusindevis af ekstra lastbiler skulle benytte til- og fra kørselsramperne tæt ved deres hjem.\n- Det betyder meget ekstra tung trafik, påpeger Egon Jørgensen, der undrer sig over, der er blevet afsat ressourcer til at opføre støjskærme på den forlængede Munkebjergvej, når der ikke er vilje til at gøre noget tilsvarende ved Assensvej.\nHvad gør I? Har I overvejet af flytte?\n- Vi flytter ikke. De skal ikke skræmme os væk, siger Flemming Helskov.\n- Og i øvrigt kan vi nok heller ikke sælge vores huse, lyder fra Egon Jørgensen.\nVejdirektoratet om støj: Vi har gjort, hvad vi skulle


» Bestil James Bond Ocean Royale Deodorant Stick (75 g) – 149 kr.\nI marts 2013 blev den blå Ocean Royale lanceret. Med en duft af lime, anis, bergamot, kaffe, cedar-træ og sandeltræ er du garanteret en frisk duft fra det velkendte mærke. Her får du duften i en praktisk deodorant stick. (Læs mere)\nNavn: James Bond Ocean Royale Deodorant Stick (75 g)\nKategori: James Bond 007 Ocean Royale\nJames Bond 007 Ocean Royale fra James Bond\nMasser af netshops tilbyder i øjeblikket en række forskellige leveringsmetoder. En af favoritterne er for nærværende udleveringssteder, som giver dig mulighed for at hente pakken når det passer ind i din kalender. Løsningen er altså ultra nem, og typisk endda den mindst kostelige leveringsversion ved køb af James Bond Ocean Royale Deodorant Stick (75 g).\nDu kan på samme måde prøve at få produkterne sendt hjem til dig selv eller til dit arbejdes adresse. Løsningen bliver gennemsnitligt lidt mere pebret, men ydermere super simpel. Den mest prisbevidste løsning er utvivlsomt at hente ordren selv, som desværre er betinget af at du har bopæl nær internet selskabets bopæl.\nLeveringstidspunktet på James Bond 007 Ocean Royale er selvfølgelig ret så væsentlig hvis man står og skal bruge dine nye produkter inden for få dage, så i det øjemed er det helt vigtigt at vi checker den estimerede leveringsdato ved det respektive produkt.\nMasser af internet forhandlere yder muligheden for dag-til-dag levering på en række produkter, eksempelvis James Bond Ocean Royale Deodorant Stick (75 g), som dog er betinget af at du når at bestille inden et fastslået klokkeslæt, således at de med sikkerhed kan nå at få bestillingen klar inden lagermedarbejderne får fri.\nEn række webshops sikrer fragtfri levering, men i de fleste tilfælde gælder det kun hvis der bestilles for en konkret pris. Desuden burde man vælge den mest betalelige leveringsversion, hvilket i mange tilfælde – uanset om man er i Næstved, Hobro eller Sæby – vil være at få fragtmanden til at levere din pakke til et afhentningssted.\nDet er i dag temmelig smertefrit for alle at vurdere prisniveauet fra diverse internet handler, og derfor har langt de fleste James Bond netshops fundet det uundgåeligt at nedsætte salgspriserne på en række af deres varer – til børn og babyer, og desuden også til mænd og kvinder – eftertrykkeligt, og endda nogle gange præstere fragt uden betaling.\nDog kan det trods alt blive smart at sammenligne et par forskellige internet virksomheder i Danmark efter rabat på James Bond Ocean Royale Deodorant Stick (75 g) før du placerer ordren, sådan at man er usvigeligt sikker på at antage den mest attraktive pris.\nMan skal dog ikke overse, at når en internet butik reklamerer deres varer for en pris der kan ses som usædvanlig beskeden, bør det tit være en varsel om en bedragerisk online forretning. Shopping med kort er imidlertid omsluttet af en regel, som garanterer dig som køber imod fup e-forhandlere.\nVi anbefaler generelt bestillinger med kort eller MobilePay. Som alternativ bør du udnytte et tilbud som fx ViaBill, såfremt du foretrækker at betale pengene senere.\nInden folk shopper på en James Bond internet butik burde man de facto se på virksomhedens vilkår, dog er det i mange tilfælde ikke særlig interessant.\nAlternativet kunne derfor være at kigge om netshoppen er godkendt af e-mærket, som bør være en angivelse af at internet firmaet overholder de danske regler, udover at e-shoppen rutinemæssigt undersøges af fagfolk der er inde i de gældende vilkår. Derudover tilbydes du mulighed for bistand, såfremt du forvoldes problemer i forbindelse med din shopping.\nDerudover går vi ind for at køberen er obs på de elementære forhold der er gældende for købet, som eksempelvis hvilken bytteret online butikken bruger. I den relation er det tilmed vigtigt, at man når som helst bibeholder sin e-mail kvittering, så man senere vil kunne påvise sin bestilling af James Bond Ocean Royale Deodorant Stick (75 g), hvad end du efterspørger produkter til en herre eller dame.\nTrustpilot tilbyder en del gunstige løsninger til at gennemrode ret mange nuværende kunders tanker og derfor er det smart, at du studerer internet butikkens kritik af James Bond Ocean Royale Deodorant Stick (75 g) før du shopper.\nFacebook tilbyder dig lige så vel en lang række sikre chancer for at få indblik i internet virksomhedens kundetilfredshed. Herinde ses nogle e-handler som tilbyder folk at levere en bedømmelse af købsoplevelsen, som ydermere må anvendes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside er reklamefinansieret. Vi arbejder tæt sammen med adskillige e-forhandlere hvor vi præsenterer forretningernes tilbud, og høster honorar såfremt en af de besøgende på vores website realiserer et indkøb.\nFakta om tilbud og internet virksomheder ajourføres fra tid til anden, men vi tager ikke ansvar for reguleringer der eventuelt er implementeret siden nyligste opdatering af sidens data.


»Hvorfor skulle vi ikke kunne tjene penge?« | Berlingske Business\n»Hvorfor skulle vi ikke kunne tjene penge?«\nARKIVFOTO. Foto: KAREN BLEIER\nJakob Jønck vil lynhurtigt gøre sit nye start up-projekt til en forretning, der tjener penge. Han vil ikke afvise, at det nye væksteventyr kan give overskud i første leveår.\nHvor mange brugere skal I have ind i folden, hvis Feast skal blive en succes?\n»Vi har en målsætning om at gøre det her til et bæredygtigt projekt fra dag ét. Vi sætter ikke mål op for, hvor mange registrerede brugere, vi skal have. Det er for os et meningsløst tal. Det siger ikke særlig meget om sund-heden i et projekt, du har under opbygning. Vi er meget optagede af at gøre brugerne glade for den oplevelse, de får hos os. Og så må vi se, hvor stort det kan blive. Kan du gøre 1.000 brugere glade, kan du også gøre 10.000 brugere glade. Hvis du kan gøre 10.000 brugere glade, kan du også gøre 100.000 brugere glade.«\nHvor skal jeres indtægter komme fra?\n»Vi er mere fokuserede på at gøre projektet det til en forretning tidligere, end vi nogensinde har været før. Vi skal tjene penge fra begyndelsen. Vi har en freemium-model, hvor rigtig meget er gratis, men hvor brugerne skal tegne et abonnement, hvis de vil have adgang til hele pakken. Det vil komme til at koste et sted mellem 40 og 50 kr. om måneden.«\nSå I vil få overskud i løbet af det første år?\n»Det er ikke umuligt, men det er ikke det, der er det afgørende. Når du har en tech-virksomhed, kan du basalt set fokusere på tre forskellige ting: Vækst, indtjening og hvor meget, dine brugere kommer tilbage. I vores verden kommer al fremtidig værdiskabelse fra den bruger, der kommer igen og igen. Al indtjening udgår derfra. Al vækst udgår derfra. Hvor meget vores brugere kommer igen, er vores absolutte fokuspunkt.«\nHvorfor tror du, at folk vil betale for at bruge jeres app?\n»Tiden er moden til det. Teknologisk er det væsentligt nemmere at tage penge for digitale løsninger, end det var for blot et par år siden. Du har en helt anden verden i dag, hvor folk er vant til at betale for Netflix og Spotify. Jeg har besøgt alt fra Dropbox og Evernote til Uber og har fået masser af læring derfra. Jeg vil sige det på den her måde: Hvorfor skulle vi ikke kunne tjene penge?«\nDu har haft stor succes med den her type virksomheder to gange tidligere. Hvorfor føler du behov for at kaste dig ud i et risikofyldt projekt for tredje gang?\n»Jeg går ikke bankerot, hvis det her går galt. Det er svært for mig at lade være. Jeg er gået 100 pct. ind i det her projekt. Vi forsøgte faktisk at lave et levebrødsprojekt med Feast - et hyggeprojekt bare til os selv, da vi i den grad mangler produktet i vores liv, men efterhånden, som vi fik fat i det, steg begejstringen. Og når du først oplever den begejstring, er det utrolig svært at stoppe.«\nSuperiværksætter, eventyrer og livsnyder\n6. jan. 2016 For abonnenter


Naturplank.dk alternativer ⇒ 6 netbutikker der (måske) er bedre\nMange online firmaer som Naturplank.dk yder på nuværende tidspunkt alverdens leveringsmetoder. Det mest populære er p.t. at få leveret til et udleveringssted, og så kan du bare gå forbi efter de købte produkter fra Naturplank når du har tid. Fragtmetoden er nemlig særligt ligetil, og desuden endda den mest prisbevidste metode til levering.\nDu kunne omvendt prøve at bestille pakken til levering til din lejlighed eller til din arbejdsplads. Fragtmetoden bliver oftest en smule dyrere, men på den anden side særligt smart. Den mest letkøbte leveringsmodel kan ikke benægtes at være at du selv henter ordren, men den løsning står og falder med at du er i nærheden af Naturplank.dks tilholdssted.\nLeveringstiden kan vise sig at være usædvanlig relevant i tilfælde af at man har behov for din ordre om få sekunder, og herved er det selvsagt centralt at man dobbelttjekker det estimerede leveringstidspunkt for det vedkommende produkt.\nEn hel del online selskaber yder levering på blot en enkelt hverdag på utallige varer, som kræver at bestillingen placeres forud for et fastslået klokkeslæt, så at de har udsigt til at kunne nå at få ordren klargjort før Naturplank holder fyraften.\nIndtil flere forretninger på nettet byder på gratis fragt, men i de fleste tilfælde kun hvis man handler for et fastslået beløb. Ellers skal du udse dig den mest prisbevidste leveringsmulighed, som mange gange – om du bor nær Helsingør, Dragør eller Hørning – vil blive at få dem til at levere pakken fra Naturplank.dk til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden særligt let for enhver at finde de bedste priser hos forskellige firmaer på nettet, og derved har masser af webbutikker været presset til at at tvinge salgspriserne på varerne – til drenge og piger, men også til mænd og kvinder – kolossalt, og endda nogle gange præstere fri fragt.\nDerfor kan det ikke desto mindre være profitabelt at sammenholde visse forhandlere på nettet udover Naturplank.dk efter rabatkoder forud for at du færdiggør din shopping, således at man er velinformeret til at få fat i den bedste pris.\nMan bør trods alt ikke glemme, at i tilfælde af at en webbutik udlover bedst i test varer for en pris der virker kolossalt attraktiv, burde det i nogle tilfælde være en varsel om en falsk internet webshop. Køb med kort er trods alt omfattet af et regulativ, hvilket værner køber overfor svindlende butikker på nettet.\nGenerelt foreslår vi kortbestillinger eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du anvende et afdragstilbud hos Naturplank.dk som fx ViaBill, for så vidt du agter at klare betalingen ude i fremtiden.\nInden nogen handler hos en shop på nettet behøver de på en vis måde løbe igennem virksomhedens betingelser, det er dog oftest ikke særlig spændende.\nEt andet alternativ kunne derfor være at finde ud af hvorvidt Naturplank er støttet af e-mærket, da det typisk er en tryghed om at netbutikken opererer i overensstemmelse med de officielle danske regler, foruden at e-forhandleren af og til revurderes af sagkyndige der kender til de gældende bestemmelser. Dette er desuden din chance for at få hjælp, ifald du oplever besvær ved din handel.\nTillige foreslår vi at køber er oppe på mærkerne omkring de grundlæggende vedtægter gældende for handlen, til eksempel den returpolitik Naturplank.dk har. I den relation er det også relevant, at man permanent bibeholder ens kvitteringsmail, så man en anden gang kan bekræfte sit køb, uanset om man er voksen eller et barn.\nTrustpilot genererer ultra gode genveje til at gøre dig bekendt med en lang række andre køberes betragtninger og herved er det smart, at du gennemsøger Naturplanks vurderinger forinden du lægger din bestilling.\nFacebook indebærer derudover fuldstændig fortræffelige muligheder for at få indsigt i Naturplank.dks troværdighed. Herinde møder vi en række online forretninger som giver folk mulighed for at tilkendegive en vurdering af deres købsoplevelse, som også kan anvendes til at afveje kundernes tilfredshed.\nVores side finansieres af reklamer. Vi har faste samarbejder med en mængde internet forhandlere derved at vi annoncerer virksomhedernes produkter, og tjener betaling under forudsætning af at vores brugere gennemfører en ordre.\nVejledning vedrørende varer og online forretninger ajourføres hyppigt, men vi tager forbehold for rettelser der kan være realiseret efter sidste opdatering af websitets oplysninger.


Nyt studie: Luftforurening fra NO2 har toppet i Europa | Ingeniøren\nForurening fra NO2 i de europæiske luftstrømme er lavere end hidtil antaget, viser et nyt studie af forskere fra University of York. En af de strækninger, hvor der har været høje målinger af NO2 i Danmark, er på Sydhavnsgade i København. Illustration: Google Streetview\n28. nov 2017 kl. 15:24 0\nEt nyt studie peger på, at luftforurening fra kvælstofdioxid (NO2) i Europa kan være på vej ned. Det skriver New Scientist.\nForskere fra University of York i England er nået frem til, at andelen af NO2 i luften har været stabil eller faldende siden 2010, efter at have analyseret data fra 500 målestationer ved veje i 61 byområder i Europa. Resultaterne er publiceret i Nature.\nLæs også: Neurale netværk skal forudse næste uges luftforurening\nHer undersøgte de, hvor meget af den samlede mængde af NOx, der optrådte i miljøet som NO2. Betegnelsen NOx dækker både over NO og NO2, men her kan NO udvikle sig til NO2 ved at binde sig til et ekstra ilt-atom.\nTidligere prognoser fra 2014 har ellers vurderet, at udledningen ville stige frem til i dag og fortsætte med at nå nye højder. Men de nye resultater fra de fysiske målinger tegner et andet billede.\nMindre udledning fra nye biler\nAndelen af NO2 fra den samlede mængde NOx'er har været stigende mellem 1995 til 2010, men herefter har niveauet været stabilt eller faldende. Stigningen kan skyldes, at der blev sendt flere dieselbiler ud på vejene i løbet af den 15-årige periode.\nLæs også: Nyt kort viser den europæiske luftforurening lige nu\nForskningen har ikke noget klart svar på, hvorfor luftens indhold af den sundhedsskadelige gas nu falder. En af årsagerne kan være væksten i antallet af nye biler, der forurener mindre. Samtidig vil nogle ældre biler også udlede mindre NO2 med tiden, skriver New Scientist.\nDer kan dog sættes spørgsmålstegn ved, hvorvidt de mange hundrede målinger giver det fulde billede. Nick Molden fra det engelske analysefirma Emission Analytics fortæller, at de tidligere har fundet en høj andel af NO2 i udstødningen fra nye biler, selvom de burde leve op til europæiske emissionsstandarder. Derfor mener han, at det er for tidligt at tale om et decideret fald i udledningen.\nSom Ingeniøren tidligere har beskrevet, har det vist sig, at mange nye biler ikke lever op til miljøkrav for udledning af NOx.\nLæs også: Bilos får bakterierne i din næse til at flytte\nSelvom de nye undersøgelser peger i en positiv retning for folkesundheden, er luftforureningen i Europa stadigvæk høj. Den gennemsnitlige koncentration af NO2 i trafikken måler 70µg/m3, hvor WHO anbefaler en grænseværdi på 40µg/m3.\nLondon: Ny afgift på dieselos viser allerede resultater 23. okt 2017\nLuftforurening blokerer for Kinas solenergi 24. okt 2017


Cocowell Kokosvand Økologisk - 330 ml.\nprodukterNyhederKosttilskudNaturlægemidlerVitaminer & MineralerNaturlig hudplejeNaturkosmetikLav selv cremeHudpleje til mændWellnessSund madDrikkevarerAroniaBeutelsbacherBirkesaftBrikkerKokosvandFrugtsaftHavredrikIsMandeldrikRismælkRodfrugtsaftProteindrikSmootieSodavandSojamælkDiverse drikkevarerSuperfoodNon FoodMiljøvenlig rengøringHomøopatiSpecialprodukterMedicinsk udstyrDyremad og tilskudBørneprodukterBøger om sundhedKurserGratis vareprøverGratis e-bogSunde SparetipsGratis e-bogMiddag Med De Sunde\nForsiden - Drikkevarer - Diverse drikkevarer - Cocowell Kokosvand Økologisk - 330 ml.\nCocowell Økologisk kokosvand er et kæmpe helsehit. Den har en rund og sød smag. Der er ingen markant kokossmag, idet nødden er høstet på et tidspunkt før, kokosnødder normalt udvikler den intense kokossmag.DKK 23,50DKK 21,15 Spar DKK 2,35TIP EN VEN\nDrikken er det store hit blandt alverdens kendte personer, hvor bl.a. Madonna sværger til et dagligt indtag. Og kokosvand er allerede spået en god fremtid på det danske marked. Men hvad er Kokosvand egentlig…? - Cocowell kokosvand er vand fra unge, grønne kokosnødder (6 mdr.) - Frugtvandet fra de grønne kokosnødder bliver fyldt på tetra-pak ganske kort tid efter tapningen. - Cocowell er kun konserveret med en lille mængde c-vitamin (GMO-fri) - Frugtvandet bliver ikke dybfrosset og tøet op igen, hvilket er meget vigtig for kvalitet og smag. - Råvaren produceres på en farm, som af den brasilianske regering er certificeret som ”social ansvarlig” med fordele for den enkelte kokosbonde.Lidt facts om smag og næring: - Cocowell er økologisk. - Kokosvand indeholder 15 gange mere kalium end almindelige sportsdrikke samt følgende andre vigtige elektrolytter: magnesium, fosfor, calcium og natrium. - Kokosvand indeholder hverken fedt eller kolesterol. - Elektrolytter er vigtige for kroppen for at opnå god hydrering. I særlige tilfælde kan det være vigtigt, at kroppen nemt og hurtigt kan rehydrere – f.eks. efter saunabesøg og sport. Saunabesøg medfører normalt et tab af mineraler i kroppen, og disse bør genoptankes.\nInspirationKokosolie koldpresset Økologisk - 300 gramØkologisk koldpresset kokosolie. Velegnet til saucer, grøntsagsretter, smoothies og meget mere. DKK 55,00Bobble drikkedunk med filter blå - 550 mlBobble blå drikkedunk med filter er en lækker vandflaske, som filtrerer vandet, mens du drikker. Et udskifteligt kulfilter i flaskehalsen fjerner klor o... DKK 44,96Kokosjuice Pure økologisk - 500 ml.Prisvindende kokosjuice fra Dr. Martins – Økologisk, isotonisk og naturlig. DKK 29,95Kunder, som købte denne vare, købte også...Helsebladet Naturli - Gratis helsebladNaturli er Danmarks mest aktuelle magasin om sundhed, helse og vejen til en bedre livsførelse. DKK 0,00Kokosjuice med acerola og Ananas øko - 500 ml.Prisvindende kokosjuice fra Dr. Martins – Økologisk, isotonisk og naturlig. Med tilsat økologisk Acerola kirsebær og Ananas. DKK 29,95Kokosjuice Pure økologisk - 500 ml.Prisvindende kokosjuice fra Dr. Martins – Økologisk, isotonisk og naturlig. DKK 29,95


Sommerhus Lysesund| Lej nemt og billigt sommerhus og hytte i Lysesund\nHvis du lejer dit sommerhus i Lysesund med Campaya Sommerhusudlejning er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler sommerhuse og hytter i Lysesund på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som udlejerne selv udlejer dem for. Hele formålet er at gøre det så nemt som muligt for dig at finde den perfekte indkvarteringsløsning til ferien i Lysesund.\nFind den helt rigtige hytte i Lysesund\nI kan hurtigt og nemt danne jer overblik over hytterne i Lysesund fra de mange forskellige udlejere herunder, hvor alle indkvarteringsmuligheder er oplistet. Hvis I finder en hytte Lysesund, som I gerne vil kigge nærmere på, klikker I bare på den, hvorefter I bliver sendt videre til en side med al information om huset. Her kan I blandt meget andet blive klogere på, hvor langt der er til vandet, hvad det koster i jeres ønskede lejeperiode, hvor mange senge og værelser der er og meget, meget mere.\nHvis I får brug for gode råd eller andet, når I er på jeres ferie i hytte Lysesund, er I også meget velkomne til at kontakte os, så guider vi jer i den rigtige retning og finder en løsning. Vi står selvfølgelig også til jeres rådighed efter jeres ferie i sommerhus Lysesund, hvis I måtte have spørgsmål. Vi gør kort sagt alt, hvad vi kan for at give jer en god oplevelse i sommerhus Lysesund.\nHos Campaya Sommerhusudlejning har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores sommerhussøgemaskine og finder det perfekte sommerhus i Lysesund, og når I snakker med os i telefonen.\nCampaya Sommerhusudlejning er en digital virksomhed med lokal tilstedeværelse. Når I lejer et feriehus eller en ødegård Lysesund gennem os, lejer I det fra en af vores mange partnere, som er forankret i det lokale. Det betyder, at I har en sparringspartner i lokalområdet, og I henter og afleverer fx nemt jeres nøgle ved en af vores lokale samarbejdspartnere. Det fremgår mere præcis af de rejsedokumenter, I modtager, når I har booket. På den måde får I både det fulde overblik over udvalget, ligesom I får den lokalforankrede service og imødekommenhed hos vores mange lokale samarbejdspartnere.\nDer findes feriehuse og hytte i Lysesund og omegn for enhver smag. Vi har ødegård Lysesund leje billig, særligt hvis I er tidligt ud. Oftest har I nemlig et meget større udvalg, hvis I lejer tidligt, og så bliver det lettere at finde et billigt sommerhus Lysesund. Vi har luksus sommerhus Lysesund. Vi har fx flere sommerhus med spa i Lysesund, ligesom vi har gode muligheder for at finde et hus til et weekendophold Lysesund til jer. Hvis I har brug for råd og vejledning i processen, er I meget velkomne til at kontakte vores kundeservice, som meget gerne hjælper jer videre. Et sommerhus, eller en stuga som det kaldes i vores broderland, er ideel til et weekendophold Lysesund i de skønne omgivelser. Hvis I har lyst til en romantisk ferie er en hytte med spa i Lysesund helt oplagt. Findes der noget bedre end at hygge i hytten med lidt champagne og så ellers en tur i spabadet, hvor I fodrer hinanden med chokoladeovertrukne jordbær? Hvis I tager i sommerhus med spa i Lysesund kan spabadet selvfølgelig også “bare” bruges som et afslapningssted, hvor I kan læne jer tilbage i boblerne og måske hygge med en god bog. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Lysesund.\nHvis der ikke er et sommerhus Lysesund, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved. På den måde vil I i mange tilfælde kunne finde et feriehus, som lever op til jeres ønsker.\nSe frem til en vidunderlig ferie i naturskønne omgivelser på Fosen-halvøen.Feriehuset er komfortabelt møbleret og har 3 soveværelser til op til 10 personer.\nKr. 12139 - 16959 / uge


» Bestil Pernille Corydon Ring Coral Sølv (52) – 450 kr.\nEn stor portion firmaer på nettet foreslår heldigvis et stort udvalg af fragtløsninger. Den mest moderne er i øjeblikket at få afleveret pakken hos en pakkeshop, og så henter du bare pakken lige præcis når det passer ind i din kalender. Muligheden er altså temmelig praktisk, og ofte ligeledes den mindst kostelige leveringsmulighed ved køb af Pernille Corydon Ring Coral Sølv (52).\nDu kunne på samme måde overveje at få varerne leveret til din lejlighed eller hus eller til når du er på job. Fragttypen bliver en gang i mellem en smule mere pebret, men på den anden side vældig praktisk. Den billigste leveringsmåde kan ikke benægtes at være at du selv henter pakken, som desværre forudsætter at du befinder dig lige ved e-handlens arbejdslager.\nAntal dages levering på Smykker || Ringe er selvfølgelig rigtig vital forudsat vi står og skal bruge din pakke inden for få dage, så derfor er det ret så centralt at man undersøger tidshorisonten for levering på den aktuelle vare.\nDe fleste internet shops tilsiger 1 hverdags levering på deres primære varenumre, eksempelvis Pernille Corydon Ring Coral Sølv (52), men vær obs på at det kræver at ordren placeres tidligere end et fast klokkeslæt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få produktet ordnet før de lageransatte har fri.\nEn række online virksomheder præsterer gebyrfri levering, men ofte under forudsætning af at der erhverves for et fastsat beløb. Desuden må man udse dig den billigste leveringsform, hvilket typisk – uden hensyn til om du bor nær Vejle, Birkerød eller Ringkøbing – er at få dem til at køre din bestilling til et afhentningssted.\nDet er i dag temmelig problemfrit for folk at sammenligne priser (via fx PriceRunner) fra diverse online selskaber, og med det motiv har flere Pernille Corydon shops på nettet ikke kunne lade være med at formindske prisniveauet på mange af deres varer – til piger og drenge, samt også til herrer og damer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange tilbyde fragt uden gebyr.\nDet kan trods alt være rentabelt at efterprøve nogle enkelte firmaer på nettet efter rabat på Pernille Corydon Ring Coral Sølv (52) forud for at du gennemfører dit køb, således at man er sikret at få den mindst kostelige pris.\nMan skal dog huske på, at såfremt en internet butik annoncerer produkter til salg for en salgspris der virker grænseløst attraktiv, så er det i nogle tilfælde være et faresignal om en uærlig e-butik. Bestillinger med kort er dog indbefattet af en bestemmelse, der begunstiger dig som køber overfor bedrageriske online butikker.\nVi går generelt ind for kortbestillinger eller MobilePay. Som en alternativ mulighed burde du anvende en afbetalingsordning som for eksempel ViaBill, forudsat du efterspørger at dække beløbet over en længere periode.\nForinden nogen bestiller på en Pernille Corydon online butik burde de når alt kommer til alt studere netshoppens forretningsaftale, dog er det normalt ikke særlig sjovt.\nEt nemmere alternativ kan derfor være at bemærke om e-forhandleren er verificeret af e-mærket, grundet at det generelt er et billede på at online shoppen understøtter dansk lovgivning, og at webbutikken jævnligt kigges til af fagmænd som kender til vilkårene. Det er en rigtig god mulighed for at få hjælp, såfremt du får udfordringer i processen med din handel.\nLigeledes er det klogt at køberen er klar over de mest aktuelle vedtægter der kan influere på handlen, for eksempel hvilken ombytningsret hjemmesiden kører med. I den relation er det også relevant, at man når som helst sikrer ens kvittering, så man en anden gang vil kunne dokumentere købet af Pernille Corydon Ring Coral Sølv (52), om du er på indkøb til en mand eller kvinde.\nTrustpilot byder på i højeste grad gavnlige genveje til at læse forskellige andre konsumenters meninger og af den grund foreslår vi, at du beser internet forhandlerens kritik af Pernille Corydon Ring Coral Sølv (52) forinden du bestiller.\nFacebook præsterer tillige en del udmærkede metoder til at få indtryk af online virksomhedens kundetilfredshed. Her er der mange online shops i Danmark hvor kunder kan afgive en omtale af ordreforløbet, hvilket desuden burde anvendes til at afveje hvor tilfredse kunderne er.\nVores side er finansieret af annonceindtægter. Vi samarbejder med masser af e-firmaer derved at vi introducerer forretningernes produkter, og høster godtgørelse hvis de brugere vi sender videre fuldfører et køb.\nAnvisninger angående varer og webbutikker ajourføres ofte, men vi tager ikke ansvar for justeringer der måtte være lavet siden seneste opdatering af vores data.


Læseprøve: Sandheder & Løgne.pdf (364,63 KB)\nLæs starten af Sandheder & Løgne\nSandheder & Løgne Hent demo\nChalotte har mistet singe forældre da hun var syv og siden da har hendes to brødre passet på hende og forkælet hende, men da hun kommer på gymnasiet på hun en mystisk fyr og falder med det vuns for ham og bliver rodet ud i ballade.\nJeg giver den 6/6 fordi den er så spændnene og dramatisk og jeg kunne virkelig føle hvordan hun havde det og så græde jeg også i vært andet kapitel i bogen og det er sgu sjælendt det sker, men det betyder ikke at jeg også grinte i vært andet kapitel for di der er sgu også meget humor i bogen Jeg har allerede forslået bogen til alle mine venner og vi snakker 24/7 om den. Så 6/6 herfra\nTilføjet 28. maj 2012\nCharlotte er 15 år og bor med sine to meget ældrere storebrødre, da hendes forældre døde i en bilukykke da hun var syv. De lever et rigtig kernefamilieliv (bortset fra de indviklede familieforhold) de skændes meget sjældent og bliver altid gode venner igen meget hurtigt, indtil den dag Charlotte begynder i gymnasiet og møder Oliver. Charlotte begynder at trodse sine brødre og de regler de laver sammen, det fører til både skrig og gråd!\nDet er en rigtig god bog med masser af humor! jeg grinte selv en masse mens jeg læste bogen! den for 5 herfra fordi den er god, men nogle steder godt kunne være bedre skrevet.\nTilføjet 7. juli 2011\nLige siden forældrenes død har efternøleren Charlotte boet sammen med sine to storebrødre. Det har altid virket godt, men nu hvor hun er blevet 15 og begynder i 1.g. synes hun efterhånden at de er alt for strenge. Hvorfor må hun for eksempel aldrig gå til fester? Og hvorfor er det liiige at hun skal kunne redegøre for hvor hun er på alle døgnets timer? Stille og roligt prøver Lotte at bearbejde brødrene til at give hende mere frihed, og det ser da også ud til at virke ... indtil hun falder i søvn til en fest og kommer hjem 4 timer senere end hun havde fået besked på. Som straf får hun en uges stuearrest, og dette sender Lotte ud i en selvforstærkende spiral af oprør, trods og bedrageri. Helt galt går det, da brødrene forbyder Lotte i at se sin kæreste, og hun derfor må ty til helt nye former for list.\n... Og så hjælper det jo også altid at Mette Julin indtil flere gange fik mig til at grine højt ad personernes spontane og uventede replikker.\nTilføjet 19. februar 2010\nKunder der har købt Sandheder & Løgne har også købt:\nFlere sandheder &...


Markedet undervurderer risiko for en lurende nedsmeltning - FINANS\nMarkedet undervurderer risiko for en lurende nedsmeltning\nDet ligner på mange måder et solidt vedvarende opsving. Men under overfladen lurer risikoen for den historisk høje gæld på tværs af lande og virksomheder, skriver økonom Elizabeth Mathiesen fra banken SEB.\n28.12.2018 kl. 05:50\n2018 har været svært for investorerne, uanset hvilket marked de var i. Aktiemarkedet har været tynget af, at væksten har været faldende, men samtidig har obligationerne været tynget af forventninger om stigende renter fra de store centralbanker.\nDet ser man normalt ikke på samme tid: hvis væksten falder, så skal renten normalt også ned. Spørgsmålet er hvilken trend, der vinder i 2019. Håbet er, at væksten kun tager en pause, men jeg tror der er en reel risiko for et mere varigt dyk.\nIndtil nu ser prognoserne imidlertid stadig fine ud – stort set alle banker forventer officielt, at det økonomiske opsving fortsætter. Det giver mening, for hvis det er et normalt opsving, så er der stadig to-tre år tilbage. Der er ingen tegn på overophedning, og vi har fortsat lave renter, faldende ledighed og banker, der vil låne penge ud. Under normale omstændigheder er det rigeligt til at sikre opsvinget.\nMen udviklingen i 2018 rejser spørgsmålet, om det er et normalt opsving? En ting, der ikke er normal, er den globale gæld, som aldrig har været højere. Det kan give økonomien et anderledes reaktionsmønster.\nDen underliggende årsag til den svage vækst er derfor bekymrende. Det er nemlig forbruget der svigter og det tyder på at de lave renter ikke længere har den tiltænkte virkning på væksten gennem den såkaldte ”kreditkanal”. Forbrugerne vælger tilsyneladende at betale af på deres gæld fremfor at øge forbruget. Det tyder på, at der er behov for mere end lave renter, hvis vi skal holde økonomien i gang.\nDet er i hvert fald den konklusion Kina er nået frem til, efter at bilsalget i 2018 for første gang i 20 år er faldet. Lavere renter var ikke nok til at vende udviklingen, så nu forsøger man med store skattelettelser. Europa er ramt af samme problem. Selvom renten er under nul, så stiger opsparingen specielt i Tyskland stadigvæk. Her er det politiske system ikke så handlekraftigt, men der er dog tegn på bevægelse.\nMen udviklingen i 2018 rejser spørgsmålet, om det er et normalt opsving? En ting, der ikke er normal, er den globale gæld, som aldrig har været højere\nMed lidt held kan regeringerne tage over hvor central bankerne måtte slippe og fastholde det økonomiske opsving i nogle år endnu, men der er ingen garantier.\nUdover høj gæld er der nemlig også en række andre risici. Hvis handelskrigen mellem USA og Kina eskalerer, kan det underminere Kinas forsøg på at løfte forbruget. Konflikten mellem Italien og EU truer også Europas muligheder for at skabe vækst med finanspolitik. På begge disse områder er der sket væsentlige fremskridt i de sidste uger, men der er risiko for tilbagefald, og imens hænger brexit fortsat som en mørk sky over markederne.\nDette giver en kompliceret start på 2019. På den korte bane er der absolut mulighed for, at markederne bliver lettede over, at der ikke er indtruffet politiske katastrofer, glæder sig over udsigten til skattelettelser og måske endda får lidt hjælp fra stabilisering i de ledende indikatorer. Men hvis vi ikke får tegn på stærkere forbrug i de første måneder af året, vil glæden være meget kortvarig – for så er vi for første gang i et halvt århundrede på vej ind i en recession, centralbankerne ikke har udløst med vilje.


Farvel til festivalerne i 2020: 'Det hele stod stille i et halvt minut. Et års arbejde stoppede lige der' | København | DR\nDanskerne må have en sommer uden festivaler. (Foto: Grafik: Mathias Jacobsen)\nMette Frederiksen aflyser festivalerne\nDet betyder også, at danskerne skal gå en sommer i møde uden fadøl, tætte teltovernatninger og musik på støvede marker.\nRoskilde Festival: 27. juni til 4. juli.\nDer bliver ingen Jada, der åbner Orange Scene i år, efter festivalen nu er aflyst af myndighederne på grund af corona. (Foto: Thomas Rousing © photography@thomasrousing.dk)\nNordens største festival skulle til sommer fejre festival nummer 50 med navne som Taylor Swift og Kendrick Lamar.\nMen sammen med landets andre festivaler er sommerens store musikoplevelser aflyst.\n- Så kom beskeden. Det er en tom følelse, men vi vidste, at det var den vej, det ville gå, selvom vi havde håbet, at det ikke blev sådan, siger Christina Bilde, der er talskvinde for Roskilde Festival.\nForud for statsministerens pressemøde mandag oplyste Roskilde Festival, at festivalens skæbne udelukkende afhang af myndighedernes udmelding.\n- Det har været meget vigtigt for os at følge myndighederne og følge med i udviklingen. Beslutningen om, hvilke tiltag der skal laves for at mindske spredningen af coronavirus, kan ikke ligge hos os. Den må ligge hos dem, der har forstand på det, og det er myndighederne, siger Christina Bilde.\nHvad er det for nogle konsekvenser, som festivalen nu ser ind i?\n- Det har meget omfattende konsekvenser, som rækker langt ud over os. Vi er en by med foreninger, virksomheder, leverandører, partnere og aktører, som er med til at skabe Roskilde Festival. Især en del af de frivillige foreninger har en stor del af deres indtjening på festivalen, siger Christina Bilde\nRinger man bare til Taylor Swift og siger, at det er ærgerligt, at det ikke bliver til noget alligevel, og der kommer ikke nogen penge?\n- Nej, man ringer ikke bare. Den situation, vi står i, er en global krise, og vi skal på tværs af hele branchen have nogle ordentlige samtaler, om hvordan vi kommer videre herfra. Den skal vi nu have både med kunstnere og foreninger, så vi igen kan lave koncerter for enden af corona-tunnellen, siger Christina Bilde.\nVig Festival: 9. til 11. juli.\nUnge stod klar til Christopher på Vig Festival sidste år. (Foto: Martin Fält © dr)\nFestivalen i Odsherred skulle i år fejre 25-års jubilæum, men fejringen må udskydes til næste år, fortæller Ole Larsen, der er formand for Vig Festival.\nHan er i mindre chok over udmeldingen i går.\n- Jeg tror faktisk ikke, at jeg tænkte. Det hele stod stille i et halvt minut. Man følte sig tom. Det var et års arbejde, der lige stoppede der, siger Ole Larsen.\nFestivalen har de seneste uger arbejdet på, at en aflysning kunne blive et scenarie.\n- Vi skal i bestyrelsen nu have en snak om økonomien, og hvordan vi får lavet en festival i 2021. Det handler nu om, hvordan vi kommer derover. Vi er en non-profit festival som så mange andre, der donerer overskuddet, når festivalen er ovre, siger Ole Larsen.\nWonderfestiwall: 13. til 16. august.\nBilleder af Mangera, der spillede på Wonderfestiwall sidste år.\nI sidste uge modtog bornholmerne besked om, at de ikke vil kunne afholde Folkemødet i Allinge i år. Nu gælder det også musikfestivalen Wonderfestiwall ved Hammershus.\nArrangørerne havde ellers håbet til det sidste, at festivalen i august kunne afholdes. Men nu er lydstikket rykket ud af højtaleren.\n- Vi havde en forventning om, at det festivalen sagtens kunne afholdes, og vi har brugt langt tid på at planlægge det, siger medarrangør Daniel Mühlendorf og tilføjer:\n- Det er godt, at det er regeringen, der går ind og forbyder det. Det ville få nogle juridiske konsekvenser, hvis vi selv skulle aflyse. Det har stor betydning for os.\nFestivalen har tidligere foregået i september, men en mulig rykning af musikfestivalen i år er urealistisk, mener medarrangøren, der sender sine tanker til festivalens frivillige og samarbejdspartnere.\n- Der, hvor det gør mest ondt, er hos vores samarbejdspartnere. Vi har mange foreninger fra hele øen, som i forvejen er ramt, siger Daniel Mühlendorf.\nTønder Festival: 27. til 30. august.\nTønder Festival har tidligere fået royal besøg. Her ses prinsesse Marie besøge festivalen i 2010. (Foto: Claus Fisker © Scanpix)\nDen sønderjyske festival havde på alle måder håbet på, at situationen var normaliseret til august, og at Tønder Festival kunne afvikles efter planen.\n- Det var en rigtig trist besked at få i aftes. Det var helt surrealistisk at få den udmelding fra statsministeren, siger direktør for Tønder Festival Kirstine Uhrbrand og tilføjer:\n- Da festivalen først ligger sidst i august, havde vi håbet, situationen ville være normaliseret til den tid, så vi kunne afvikle festivalen. På den anden side har vi også forståelse for beslutningen.\nArrangørerne bag festivalen går nu i gang med at undersøge, hvad det vil betyde for Tønder Festival, og hvordan der kan blive en festival i 2021 i stedet. Derudover afventer festivalen udmeldinger fra myndighederne om hjælpepakker til de berørte festivaler.\nJelling Festival: 28. til 31. maj.\nDer er ingen sød musik og øl på plænen til Jelling Festival i år. (Foto: Claus Fisker © Scanpix)\nFrem til i aftes talte et digitalt ur på Jelling Musikfestivals hjemmeside ned til festivalstart.\nFestivalen har i den seneste periode ventet på en melding fra myndighederne, om festivalen kunne afholdes. Den kom så i aftes, og nu er hjemmesiden stort set tømt for indhold.\nAflysningen ærgrer lederen af Jelling Festival Lars Charlie Mortensen. Han er dog glad for, at der endelig kom en klar melding fra myndighederne.\n- Det kommer da til at koste os alle sammen, det er der ingen tvivl om, men jeg kan også mærke en velvillighed fra statens side. Vi skal jo hjælpe hinanden alle sammen, og vi er alle i samme båd. Vi må komme så sikkert i land som muligt alle sammen, siger han.\nSamsø Festival: 15. til 18. juli.\nPå Samsø bliver der ingen nøgenløb til festivalen i år, som nu også er aflyst. (Foto: Martin Flt © dr)\nPå Samsø er arrangørerne stillet over for en lang række af usikkerheder, efter øens traditionelle musikfestival.\nEn del spørgsmål rejser sig hos for formanden for Samsø Festival Ejnar Mortensen efter aflysningen af festivalen.\n- Hvad gør vi over for vores publikummer? Vil de udsætte billetten til næste år, eller vil de have penge tilbage? Vi har en masse medhjælpere, som har brugt en masse timer, og hvordan forholder vi os til leverandørerne og eventuelle krav?, spørger han.\nDerudover er festivalen vigtig for hele øen, fortæller Ejnar Mortensen. De seneste tre år har festivalen uddelt over tre millioner kroner til foreninger på øen.\n- Festivalen generer store omsætninger, to færgeruter og har stor betydning for sommerhusudlejning, campingpladser og hoteller, siger han.


Nyt Dansk Udsyn Nr. 2, feb Onlinetidsskrift for Nyt Askov - PDF\nNyt Dansk Udsyn Nr. 2, feb Onlinetidsskrift for Nyt Askov\nDownload "Nyt Dansk Udsyn Nr. 2, feb. 2013 Onlinetidsskrift for Nyt Askov"\n1 Nyt Dansk Udsyn Nr. 2, feb Onlinetidsskrift for Nyt Askov Tidsskrift for folkelige etiske, politiske og pædagogiske emner. 1\n2 Forord Hensigten med dette tidsskrift er at give hinanden mulighed for at være undervejs, at være uenige, at søge sandheden sammen: kort sagt at være politiske væsner. Når det drejer sig om det politiske, var der hos Hal Koch altid noget, der gjaldt, noget, der er alment. Dette almene er retten, dvs. det rigtige, det rette, sandheden. Når mennesker mødes for at ordne deres fælles anliggender i fællesskab, så er de samtidig forpligtede på at finde det rigtige, det rette, sandheden. For Koch var alt ikke omskifteligt og relativt som i det kulturelle. I det politiske er retten altid forud for alle og står på denne måde altid over alle. Hvis der opstår uenighed om, hvad der er det rette, er det den lov, der gives på, hvad Koch kaldte tingmødet, der skal vise vej til, hvad der er ret. Med denne henvisning til Jyske Lov gjorde Koch opmærksom på, at hans begreb om det politiske har betydeligt ældre rødder end 1800-tallets liberalisme. Dette tingmøde finder sted hver gang frie mennesker og borgere mødes for at ordne deres indbyrdes forhold. Mødet hviler på et særligt princip, en særlig forudsætning: Når man mødes på denne måde kan ingen være almægtige i forhold til sandheden, ingen har på forhånd sandheden. Derfor skal der på mødet være frihed for tanke og ord. Grundtanken er nemlig den, at ingen har ret. Deltagerne er altid undervejs mod det rette, mod sandheden. Ingen kender på forhånd hele sandheden, og man er altid på vej mod den. Når flertallet træffer en afgørelse er det derfor altid kun et foreløbigt resultat. Tingmødet i dette andet nummer af Nyt Dansk Udsyn har indlæg fra praktiserende skolefolk; en leder, to lærere, en seminarielektor og en dpu-lektor. Der er stadig på inden måde tilstræbt hverken en ensartet form eller indhold, men alene muligheden for at nogle skolefolks engagerede folkelige etiske, politiske og pædagogiske synspunkter kan deles med os andre til inspiration og provokation. Artiklerne adskilles denne gang af foto taget af Ole Diemer, der arbejder som efterskolelærer: nyd dem! God læselyst Iben Benedikte Valentin Jensen og Leo Komischke-Konnerup 2\n3 Indhold: Oplysningens visnen og uren pædagogik Af Thomas Rømer side 5 Hvorfor bekriges vi med teoretiske modeller, når vi burde beriges., af Lars Broe.. side 19 Eksistentiel dannelse, af Mogens Godballe.. side 23 Opgør i Grundtvigs ånd med politikkens elendighed både som hverdagssocialisme og som liberalistisk hverdagsegoisme, af Bo Rasmussen..... side 34 Lærere er jo kokke i en fastfood- industri, af Jakob Vindel Duedahl. side 40 3\n4 (ole diemer) 4\n5 Oplysningens visnen og uren pædagogik Af Thomas Rømer, dpu-lektor og skoledebattør I de seneste år har Stefan Hermann været en indflydelsesrig debattør vedrørende uddannelsesspørgsmål. Han har modtaget Holgerprisen, han er rektor for professionshøjskolen Metropol, han har flere bogudgivelser samt et utal af kronikker og debatindlæg bag sig, er hyppig gæst i DR s program Deadline, og senest er han kommet med i den dialoggruppe, der diskuterer den nuværende undervisningsminister Christine Antorinis nye projekt Ny Nordisk Skole. I herværende artikel vil jeg analysere Hermans arbejde. Jeg vil argumentere for, at den oplysningsforståelse, som Hermann forsøger at lancere, er vissen. Analysen tager udgangspunkt i en anmeldelse, som Hermann skrev i Information d. 29. oktober 2011 af bogen Uren pædagogik, som jeg har redigeret sammen med Lene Tanggaard og Svend Brinkmann, og hvor pointen er, at pædagogik ikke kan løsrives fra et samfunds kultur, faglighed og historie. I modsætning hertil finder man i disse år den rene pædagogik, der består af evidensbaserede metodekoncepter, der rejser rundt i landet uafhængigt af den nærmere faglige og institutionelle kontekst med det formål at øge landets præstationer på nationale og internationale ranglister. Oprindelig var herværende skriv et forsøg på at forstå nogle formuleringer i denne anmeldelse, og det var i forbindelse med den undersøgelse, at jeg indså, at det var et vissent oplysningsbegreb, der lå til grund, ikke blot for anmeldelsen, men for Hermanns virke og horisont som sådan. Efterfølgende redegøres kort for argumentationen i mit eget bidrag til Uren pædagogik og med udgangspunkt heri analyseres grundstrukturerne i Hermanns forfatteskab. I anmeldelsen citeres følgende passage fra Uren Pædagogik: De pædagogiske mål reduceres i disse år til politiske drømme og globale lister, og den evidensbaserede pædagogiske forskning underordner sig lydigt og tamt politikken og staten ved at undersøge, hvilke metoder der mest effektivt fremmer listeplaceringerne. Denne proces involverer både universiteter, professionshøjskoler, ministerier og diverse råd og ekspertfora. Derfor kan man tale om et nyt pædagogisk hegemoni. Et hegemoni, som har udviklet en strøm af selvfølgeligheder, som sætter sit stærke præg på vores frie institutioner, og som hævder at være 5\n6 pædagogiske, selv om de slet ikke er det. Tværtimod er denne strøm godt i gang med at rive pædagogikkens bygninger med i sin umådeholdne flod. Hermann mener ikke, at der findes et hegemoni af den type, som beskrives i citatet, fordi de pædagogiske institutioner efter hans opfattelse ikke drømmer om en ranglisteplacering. Nej, jeg tror også, at mange drømmer om noget andet, men mon ikke også, at nogen faktisk har overtaget den teknokratiske dårligdom? Uanset hvor mange drømmere man kan støve op, så mangler de sprog, magt og måske også mod til at udtrykke det, man drømmer om, hvis man altså overhovedet drømmer. Det vrimler fx ikke med kritikker fra de ansatte på Metropol. Og når drømmene slukkes eller mangler ord, så har man netop et hegemoni, en magtfuld strukturering af den sprogbrug, som anses for at være selvfølgelig. Og hegemoni er, det skal man huske, ikke kun en strukturering af enighed, men også af uenighed og endda af ikke-uenighed. Lars-Henrik Schmidt sagde engang, at samtiden altid fokuserer på det, man strides om, men at det er nok så interessant at se på det, man ikke strides om (Schmidt 1987). Hermann har vist glemt denne pointe. Han interesserer sig kun for det, man strides om. Det, man ikke strides om, er nemlig et filosofisk felt, tænkningens område, som Hermann giver udtryk for, at han helst ikke vil arbejde med (fx Hermann 2007, s. 179), hvilket han da heller ikke gør. Men når det, man ikke strides om, altså tænkningen, støder sammen med det, man strides om, altså det sociale, så har man en virkelig og ikke blot en pjattet strid. Og den strid er udenfor den puritanske grænsepædagogik, som er blevet både samtidsdiagnosens og systemteoriens; netop Hermanns inspirationskilder. Den virkelige strid er uren. Og det er i det felt, en stor del af Uren Pædagogik bevæger sig. Hermann synes at mene, at man ikke skal skrive urent, altså om etik, kultur, fag og politik i vekselvirkning, men i stedet se på grænserne for, hvad man kan skrive overhovedet, man skal altså skrive en grænsebog. Men hvorfor skal man det? Og kan man så overhovedet sige noget? Virkeligheden er trods alt derude, hvor vi ikke selv er. Dansk pædagogik mangler i den grad den rene og skære urenhed, et sted hvor sproget kan strømme som stammende energi sammen med vores historie og omgivelser, og hvor grænser ikke er noget, man skal passe på, men tværtimod er ting, som man skal kaste sig ud i og ud over. Først efterfølgende kan man tænke over grænserne, hvis det er nødvendigt. Man er havnet i en filosofisk og pædagogisk puritanisme, som man nu har indvævet sig i on and off i 50 år. Så dette puritanske forbud, hvor alle andre end samtidsdiagnostikeren, den kritiske pædagog eller systemteoretikeren selv, skal være selvkritiske, bør ingen overholde, og jeg håber inderligt, at alle pædagoger i landet, også alle ansatte på 6\n7 Hermanns professionshøjskole Metropol, vil kritisere deres rektors synspunkter på livet løs, hvis de har lyst. De spændende bøger om pædagogik, fx Peter Kemps, Martha Nussbaums og Gert Biestas, taler desuden næsten aldrig om grænser for, hvad man kan sige. De fleste rene grænsebøger er derimod ret gabende og underdanige efter min mening, og de ender så altid med at sige noget alligevel men da de netop har skrevet, at man ikke kan sige noget, så bliver det, de vil sige, ude af stand til at deklarere sig selv, hvorefter det hele forfalder til en form for underdanighed og påståelighed, og sådan går det stort set også med Hermanns pædagogik, hvilket jeg vil vise om lidt. Den visne oplysning underordner sig nye herrer. Pædagogik, som det område, hvor mennesker kommer til syne i en tradition, er ikke et grænsetilfælde. Det er et urent, virkeligt og tingsligt tilfælde, og derfor kan grænsebogen ikke bruges til ret meget andet end at lukke munde med. Så ud med den. Farvel. Pædagogik er at åbne munde og ikke at lukke dem. Mit spørgsmål er: Hvordan kan det være, at Hermann læser bogen på den måde, han gør? En kritik af kritikken med andre ord. Det er det, jeg vil prøve at beskrive i det følgende. Men det er ikke en bestemmelse af grænserne for, hvad der kan siges. Det er en analyse af horisonten for det, der siges, og det er noget ganske andet. 1. I artiklen Dansk pædagogik i fald og bund i Uren pædagogik, beskriver jeg, hvordan pædagogikken løsrives fra dens etiske vekselvirkninger i tre faser, i et fald. Først fase varer fra Her søsættes en kulturel modernisme, der sætter den pædagogiske videnskab, især psykologi og didaktik, fri til at agere forholdsvist - men ikke helt - frit i forhold til både etiske standarder og kulturelle traditioner. Det pædagogiske sprog ændrer sig i retning af især amerikansk inspireret didaktik og læringsforskning, men dog stadig med tråde til europæiske og danske traditioner. Fra omkring 1970 rives, og det er den anden fase, sammenhængen mellem videnskab og tradition helt over med ungdomsoprørets opgør med - ja netop traditionen. I stedet finder den nye generation sine værdier, sin etik og sine traditioner andre steder, f.eks. i Kina og Sovjet. Dette projekt holder indtil 1982/1989, hvorefter referencerne til de kommunistiske diktaturer umuliggøres. En del af opgøret med Marxismen i 1980 erne var den såkaldte neostrukturalisme, altså interessen for den franske idehistoriker Michel Foucault, og dens hjemlige variant, 7\n8 samtidsdiagnosen, der fødes som en ide, der siden vandrer videre ud langs de pædagogiske landskaber og ender som den grundlæggende filosofi for Danmarks Pædagogiske Universitet fra Samtidsdiagnosen er et bud på en slags neo-kritik, altså en diagnose, der kan passe til en tid uden centrale værdireferencer (se Bayer 2010). Samtidsdiagnosen opfatter sig stadig som "kritisk", fordi man gjorde oprør mod strukturalister, betonmarxister og almindelige universitetspuritanere, som prægede miljøet i starten af 1980 erne, men egentlig vil man hellere tale om diagnose, og denne forskydning fra kritik til diagnose er netop et tegn på, at hele det normative niveau forvitrer. Efter 1989 følger så bevægelsen hen imod det, jeg i artiklen beskriver som pædagogikkens bund, det tredje og sidste forfaldsled, som helt frasiger sig, og ind imellem søger at udrydde, normativitet, etik, kritik og traditioner. Her bor de fleste anvendelser af systemteorien og store dele af evidensbevægelsen. Her forsøger man at etablere et grundlag for en forskningsbaseret og værdifri pædagogik, selvom alt, hvad man finder, er nye kvantitative politiske målsætninger og teknokratiske og pengeglade partnere, f.eks. Pisa-undersøgelserne og den globale kapitalisme. På bunden tales slet ikke om kritik eller diagnose, kun om refleksion og allerhelst om ingenting. Men samtidsdiagnosen og de fleste Foucault-inspirerede ideer stammer altså fra 1980 erne, hvor de må udtrykkes i horisonten mellem 2. og 3. forfaldsform. Og det er også der, de lægger sig pænt alle sammen, nogle tættere på 2 eren, andre tættere på 3 eren. Det vil sige, at ting som holdninger, værdier, etik og dannelse er begreber, som man helst kun vil analysere og ikke gerne sige noget særligt selvstændigt om, og hvis man endelig siger noget, så har det ofte karakter af små refleksive feedbackkrøller på et eller andet, man har analyseret sig frem til skulle være et vilkår, som man ikke kan gøre noget ved (f.eks. videnssamfundet eller konkurrencestaten). Og i nogle sammenhænge bliver det hele til ren og skær tilpasning, men så er man også havnet i 3 eren, altså på bunden. Hermanns produktion er i nærheden af det, jeg i min artikel kalder for pædagogikkens bund, hvilket vil sige, at den handler om en pædagogik, der har store problemer med at komme i kontakt med etik, politik og værdier. Han har problemer med det værdimæssige, og derfor må han rode rundt et sted imellem samtidsdiagnosen, systemteorien og evidenstænkningen. Men samtidig har han alligevel normative ambitioner. Han siger i sin centrale udgivelse Magt og oplysning fra 2007, at han vil tilbage til oplysningen. Dette paradoks mellem ambitionerne, som 8\n9 er oplysning, og realiteterne, som er magten og funktionerne, kan ikke løses inden for Hermanns filosofiske horisont, og derfor tenderer det hele til at ende med en dannelsesforståelse, som jeg vil kalde refleksivt bureaukrati, der befinder sig, hvad enten Hermann vil det eller ej, i omegnen af konkurrencestatens totale kynisme. Det er dette tumleri, denne 2½ er med pil mod bunden, jeg vil forsøge at skrive mig hen til. 2. Hermanns grundanalyse er for så vidt korrekt. Han mener at 1970 ernes og 1980 ernes reformpædagogik indebar et problem for kundskabernes og dannelsens begreb. Reformpædagogikken frisatte et kompetence- og værdibegreb, der, som en indholdsløs flydende betegner, blev forbundet med den humanistiske psykologi. Hermann har ret i, at denne tendens bestemt gjorde sig gældende, og ikke et ondt denne del af hans kritik skal falde fra min pen. Men der er nogle problemer med det hele. For det første knytter han kompetencetankegangen, som han altså vil gøre op med, til reformpædagogikken og til grundtvigianismen (Hermann 2003b). Det kommer til at betyde ikke blot en skepsis, ikke blot overfor reformpædagogikken i dens nyere afarter, men også mere grundlæggende en ufølsomhed overfor en hel rig og dansk pædagogisk tradition (og såmænd også andre dele af reformpædagogikken, som også er en rig europæisk og amerikansk tradition). Det betyder også, at han flere steder simpelthen skriver det grundtvigske ud. I et sommernummer af Højskolebladet siger han igen noget lignende, og må sættes i skole af Jørgen Carlsen, forstanderen for Testrup højskole (Hermann 2011a og Carlsen 2011). Carlsen deler sjovt nok, ligesom jeg selv, Hermanns kritik af kompetencebegrebet, men hvor Carlsen bruger dette til at rejse venstre-grundtvigske temaer, så bruger Hermann samme kritik til at udelukke den Grundtvigianske tradition. Sådan er livet så fuld af adspredelse. Jeg tror, Carlsen har den bedste skole. Under alle omstændigheder betyder denne generalisering af et specifikt reformpædagogisk problem i 80 erne til at være et problem ved reformpædagogikken og dansk pædagogik som sådan, at en af de mulige veje til at give videns- og oplysningsbegrebet lidt dynamik, er lukket for videre fremfærd. Et pudsigt supplement til denne antigrundtvigianisme er, at man finder fuldstændig samme bevægelse i undervisningsminister Christine Antorinis artikel Grundtvig mod min vilje (Antorini 2006). Dermed er vi i den paradoksale situation, at to centrale kræfter bag Ny Nordisk Skole har bidraget til at afvikle Grundtvigs indflydelse på dansk 9\n10 pædagogik. Så her er en forbrugeroplysning, hvis en læser eller to skulle forbinde det nordiske med grundtvigianismen: Ny Nordisk Skole er antigrundtvigiansk. Derudover er det let at bestemme Hermann som neo-strukturalist og samtidsdiagnostiker. Hans kritik løftes eksplicit ved hjælp af Foucaults filosofi; neostrukturalismen, som retningen hedder. Den retning, som i Danmark inden for pædagogikken som nævnt kommer tættest herpå, er samtidsdiagnosen. Hermanns første bog Et diagnostisk landkort over kompetenceudvikling og læring er netop stærkt præget af samtidsdiagnosen, mens den anden, altså Magt og oplysning, mere direkte kobler til Foucault. Hermann har da også skrevet fælles artikler om kompetencebegrebet med Jens Erik Kristensen, som er elev af Lars-Henrik Schmidt, samtidsdiagnosens grundlægger. Kristensen var også ham, der under ledelse af systemteoretiske fanfarer, varslede afskedigelse af tre filosoffer på DPU i 2010, mens han lod alle samtidsdiagnostikerne gå fri. Og Hermann har også skrevet kronikker sammen med førende systemteoretikere, men derom senere. Så der er en form for forbindelse der. En forbindelse mellem systemteori og samtidsdiagnose i deres lidt mekaniske former, som peger frem imod det refleksive bureaukrati, som Hermann er ved at udvikle på professionshøjskolernes vegne, men derom også senere. Bogen Et diagnostisk landkort over kompetence-udviklings og læring, som Hermann skrev i 2003, er som sagt et eksempel på en anvendelse af samtidsdiagnosens begreber, med de problemer der hører sig til. F.eks. de store problemer med det normative. Hermann skriver, at han ikke vil udtrykke sig normativt, men at hans analyse alligevel har normative konsekvenser, men disse konsekvenser ligger henlagt i mørke, hvilket er en typisk forfaldsform 2½ konsekvens. Desuden er det en mekanisk version af samtidsdiagnosen, som Hermann anvender, fordi den ikke opretholder den relation til filosofien, som Lars-Henrik Schmidt selv formulerer i løbet af 1980 erne (men glemmer lidt i andre udgivelser). Hermann nærer også, især i sine tidligere arbejder, en forkærlighed for såkaldte analytiske kors, som er kraftigt inspireret af samtidsdiagnosen. Alt dette, bortset fra det med mekanikken, er sådan set udmærket. Foucault kan gøre rigtigt meget godt i mange sammenhænge, og han er specielt god til at analysere skolediskurser med, og samtidsdiagnosen kan også åbne vores øjne for den ene og den anden tendens. Derfor er Magt og oplysning egentlig også en udmærket bog. Men det er en bog, som med sit teoretiske udgangspunkt og opbygning har skrevet sig langt væk fra muligheden for at begrunde en egentlig pædagogik skulle man tro. 10\n11 Så Hermann befinder sig mellem 2. og 3. forfaldsform, dog tættest på den 3. Kombinationen af antigrundtvigianismen, neostrukturalismen og systemteori udgør et grundproblem hos Hermann, som bliver nok så afgørende. For det gør ham tilsyneladende ude af stand til at formulere egentlige pædagogiske principper. Han går i stå. Men her er det så, at han overrasker. Han fortsætter nemlig alligevel. Han vil sige noget. Han vil ikke blot være diagnostiker. Men i min optik må man, med mindre man tænker sig grundigt om, forvente store problemer med sådan en villen, og det får Hermann også. Han starter med et tomt (måske strategisk?) postulat om oplysning og havner i noget, der ligner en blanding af evidens, konkurrence og bureaukrati; en velegnet cocktail til en oppositionsløs globaliseringsmaskine, som professionshøjskolerne er, men en cocktail som er uegnet til pædagogik. Pointen er altså, at Hermanns syn på pædagogik fødes ud af neostrukturalismen og samtidsdiagnosens forfaldsform, med de problemer, der viser sig deromkring. Det vil sige en afvisning af hele den nationale pædagogiske tradition og en placering et sted mellem 2. og 3. forfaldsniveau, hvorved man får store problemer med at formulere et positivt og opbyggeligt pædagogisk formål. Men her er Hermann som sagt speciel, fordi han faktisk forsøger at gøre præcist det, altså prøver at være opbyggelig. Det er da også sigende, at en anden samtidsdiagnostiker/systemteoretiker, Claus Holm, anmeldte Magt og oplysning meget positivt i sin tid, bortset fra den sidste opbyggelige del om oplysning og dannelse, hvor Hermann efter Holms opfattelse blev for normativ. For meget Hermann, som Holm udtrykte det. I Hermanns bog er der nemlig et lille kapitel til sidst, hvor han beskriver et nyt oplysningsprojekt, han taler om dannelse, om kundskaber, om viden, om demokrati, om kritik og om vestlig civilisation. Og det lyder jo godt, så deromkring begyndte jeg i al fald at pudse mine briller. 3. Nu har jeg blot ét spørgsmål til denne opbyggelighed, altså Hermanns oplysningsprojekt. Hvor kommer hans oplysning og alt det andet gode fra? Hvilket begreb bygger det på? Selve skolekritikken byggede jo på Foucault, men hvad med kundskabs- og oplysningsbegrebet? Hvad bygger det på? Ja, det bygger i al fald ikke på Foucault, for han er ret kritisk overfor det oplysningsprojekt, som Hermann vil vende tilbage til. Det tætteste Foucault kommer på et 11\n12 oplysningsprojekt finder man i hans sidste udgivelse, nemlig forelæsningsrækken Fearless Speech, hvor han prøver at tale en græsk filosofi frem på forskellige måder, som jeg er sikker på ville have tiltalt Grundtvig, for nu at være lidt drilsk. Grundtvig var nemlig også glad for antikkens tænkning og for samspillet mellem åbenhjertighed og politiske fællesskaber (men sådanne forbindelser har Hermann udelukket sig selv fra). En mere klassisk Foucault-tilgang til viden og oplysning ville være at undersøge, hvordan viden og magt af forskellige subtile veje producerer ordkæder, holdninger, institutioner og sprogspil kort sagt: diskurser. På denne måde har Foucault lavet fantastiske analyser af blandt andet galskab og seksualitet; det er også den klassiske socialkonstruktivistiske tilgang til foretagendet, og så er det altså også den metode, Hermann bruger, når han diskuterer folkeskolens udvikling i de analytiske dele af Magt og oplysning. Men denne kritiske socialkonstruktivisme vil slet ikke kunne forenes med en så naiv oplysningsoptimisme, som Hermann taler for. Så Foucaults diskursteori og Hermanns oplysningshåb hænger ikke sammen og modsigelsen er slet ikke reflekteret i nogen form for dialog. Så der er bøvl med Foucault. Men hvad er det så for en tænkning, der skal bære forestillingen om oplysning, kritik, kundskaber og demokrati på en måde, så man på samme tid kan opretholde udelukkelsen af holdninger, tilværelses- og livsoplysning, kompetencetænkning, grundtvigianisme og alt det andet? Mit problem er, at jeg ikke kan finde et svar. Der er lidt småreferencer, lidt velskrevet lirum larum, men der er ikke et begreb. Holm har ret i, at det bliver for meget Hermann og for lidt analyse. Men jeg vil, i modsætning til Holm, gerne have noget Hermann, selvom jeg helst vil have ham med et begreb. Men Hermann siger så, at han ikke vil begrunde sin oplysningside filosofisk eller pædagogisk (Hermann 2007, s.179). Og Foucault kan han altså ikke bruge, og kulturteorien i dens forskellige afskygninger, inklusivt de grundtvigianske, har han talt ud af systemet for længst. Måske er der noget med Kant, den tyske oplysningsfilosof? Ja, måske, men Kant har skrevet meget forskelligt og kan forstås i mange fortolkningstraditioner. Desuden er Foucault og Kant ikke som udgangspunkt gode venner, så det er for upræcis en reference (Foucault 1987). Og det er lige præcist der, tingene kortslutter. For hvis Hermann dykker ned i spørgsmålet om, hvad dannelse, oplysning og kundskaber er uden alle sine grænsebomme og udelukkelser, så suges han ned i en afgrund af dialoger, vekselvirkninger og stridigheder fra evig og altid; så suges 12\n13 han ind i pædagogikken, og så kan han ikke blot tale om oplysningen i ental, som om den var et svar på et lille teknisk problem med kompetencebegrebet, og som om den kan løse nogle små problemer i 1980 erne og 1990 erne. Så bliver hans lille kapitel til en stor rygende ovn af bogstaver og følelser i stedet, så rystes hans samtidsdiagnostiske fundament, og alle de puritanske neo-neo-kantianske grænser smuldrer, så det hele bliver rigtigt møgbeskidt og urent, og så det sætter sig helt inde i klasseværelserne som en forreven duft. Så det hele blafrer. Hermann er god i de Foucault-inspirerede analyser af skolediskurser og kompetencebegrebet, og her kan han skrive tekster sammen med andre samtidsdiagnostikere. Han er derimod ikke god i det normative, fordi han trækker på en teori, der netop gør op med normativiteten, i al fald på den måde, som Hermann gerne vil deklarere den. Derfor kommer Hermann også meget tæt på bunden, tæt på systemteorien, konkurrencestaten og alt det andet. Det viser sig f.eks. i 2010, hvor Hermann skriver en kronik med to andre professionshøjskolerektorer og DPUs daværende dekan, en af systemteoriens bannerførere herhjemme, hvor han/de ukritisk underlægger deres oplysningsprojekt nye og fremmede herre, nemlig Pisa-lister, Løkkes top-5 drømme og konkurrencestaten (Hermann m.fl. 2010). Hermann og hans medforfattere sammenligner Lars Løkke Rasmussen, som var statsminister på det tidspunkt, med Martin Luther King, og de taler om, at man skal væk fra normativitet og holdninger for i stedet at satse på analyse og evidens. Med så underdanige indlæg, frygter jeg for neo-strukturalismens og samtidsdiagnosens evne til at stå selv og til at fremkalde moralitet i samfundet. Hermann rammer dermed bunden, altså den tredje forfaldsform. Det sidste sted, jeg vil nævne, hvor det går galt, er i Hermanns professionsuddannelsesideal, som man kan læse om i artiklen Genmyndiggørelse af læreren i Dansk Pædagogisk Tidsskrift, nr. 1, Her skriver Hermann, at kritikken i dag snarere burde vække fornuften og lede til strategi frem for aktivisme. Den sætning er altså helt gal. Fornuften er ikke knyttet til strategi. Fornuften er fri som ukrudt og er derfor knyttet til handling (men det har Hermann slet ikke et begreb for. Derfor taler han blot om aktivisme ). Forstanden, derimod, den er knyttet til strategi, for den er ikke fri. Den tilpasser sig og arbejder taktisk for at opnå det ene og det andet mål. Det lille citat vidner derfor om, at Hermanns skolelærer vil miste sin forbindelse til fornuften, altså den egentlige oplysning. Men var det ikke oplysningen, som Hermann vil genoplive? Jo, det var det jo, men nu har han demonteret det hele. 13\n14 Måske bliver vi klogere i fortsættelsen? Her fremgår det, at genmyndiggørelsen af læreren bør hvile på såvel en fornyelse af den faglige autoritet og en fornyelse af professionsidentiteten. Og hvordan skal det ske? Det skal ske ved tre manøvrer: For det første ved ledelsesmæssigt at understøtte lærerens professionalisme ved at fremme de kollektive dynamikker, insisterer på pragmatiske, vertikale faglige rangordner. Hvad mon det betyder? Jeg tror, formuleringen henviser til sådan noget som LP-metoder, kommunale konceptpædagogikker og en masse hierarki (vertikale rangordner). Det tyder den efterfølgende sætning også på. Her står der, at alt dette peger på de kommunale forvaltningers evne til at etablere faglige strategisk retning for skolerne og ikke mestendels administrere politisk kontraktstyring. Men kommunalforvaltningerne faglige strategiske retning frisætter overhovedet ikke professionel dømmekraft og faglig autoritet. Kommunerne og KL kører tværtimod skolerne i stramme konceptpædagogiske tøjler under Pisalistedrømmenes visne herredømme, hvilket man kan læse om i KL s skolepolitiske udgivelse Nysyn på folkeskolen. Den anden manøvre, som Hermann foreslår, er at knytte forskning og profession tættere sammen, og der tales for, at den pædagogiske videnskab skal udspringe af praksis i stedet for mere klassiske universitetsprincipper. Nå ja, der røg lige lidt yderligere normativt! En hel og kompliceret universitetstradition, som det har taget århundreder at opbygge, røg ud på et par linjer til fordel for simpel evidensforskning, for det er nemlig det, der tænkes på. Ud med det klassiske universitet og ind med evidensen, som hævdes at være værdifri, hvilket den ikke er. Endelig, for det tredje, tales for en fornyelse af den ledelse og styring, der forbinder lærerprofessionen med det politiske system. Ledelse og styring! Er det svaret på et myndighedsproblem? Sådan taler man i en horisont langt fra et egentligt oplysningsbegreb og langt fra den sensitive relation til tradition og tilblivelse, som pædagogik handler om at finde. Det er pudsigt, fordi med genmyndiggørelse som udgangspunkt havde jeg egentlig forventet en tydeligere markering af det oplysningsmæssige, der jo var pointen i Magt og oplysning, men den kan man ikke finde. I stedet er myndiggørelsen knyttet an til styrkelse af samarbejde mellem ledelse, universiteter (men altså ikke det klassiske universitet, kun evidensuniversitetet), kommuner og professionshøjskoler. Den egentlige oplysning, bliver reduceret til aktivisme, Hermanns fornuft, som i virkeligheden er forstand, kaldes strategi, og den nye forstandige strategi handler så om at trykke på nogle bureaukratiske knapper, der ser ud til at styrke ledelsers, kommuners og professionshøjskolers vertikale hierarkier. Der tales i kronikker for, at 14\n15 man underdanigt skal underlægge sig politiske listedrømme, og Jørgen Carlsen får at vide, at højskolerne skal droppe deres opposition og i stedet udøve selvkritik og få nogle stærkere ledere. Jeg synes ikke mere, det handler om oplysning. Jeg synes, det ligner bunden. Den danske lærer skal rives ud af den reformpædagogiske og den grundtvigianske tradition, og hvad skal han så i stedet? Tja, ikke noget særligt, for hvad er der egentlig tilbage? Måske den nationale og den europæiske dannelsestradition? Men nej, for det er jo fra før forfaldsformerne overhovedet satte ind, og det klassiske universitet skal jo ud. I stedet bliver det noget med Pisakundskaber og bedre styring og lidt samarbejde med dem, som man er enige med om at underlægge sig instrumentalismen. Der står også, det skal siges, nogen gange nogle andre og Pisa-kritiske sætninger, men de står som visne efterladenskaber fra opgøret med den kritiske pædagogik, fra opgøret med den anden forfaldsform. Hele begrebsapparatets energi peger direkte mod et sted mellem forfaldsform nr. 2½ og 3. Til sidst lidt om kritik, som jo er et oplysningsfilosofisk kernebegreb. Kritikken skal, hedder det hos Hermann rundt omkring, nu ikke mere være en oppositionskritik, altså ikke en kritik af noget særligt. Nej, det skal være en selv-kritik, så man kan tilpasse sig de nye uafvendelige strukturer (fra kritik til diagnose og selvkritik er typiske samtidsdiagnostiske nedskrivninger. Helt nede på bunden hedder det blot selvrefleksion ). F.eks. skal højskolerne kaste den politiske kritik og systemubehaget fra sig, gøre sig nyttig for undervisningsministeriet og i det hele taget se at få sig en stærkere og tydeligere ledelse. Højskolerne skal være selvkritiske og tilpasse sig. Det er en blanding af systemteoriens og samtidsdiagnosens formel, af selvet og kritikken. Jeg kan godt forstå, at Jørgen Carlsen er på banen. Ja, på en video, jeg fandt på Youtube, kan man endda høre, hvordan Hermann sætter selvkritik lig med en afstandtagen til tradition, holdning og normativitet. I stedet skal vi have viden, som det hedder. En viden som altså søsættes af den evidensbaserede forskning, af et oplysningsbegreb uden kraft og af en ledelses-, organisationsmæssig og strategisk strukturering. Der står aldrig noget om, at man skal være selvkritisk overfor det modsatte, altså for meget viden og for lidt begejstring. Højskolerne, og os alle sammen, skal altså ligne professionshøjskolerne med andre ord, med ny styring, ledelse, strategier, samarbejde og selvkritik, der kan få os ned på jorden, hvis man skulle gå hen og begejstres og få blussende kinder. Men hvor er oplysningen så? Den siver ud i kanten af Danmarks bassin, hvor den visner. 15\n16 Så nu er vi ved forklaringen på Hermanns ambivalens over for den urene pædagogik. Han befinder sig i nærheden af bunden af den anden forfaldsform. Alligevel forsøger han at udtale sig om pædagogiske værdier, især oplysning, men altså uden begreb og styrke, og derfor bliver han til falds for økonomisk instrumentalisme, kulturfjendtlighed og bureaukrati. Han vil gerne men kan ikke for man kan ikke, med mindre man er meget tænksom, arbejde normativt, altså med dannelsesspørgsmål, i horisonten fra en 2½ er, og det er også derfor, at han til sidst i sin anmeldelse af Uren pædagogik kan skrive, at "socialanalytikere og systemteoretikere er driblet videre". De dribler i samme område som Hermann, uden sans for målene, på en bane af grus og visne totter. (Ovenstående er oprindelig en blog i Folkeskolen. Bloggen er yderligere en del af en blogsamling, der udkommer i bogen Krisen i dansk pædagogik En upraktisk blog på forlaget Fjordager midt i marts og som til den tid kan købes i boghandlen ) Referencer: Bayer, Søs (2011). Kritik med kritikken for øje, ph.d. afhandling, Roskilde Universitetscenter, Carlsen, Jørgen (2011) Samfundets samvittighedsværksted, Højskolebladet, nr. 9. Foucault, Michel (1987): Hvad er Oplysning?, i Slagmark nr. 9, Århus: Slagmark. Antorini, Christine (2006). Grundtvig mod min vilje, i Cappelørn m.fl. (red.): Alle mine kilder en samling af foredrag om arven efter Grundtvig og Kierkegaard som kilder til inspiration, København: Vartov. Hermann, Stefan (2003a). Et diagnostisk landkort over kompetence- udvikling og Læring pejlinger og skitser, Emdrup: Learning Lab Danmark. Hermann, Stefan (2003b). Dannelse i kompetenceudviklingens malstrømme, i Skolen i morgen. Hermann, Stefan (2007). Magt og oplysning, Unge Pædagoger. 16\n17 Hermann, Stefan (2010). Genmyndiggørelse af læreren, Dansk Pædagogisk Tidsskrift, nr. 1. Hermann, Stefan (2011a) Opgør med oppositionslogikken, interview i Højskolebladet, nr. 8. Hermann, Stefan (2011b). Et grumset angreb på den rene pædagogik, Information, d.29. oktober. Hermann, Stefan & Kristensen, Jens Erik (2004). Kompetenceudvikling - psykologisk inderliggørelse på dåseform, Psyke og Logos, nr. 25. Hermann, Stefan, Qvortrup, Lars, Mikkelsen, Harald & Jacobsen, Laust (2010) løsning til folkeskolen, Berlingske Tidende, d. 4. juni. Holm, Claus (2008). Da reformpædagogikken blev for meget af det gode, Information, d.1. marts. Rømer, Thomas Aastrup (2011). Dansk pædagogik i fald og bund, i Rømer, T. A. & Tanggaard, L & Brinkmann, S. Uren pædagogik, Århus: Klim. Rømer, Thomas Aastrup. & Tanggaard, Lene & Brinkmann, Svend (2011). Uren pædagogik, Århus: Klim. Schmidt, Lars-Henrik (1987). At tænke på de aktuelle grænser, Slagmark, nr\n18 (ole diemer) 18\n19 Hvorfor bekriges vi med teoretiske modeller, når vi burde beriges??? Af Lars Broe, folkeskolelærer Nyt Askov er et initiativ, som forløser og giver liv i mit lærerarbejde; en tiltrængt stemme ind i en skoleverden, som kontinuerligt gisper efter at kunne ånde og leve i praksis. Hvorfor der ligefrem gispes er svært at beskrive uden at fremstå negativ og som en surmule. I det hele taget er det svært for en lærer at give skolehverdagen ord, for hvor skal man begynde og hvordan skal man stille sig an? Praksisfeltet er et begreb som især anvendes af konsulenter og politikere. Jeg har, foruden lærerjobbet, været begge dele. Og det er dejligt, at kunne slippe praksisfeltet for en stund og ved hjælp af modeller kunne forholde sig til praksisfeltet. Jeg erkender, at flowsituationer oftest er kommet i teorifeltet f. eks ved forberedelser til eksaminer eller på kommunalbestyrelsens seminarer, hvor vi har været oppe i helikopteren. Men heldigvis har flowoplevelser også indfundet sig sammen med børnene i klassen. I ingen af tilfældene er flowoplevelsen opstået på baggrund af, at målene er nået eller at forståelsen og planlægningen er komplet, snarere opstår de i helt ukontrollable sammenhænge. Litteraturen er fuld af dækkende ord for oplevelsen, jeg vil blot fremhæve, at der er værdifulde læringssituationer, som etableres ved hjælp af udefinerlige pædagogiske metoder. For barnet er det måske netop de minutter, der forandrer og huskes når dagen er omme. For den voksne er flow måske resultatet af en fri og frejdig omgang med etablerede sandheder. Flowsituationen kan mærkes, når den opstår i klassen, men man ville næppe i teorifeltet blive taget seriøs, hvis der blev tilkendegivet, at evalueringen af undervisningsforløbet skete ved at mærke. Skal vi så i praksis være en slags lykkejægere på flow? Ved det ikke, men flow værdsættes bredt i pædagogisk litteratur og det ses på børnenes ansigtsudtryk: tilfredshed, stolthed og stille 19\n20 begejstring. Der kan blive for meget man skal, så en balance mellem f. eks frihed og krav eller det man vil (teori) og det man kan (praksis), synes værd at forfølge. Måske en lidt banal konstatering, men faktisk er det årsagen til den indledende gispen: Skolen er netop ikke i balance det sortner faktisk nogen gange helt! Teori er teori og praksis er praksis - vil jeg hævde, og hverken teori eller praksis skal nedvurderes eller undværes. Teoretiske beskrivelser har den fordel, at de kan betjene sig at vedtagne regler for god teori. Praksis bliver ofte et hurlumhej af erfaringer og god fornuft iblandet lyst og mod til at forholde sig til teoretiske modeller, som en engageret og ansvarlig lærer. Praksisbeskrivelser er med lidt teoretisk systematik, og en god evne til at reducere, nemmere at få skovlen under. Vi mangler nemlig i praksisfeltet ord som er dækkende og som tæller, og ofte syntes en direkte modsætning mellem teorifeltet og praksisfeltet at opstå. Praksis bliver ofte underdog ; og det er underligt, for det er da der værdierne skabes! Det er imidlertid ikke teorierne, som sådan, der punker praksis, det er den måde, de kommunikeres på, der giver anledning til skurren. Her syntes jeg, der er sket noget nyt og desværre ikke noget positivt nyt. Tendensen i dag er at praksisfeltet vurderes meget kortsigtet og kontant af politikere og embedsmænd, herunder en del konsulenter. Og med tilegnede teorier er der guld nok til at kunne foretage en systematisk gennemgang af de mange usystematiske praktikere - for efterfølgende at etablere en koordineret og ofte såkaldt evidensbaseret styring af praksis. Initiativerne pakkes ind i humanistiske vendinger, f.eks den anerkendende tilgang og inklusion. Begreber, som i udgangspunktet blandt lærere opfattedes positive, men efterhånden nu forekommer udvandede og fordrejede. Tilliden til mange af ordene i teorifeltet er stærkt dalende. Fordrejetheden erfares i forhold til begrebet inklusion, idet de sidste års inklusionspolitik er gennemført ved, at mange børn med særlige behov reelt fratages muligheden for lærer- og pædagogstøtte i rolige og overskuelige fysiske rammer. Børnene placeres i stedet i den store kommuneskole, ofte med en klasselærer som eneste støtte i en utilstrækkelig fysisk ramme. Inden så længe kan børnene endda risikere at både klasselæreren og klassen udebliver som den forudsigelige og trygge ramme, der er afgørende i en pædagogisk praksis. I teorifeltet produceres fortsat meget litteratur om netop integration og inkludering. Hvis lærere ikke helt misforstået efterfølgende tvinges til at agere ud fra disse (ofte) socialkonstruktivistiske systemteorier, ville den form for litteratur have været vidunderlig læsning. Problemet er imidlertid, 20


Kubus lysestage kopi – Cykelhjelm med led lys\nVil du vide om en stage er original, kan . På DBA finder du altid et godt tilbud. Der er gået lidt af farven på kanterne af selve lysestagerne (som man kan se på billederne), da stagen ikke kan .\nLysestager, Kubus kopi lysestager. Det er den populære Kubus Bowl, som By Lassen mener, at Coops. Nadia Lassen, der er indehaver af By . Klik her og find den bedste pris nu!\nDu kan også handle med de over 880. God support og garanti for en god handel. Vi forhandler lysestager online hos DuBuy. Se vores store udvalg af lysestager til billige priser online. Den giver mindelser til den klassiske Kubus-lysestage, og ligesom den kan denne . By Lassen har forhandlingen af den klassiske KUBUS lysestage, designet af Mogens Lassen.\nCoop har plagieret designet til planteskålen Kubus Bowl. Kubus lysestage – Sort Arkitekt Mogens Lassen var forud for sin ti da han designede Kubusstagen for snart år siden som en reaktion på alt det overpyntede . I bolighuset er den sorte, firkantede Kubus-lysestage, som man også .\nDR til en snak om kopivarer og at deres ikoniske kubus er blevet kopieret af coop. Jeg har før udtrykt min holdning til kopivarer, og den er stadig det samme. Hvorfor ikke købe noget andet, som også er pænt men ikke er en kopi eller . Du finder smukke stager fra populære mærker som By Lassen Kubus, House Doctor, Ferm Living og mange flere, og der er derfor en lysestage til enhver smag . Smid dit kopimøbel ud – salg er nemlig ulovligt . Vi fører et bredt udvalg af lysestager fra Kähler, Menu m. Men så faldt jeg over en tro kopi hos Moss Copenhagen forleden. Vi har ryddet hele vore gamle indkørsel, som var fyldt med marksten, og et par af dem blev lavet til lysestager. Det er med at udnytte det man har:) Det eneste . The Kubus Bowl makes the perfect centerpiece for your wedding table with fresh flowers and shiny brass adding an understated touch of glamour to the . Skab stemning på spisebordet med levende lys – både på hverdagsaftener og ved de særlige lejligheder.\nVi viser dig her vores mest romantiske, . Hvis du er fan af by Lassens kubus lysestage men er på et budget, så er det her oplægget for dig. Netto sælger lige nu en fuldstændig kopi . Blanketter Blokke Brand:Mayland 5. LÆS OGSÅ Modehus laver næsten tro kopi af den velkendte blå .


DE BEDSTE hoteller i Hassfurt i 2018 - TripAdvisor\nFerie i Hassfurt\nAktiviteter i Hassfurt\nAlle hoteller i Hassfurt\nTilbud på hoteller i Hassfurt\n4–stjernede hoteller i Hassfurt\nHoteller i nærheden af Haßfurt Station\nHoteller i nærheden af Zeil Station\nHoteller i nærheden af Ebelsbach-Eltmann Station\nBedste hoteller i Hassfurt, Tyskland\nFaciliteter Restaurant Internet Aircondition Gratis wi-fi Bar/lounge FitnesscenterAlle\nNr. 1 af 8 overnatningssteder i Hassfurt med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 8 overnatningssteder i Hassfurt med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 8 overnatningssteder i Hassfurt med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i Hassfurt\nNr. 2 af 4 B&B'er i Hassfurt\nNr. 3 af 4 B&B'er i Hassfurt\nNr. 2 af 3 hoteller i Hassfurt\nNr. 3 af 3 hoteller i Hassfurt


Billig Billeje Zephyrhills (USA) - Sammenligner af Biludlejning Zephyrhills Jetcost.dk\nBiludlejning i Zephyrhills\nBillig biludlejning i Zephyrhills\nSammenlign billige biludlejninger i Zephyrhills med et enkelt klik. Søg i tusindvis af tilbud og kategorier (Mini, Økonomi, Kompakt, Luksus, Minibus) for at finde den billigste pris på din bil i Zephyrhills. Jetcost er en søgemaskine, der er ikke kun er specialiseret i biludlejning, men også i flyrejser og hoteller. Sammenlign også billige hoteller i Zephyrhills .\nVejrudsigt for Zephyrhills\nSammenlign priser på biludlejning i Zephyrhills: Sammenlign priser på Jetcost for at bestille en billig bil i Zephyrhills (USA). Find den billigste bil i Zephyrhills ved at søge i tilbud fra udlejningsfirmaer, brokere og rejsebureauer. .Uanset destinationen: togstationer i Zephyrhills, centrum eller lufthavnen. Bestil din udlejningsbil til en lav pris med en hurtig søgning efter biludlejning i Zephyrhills.Uanset om du er på udkig efter en økonomisk bil, el almindelig bil eller endda en luksusbil, om den skal være med manuelt gear eller automatgear, eller om den skal være med eller uden aircondition, så er Jetcost garanti for, at du finder den bedste pris! Mini, Økonomi, Trafik, Sedan, Stationcar, MPV, SUV, Kompakt, Komfort, Prestige, Cabriolet eller Luksus – Find din bil, og lej den til rabatpris. Jetcost er den bedste måde at bestille en billig bil på. Vi har et stort udvalg af mærker, modeller og virksomheder (Hertz, Europcar, Sixt, Avis, Alamo, Budget, Thrifty ...), og vi garanterer, at du sparer tid og penge. Biludlejning i København - Biludlejning i Aarhus - Biludlejning Odense - Biludlejning Flensborg - Biludlejning i Malaga - Biludlejning i Aalborg - Biludlejning USA - Biludlejning Mallorca


Saale-Unstrut - Winelab.dk\nAf Thomas Bohl, 14/07/2017\nDenne lille østtyske vinregion får sit navn fra de to floder, Saale og Unstrut, som vinmarkerne koncentrerer sig omkring. Mange marker ligger på sydvendte skråninger ned mod floderne, og flere af dem er bygget som tørsatte stenterrasser.\nSaale-Unstrut ligger vest for Leipzig omkring Freyburg og ikke langt fra Weimar. Området er dermed Tysklands nordligste, og den 51. nordlige breddegrad løber lige igennem. Så højt mod nord er der køligt, og det kan mærkes i vinene, der alle har god syre. Heldigvis er den årlige mængde nedbør lav, så der opnås en pæn smagskoncentration.\nDet er et udpræget hvidvinsområde, og de hyppigste sorter er Müller-Thurgau, Weissburgunder og Riesling. Det er lette og friske vine med en sart frugt. En smule let rødvin bliver det også til på sorter som Portugieser og Dornfelder. Priserne er moderate, men vinene er svære at opdrive uden for Tyskland. Området er smukt, og da de fleste vine sælges og drikkes lokalt, er den mest oplagte mulighed for at smage dem ved at rejse rundt i området. Der er et veludbygget net af cykelstier i det let kuperede terræn, megen natur og velbevarede slotte som Neuenburg og Rudelsburg.\nVinavlen i området led i det 20. århundrede under tidernes ugunst, mest af alt i det gamle DDR’s tid. Traditionen har området dog med sig: Der har været dyrket vin her siden 998, dokumenteret i skrifter fra kejser Otto den 3.s tid. I de seneste år har kvaliteten rejst sig igen, og med tiden vil den sikkert nå sine historiske højder.\nRotkäppchen er et kendt sekthus fra området, og netop Rotkäppchen er i dag det stærkeste, stadig eksisterende brand fra det tidligere DDR.\nFakta om Saale-Unstrut\nVinregionen ligger i: Tyskland\nAreal: 740 hektar\nVigtigste druesorter: Müller-Thurgau, Weissburgunder, Riesling\nOmrådets karakteristika: Kuperet område, kalkholdige lehm- og løssjorde. De fleste vinmarker vokser på skråninger og terrasser af tørsatte stenmure langs floderne. Meget køligt, men tørt klima.\nEksempler på producenter i Saale-Unstrut: Uwe Lützkendorf, Weingut Pawis, Rotkäppchen.\nFor få årtier siden blev Pfalz regnet som leverandør af jævn basisvin. Det er heldigvis fortid, og det fremadstormende vinområde er nu kvalitetsmæssigt med i den tyske top. Målt på areal er Pfalz – måske overraskende – Tysklands næststørste vinområde.\nTysklands længste vinområde. 400 km langs Rhinen – fra Bodensøen til Heidelberg. Ikke voldsomt kendt blandt gennemsnitlige vindrikkere, men flere får øjnene op for de seneste års store udvikling, og at Baden laver nogle af Tysklands bedste Pinot Noir.\nKontakt: hello@winelab.dk · Annoncering · Presse


BIX Group - Power Wipes\nPOWER WIPES Formula 2 er fremstillet p� basis af 100 % vandopl�selig formel. Fjerner enkelt og effektivt fedt, tj�re, tryksv�rte, farve, lim, harpiks, gr�spletter og mange andre typer af snavs, som det ellers kan v�re sv�rt at f� bugt med. Samtidig er den sk�nsom mod dine h�nder, da den indeholder ikke mindre end 5 fugtighedsgivende conditioners. Indeholder ingen petrokemiske opl�sningsmidler.\nPOWER WIPES Formula 2-servietten opl�ser, frig�r og absorberer snavs p� dine h�nder, v�rkt�j og h�rde faste overflader. Servietten holder sig fugtig i op til 2 timer. Husk dine POWER WIPES i bilen, b�den eller p� jobbet.\nPOWER WIPES Formula 1-servietten er fremstillet på en traditionel baseret formel og løser de samme opgaver som Formula 2.\nF�s i beholder med 90 Wipes (25x30,5 cm).


Domprovst bakker op om Hamas-slogan på Stefanskirken | TV 2 Lorry\nAnders Gadegaard er domprovst i Københavns Domkirke Foto: TV2/Lorry\nDomprovst bakker op om Hamas-slogan på Stefanskirken\nDet er vigtigt, at Kirken bidrager til den offentlige debat. Også når det handler om Israel-Palæstina-konflikten, siger Domprovst i Københavns Stift Anders Gadegaard til P4 København.\n18. jul 2014, kl. 15:00\nKirken har hængt sloganet op "Alle liv tæller. Fra floden til havet", hvilket oprindeligt kommer fra den palæstinensiske Hamas-bevægelse.\n- Jeg synes, det er fint, at man fra kirkeligt hold bidrager til debatten og de helt store spørgsmål om fred og forsoning. Og konflikt er jo oplagt i kirkelig sammenhæng, siger han.\nHan bakker dermed op om sognepræst i Stefanskirken, Pernille Østrem, der ifølge Kristeligt Dagblad har sat sloganet op, fordi hun mener, det handler om fred og bliver brugt på begge sider af Israel-Palæstina-konflikten.\nAnders Gadegaard mener, det ligger i det kristne budskab, at præster skal bidrage til debatten. For som præst kan man ikke prædike fred uden også at give eksempler. For ham er det klart, at Israel-Palæstina-konflikten er en del af debatten. Særligt når det handler om Palæstina, hvor der lever et kristent mindretal.\nDomprovst: Præster skal være uforsigtige, ellers ville det være kedeligt at høre på\n- Præster skal være uforsigtige og vove det ene øje i deres fortolkning af evangeliet i forhold til samtiden. For hvis man aldrig sagde noget, der kunne skræmme nogen som helst væk, så ville der slet ikke være nogen der kom. Så ville det være for kedeligt at høre på, siger han.\nKirkeordfører for Enhedslisten, Jørgen Arbo-Bæhr, bakker op om Anders Gadegaard. For selvom præster er offentligt ansat, så må de gerne bruge deres ytringsfrihed.\n- Der er hundredtusindvis af offentlige ansatte som får løn af vores skattepenge, og selvfølgelig bruger de også deres ytringsfrihed til at blande sig i debatten. Jeg synes, at det er den bedste måde at få debatten op på overfladen i stedet for at gå og skjule det, siger han.\nMen Folkekirken er et sted man skal kunne komme uanset politisk overbevisning, mener Dansk Folkepartis kirkeordfører Christian Langballe.\nHan er meget imod sognepræstens måde at udtrykke holdninger på.\n- Man kan sagtens bruge en aktuel situation til at perspektivere ens prædiken. Det gør jeg også selv som præst. Men jeg synes, der er stor forskel på, at man hænger et banner op uden for kirken. Det betyder, at folkekirken bliver brugt som en bulldozer for ens eget politiske standpunkt, siger han til P4 København.