Årsrapport Investeringsforeningen Danske Invest Select - PDF\nÅrsrapport Investeringsforeningen Danske Invest Select\nDownload "Årsrapport 2009. Investeringsforeningen Danske Invest Select"\n1 Årsrapport 2009 Investeringsforeningen Danske Invest Select\n2 Investeringsforeningen Danske Invest Select CVR-nr Strødamvej København Ø Telefon Telefax Revision Grant Thornton, Statsautoriseret Revisionsaktieselskab KPMG, Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Bestyrelse Advokat Jørn Ankær Thomsen, formand Direktør Agnete Raaschou-Nielsen, næstformand Adm. direktør Lars Fournais Direktør Birgitte Brinch Madsen Direktør Walther V. Paulsen Direktør Jens Peter Toft Direktion Danske Invest Management A/S Adm. direktør Thomas Mitchell Vicedirektør Finn Kjærgård Depotbank Danske Bank Generalforsamling Ordinær generalforsamling holdes tirsdag den 13. april 2010 i Falconer Center, Frederiksberg. Layout Lotte Skov Christiansen BEYER DESIGN\n3 FORENINGENS LEDELSESBERETNING 4 Danske Invest Select i Afkast og udbytter 10 Investeringsmarkederne i Forventningerne til investeringsmarkederne i Udsagn om forventninger 18 Politik for samfundsansvar 19 Risikofaktorer 20 Omkostninger 23 Fund governance 23 Bestyrelse og direktion 24 Oversigt over bestyrelsens og direktionens øvrige hverv PÅTEGNINGER 26 Ledelsespåtegning 27 De uafhængige revisorers påtegning 29 AFDELINGERNES LEDELSESBERETNINGER OG ÅRSREGNSKABER FÆLLES NOTER 122 Anvendt regnskabspraksis 128 Oversigt over udbytternes skattemæssige fordeling for personer 129 Oversigt over udbytternes skattemæssige fordeling for selskaber 130 Oversigt over afdelingernes fremførbare tab 131 Revisionshonorar ÅRSRAPPORT 2009 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT 3\n4 Foreningens ledelsesberetning Danske Invest Select i 2009 Større synlighed I september 2009 lanceredes en Danske Investkampagne under sloganet Knowledge at work. Formålet er blandt andet at give bestående og potentielle investorer et dybere indblik i, hvordan investeringerne udvælges. Hovedbudskabet er at fortælle, at Danske Invest samarbejder med en række porteføljerådgivere fra hele verden for at sikre, at investeringerne bliver plejet af eksperter med et indgående kendskab til de pågældende markeder. Kampagnen blev lanceret parallelt i Danmark, Norge og Sverige med annoncer i trykte medier og på udvalgte hjemmesider. I Danmark indgik annoncering på TV2 News desuden som et element i kampagnen. Kampagnen er et led i at fastholde og skabe et fundament for, at Danske Invest bliver investorernes foretrukne investeringsprodukt i Norden. Investorinformation Hos Danske Invest er det ambitionen, at investorerne skal have let adgang til relevant information om deres investeringer. Derfor foretog vi i foråret en undersøgelse af investorernes tilfredshed med vores magasin»investor«. Undersøgelsen viste, at kun en forholdsvis lille del af investorerne læste magasinet, og at der generelt var begrænset interesse for indholdet. Derfor har vi erstattet»investor«med et nyhedsbrev, som udkom første gang i december Vi håber, at den kortere form bedre matcher investorernes behov for information. Investorerne kan fortsat holde sig orienterede via en kvartalsvis publikation samt via Rådgivning for alle Danske Invest yder ikke selv investeringsrådgivning, men har indgået aftale med Danske Bank og en række andre banker m.fl. om rådgivning af investorerne. Fra slutningen af november 2009 blev det muligt for investorer i banker, der ikke har en formidlingsaftale med Danske Invest, at få rådgivning om Danske Invests produkter, idet vi har indgået en aftale med Investeringslinjen i Danske Bank. Aftalen indebærer, at investorer i banker uden en formidlingsaftale kan få telefonisk rådgivning om Danske Invest-produkter. Investeringslinjen er åben på hverdage mellem kl på telefonnummeret Produktændringer Nye afdelinger I løbet af 2009 introducerede Investeringsforeningen Danske Invest Select fem nye afdelinger: Flexinvest Fonde Flexinvest Lange Obligationer USA Aktier Online Indeks Danske Obligationer Online Indeks Globale Aktier De to sidstnævnte afdelinger, nemlig Online Indeks Danske Obligationer og Online Indeks Globale Aktier henvender sig til investorer, som har indgået en aftale med Danske Bank om Danske Investering Online og dermed har fravalgt at få investeringsrådgivning fra Danske Bank. Afdelingerne kan kun handles via internettet. 4 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT ÅRSRAPPORT 2009\n5 Fusioner Den løbende tilpasning af produktpaletten resulterede desuden i, at følgende fusioner blev foreslået og senere vedtaget på generalforsamlinger i løbet af foråret 2009: Norden under Investeringsforeningen Danske Invest med afdeling Nordiske Aktier under Investeringsforeningen Danske Invest Select, med sidstnævnte som den fortsættende afdeling. Fusionen blev gennemført som en skattepligtig fusion. Danske Aktier med afdeling Danmark under Investeringsforeningen Danske Invest, med sidstnævnte som den fortsættende afdeling. Mellemlange Obligationer med afdeling Pension Mellemlange Obligationer under Investeringsforeningen Danske Invest, med sidstnævnte som den fortsættende afdeling. De to sidstnævnte fusioner blev gennemført som skattefrie fusioner. Baggrunden for fusionerne er, at de berørte afdelinger parvist havde næsten identiske investeringsområder. For at fastholde en omkostningseffektiv risikospredning og administrationsomkostninger på et tilfredsstillende niveau, vurderede bestyrelsen, at det var en fordel at fusionere afdelingerne. I 2010 indstiller bestyrelsen til foreningens generalforsamling den 13. april 2010, at følgende afdelinger fusioneres: Europæiske Aktier E med Europa under Investeringsforeningen Danske Invest, med sidstnævnte som den fortsættende afdeling. Globale Aktier E med Globale Aktier, med sidstnævnte som den fortsættende afdeling. Baggrunden er, at formuen i de ophørende afdelinger er blevet uhensigtsmæssigt lille kombineret med et ønske om at forenkle produktudbuddet ved at fusionere afdelinger med næsten identiske investeringsområder. Navneændring På generalforsamlingen den 16. april 2009 blev det foreslået og vedtaget, at afdeling Aktier Højt Udbytte ændrede navn til Europæiske Aktier Højt Udbytte. Ændringen trådte i kraft den 24. august Tre binavne i Danske Invest Select Danske Invest Select markedsføres under tre binavne: Merchant Invest, Danske Invest Erhverv og Danske Invest Engros. Ændringer i lovgivning Fra medio 2009 har lovgivningen åbnet mulighed for, at der med udgangspunkt i en given afdelings værdipapirportefølje kan skabes andelsklasser, som varierer på visse nærmere angivne områder. Eksempelvis vil der kunne etableres klasser, som er forskellige med hensyn til, hvilken valuta andelene er udstedt i, eller klasser som er forskellige med hensyn til, om investeringerne valutasikres eller ej. Herved vil særlige investorgruppers behov kunne tilgodeses, samtidig med at deres investering har fordelen af at indgå i en større portefølje. Dette vil for eksempel gøre det muligt at sælge en afdeling på forskellige geografiske markeder, som hver for sig ikke ventes at give tilstrækkeligt salg til at kunne bære en selvstændig afdeling. ÅRSRAPPORT 2009 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT 5\n6 Ændret beskatning af blåstemplede obligationer Den 27. januar 2010 meddelte Skatteministeriet, at reglerne for beskatning af blåstemplede obligationer ændres. Der er fremsat et lovforslag om at indføre generel skattepligt af privates gevinst og tab på obligationer, hvor der hidtil har været særlige skatteregler for de såkaldt blåstemplede obligationer. Ændringen forventes også at få betydning for Danske Invest-afdelingerne med danske obligationer. Lovforslaget behandles i løbet af foråret, og vi vil informere om konsekvenserne på På grund af skattereglerne vil andelsklasser for danske investorer som udgangspunkt kun være interessante, når det drejer sig om akkumulerende afdelinger. I 2010 ventes Danske Invest at gøre brug af muligheden for at oprette andelsklasser. Skattereformen Skattereformen, som blev vedtaget i 2009 med virkning fra 1. januar 2010, berører både personers investeringer for frie midler og selskabers investeringer. Personer, der investerer i udloddende obligationsafdelinger og alle typer akkumulerende afdelinger, har efter de nye regler mulighed for at have positiv kapitalindkomst på op til kroner uden at blive underlagt topbeskatning. For personers investering i aktieafdelinger vil alle nettoavancer i afdelingen indgå i udlodningerne. Dette har effekt for udlodningerne i Ændringen består i, at avancer på aktier ejet i foreningen i mere end tre år nu også i modsætning til tidligere skal udloddes. Derfor kan udlodningerne i 2011 blive noget større end hidtil. Vidensressourcer Danske Invest Management A/S beskæftigede 59,3 fuldtidsmedarbejdere ved udgangen af Uddannelsesniveauet for medarbejderne var som følger: 45 pct. havde en lang videregående uddannelse 20 pct. havde en mellemlang videregående uddannelse 3 pct. havde en kort videregående uddannelse 25 pct. havde en erhvervsfaglig uddannelse 7 pct. havde en gymnasial uddannelse Gennemsnitsalderen for de ansatte var 43,4 år ultimo 2009, og i løbet af 2009 blev der brugt kroner pr. medarbejder på ekstern uddannelse. Se vores ordbog Forklaringer på begreber og udtryk kan findes i ordbogen på For selskaber indføres lagerbeskatning af alle investeringer, og den hidtidige udbytteindkomst vil fremover indgå fuldt ud i selskabsindkomsten. Er du i tvivl om, hvordan skattereformen påvirker dine investeringer, så kontakt din bankrådgiver. Formueudvikling I 2009 blev der i alt solgt investeringsbeviser for netto 35,8 mio. kroner. Den forvaltede kapital i foreningen steg fra 46,9 mia. kroner ultimo 2008 til 57,0 mia. kroner ultimo INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT ÅRSRAPPORT 2009\n7 Afkast og udbytter Oven på 2008, hvor de fleste afdelinger faldt voldsomt, bød 2009 på meget høje afkast i mange afdelinger. Samtlige afdelinger sluttede 2009 med positive afkast, og for de fleste afdelingers vedkommende oversteg afkastet vores forventninger ved indgangen til Det højeste afkast blev leveret af afdeling Global Emerging Markets Smaller Companies, som steg 88,37 pct., mens afdelingerne Online Indeks Danske Obligationer og Flexinvest Fonde lå i den modsatte ende af skalaen og begge leverede afkast på 3,82 pct. siden afdelingernes start i henholdsvis april og juni Årets samlede regnskabsmæssige resultat for alle afdelinger blev 11,3 mia. kroner. på 45,76 pct., mens Europæiske Aktier gav et afkast på 29,18 pct. Afdelingen med danske aktier, Fokus Danske Aktier, steg 45,55 pct. Udbytterne Bestyrelsen indstiller til generalforsamlingen, at der for 2009 i alt udbetales udbytter for mio. kroner mod mio. kroner for Udbytterne beregnes i henhold til reglerne i skattelovgivningen og skal godkendes på generalforsamlingen den 13. april Læs mere om afdelingernes afkast i årsregnskaberne bagest. Obligationsafdelingerne: Godt år for afdeling Globale Kreditobligationer 2009 var et godt år for afdelingerne med kreditobligationer. Afdeling Globale Kreditobligationer sluttede året med et afkast på 47,69 pct. Men også afdelinger med danske obligationer gav gode afkast, som varierer fra 6,58 pct. i afdeling Flexinvest Danske Obligationer til 3,82 pct. i afdeling Flexinvest Fonde. Aktieafdelingerne: Emerging markets i front I 2008 gav afdelinger med emerging marketsaktier de laveste afkast. Men i 2009 vendte udviklingen, og netop disse afdelinger sluttede året med de højeste afkast. Også afdelingerne Nordiske Aktier og Østeuropa Konvergens gjorde det godt og gav afkast på henholdsvis 50,52 pct. og 49,10 pct. Også det europæiske aktiemarked viste sig fra en langt pænere side end i Således gav afdeling Europæiske Small Mid Cap Aktier et afkast ÅRSRAPPORT 2009 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT 7\n8 Afdelingernes historiske resultater Afdeling 3 år 5 år Danske Small Cap Aktier Emerging Markets Debt Euro Investment Grade Corp Bonds Restric Euro Investment Grade Kreditobligationer Europæiske Aktier Europæiske Aktier E Europæiske Aktier Højt Udbytte Europæiske Small/Mid Cap Flexinvest Aktier 80 - Flexinvest Danske Obligationer Flexinvest Korte Obligationer Flexinvest Udenlandske Obligationer Fokus Danske Aktier Global Emerging Markets Globale Aktier Globale Aktier E Globale Kreditobligationer Kommuner Kommuner Kommuner Europæiske Obligationer Nordiske aktier Østeuropa Konvergens Afkastene frem til 10. MARTS 2010 Afdeling Danske Small Cap Aktier 17,61 Emerging Markets Debt 4,20 Euro Investment Grade Corporate Bonds Restricted 3,54 Euro Investement Grade Kreditobligationer 3,32 Europæiske Aktier 2,02 Europæiske Aktier E 1,88 Europæiske Aktier Højt Udbytte 0,95 Europæiske Small/Mid Cap 6,29 Flexinvest Aktier 5,34 Flexinvest Danske Obligationer 1,93 Flexinvest Fonde 1,39 Flexinvest Korte Obligationer 1,07 Flexinvest Lange Obligationer 2,26 Flexinvest Udenlandske Obligationer 2,81 Fokus Danske Aktier 11,64 Global Emerging Markets 7,81 Global Emerging Markets Smaller Companies 9,58 Globale Aktier 6,05 Globale Aktier E 6,00 Globale Kreditobligationer 2,71 Kommuner 4 1,81 Kommuner 5 1,91 Kommuner Europæiske Obligationer 2,83 Low Volatility Equity Europe 1,52 Low Volatility Equity Europe Accumulating 1,47 Low Volatility Equity USA Accumulating 0,38 Nordiske Aktier 8,81 Online Indeks Danske Obligationer 2,07 Online Indeks Globale Aktier 5,84 USA Aktier 7,68 Østeuropa Konvergens 8,24 Skemaet viser afdelingernes afkast i pct. fra 31. december 2009 frem til den 10. marts 2010 dagen før årsrapporten er offentliggjort. Opgjort på baggrund af kurser pr. 9. marts INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT ÅRSRAPPORT 2009\n9 Udbytter og Afkast 2009 Afdeling Udbytte for Afdelingens Benchmark- 2009, (% pr. bevis) afkast, (%) udvikling, (%) Danske Small Cap Aktier 0,00 30,20 26,15 Emerging Markets Debt 0,00 47,80 30,38 Euro Investment Grade Corporate Bonds Restricted 3,00 20,69 18,96 Euro Investment Grade Kreditobligationer 0,00 19,45 18,99 Europæiske Aktier 1,25 29,18 31,56 Europæiske Aktier E 1,00 38,98 31,56 Europæiske Aktier Højt Udbytte*) 3,50 30,57 Europæiske Small/ Mid Cap 1,75 45,76 59,45 Flexinvest Aktier *) 1,00 29,79 Flexinvest Danske Obligationer* 6,50 6,58 Flexinvest Fonde *) **) 2,25 3,82 Flexinvest Korte Obligationer *) 5,75 5,97 Flexinvest Lange Obligationer *) **) 2,00 6,51 Flexinvest Udenlandske Obligationer *) 5,50 34,82 Fokus Danske Aktier 0,00 45,55 50,03 Global Emerging Markets 2,50 71,82 72,89 Global Emerging Markets Smaller Companies 1,75 88,37 107,07 Globale Aktier 0,00 33,17 25,90 Globale Aktier E 0,00 28,68 25,90 Globale Kreditobligationer 0,00 47,69 60,53 Kommuner 4 Aconto 2,25 6,05 5,06 Restudbytte 2,50 Kommuner 5 Aconto 2,00 6,29 5,16 Restudbytte 3,25 Kommuner Europ. Obligationer Aconto 2,50 15,03 10,54 Restudbytte 1,50 Low Volatility Equity Europe *) 3,00 14,18 Low Volatility Equity Europe Accumulating *) 14,68 Low Volatility Equity USA Accumulating *) 15,84 Nordiske Aktier 1,25 50,52 46,32 Online Indeks Danske Obligationer **) 2,75 3,82 Online Indeks Globale Aktier **) 3,00 26,16 USA Aktier **) 0,00 8,25 Østeuropa Konvergens *) 2,75 49,10 Afdelingernes afkast er beregnet, efter at omkostningerne er trukket fra, men er inkl. udbytter udbetalt i *) Intet relevant mål for markedsafkastet. **) Siden introduktionen i Afdelingernes investeringsområde og benchmark fremgår af årsregnskaberne. Benchmarkudvikling viser det markedsindeks, som afdelingens afkast sammenlignes med. Udviklingen i benchmark er beregnet uden omkostninger. Acontoudbytterne blev udbetalt i efteråret Restudbytterne udbetales ligesom udbytterne fra de øvrige afdelinger den 19. april 2009, når udbytterne er godkendt på generalforsamlingen. I skemaet bagest i årsrapporten viser vi, hvordan udbytterne beskattes ved fri opsparing, pensionsopsparing samt for selskaber. ÅRSRAPPORT 2009 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT 9\n10 Investeringsmarkederne i 2009 Verdensøkonomien: Den Store Recession 2009 vil efter alt at dømme blive et år, der vil kræve mere plads i historiebøgerne end de fleste andre. I årets første kvartal blev verdens store økonomier ramt af nogle af de værste fald i væksten i nyere tid. I USA har kun to kvartaler siden Anden Verdenskrig været værre, i Tyskland har man ikke før registreret så store fald i aktiviteten, og i Japan overgik nedgangen i første kvartal ethvert kvartal under den så ødelæggende Japankrise 20 år tidligere. Alt i alt oplevede vi den værste globale nedtur siden 30 ernes depression. Derfor benyttes betegnelsen»den Store Recession«nu om krisen. Men 2009 blev også året, hvor krisen blev vendt til fornyet fremgang. Årets første måneder var i både Europa og USA præget af den usikkerhed om banksystemet, som konkursen i Lehman Brothers i efteråret 2008 havde skabt. Flere af verdens største banker havde stadig udsigt til store tab, og der blev gisnet om en statsovertagelse af store dele af det vestlige banksystem. Bankpakker, likviditetsberedskab og andre tiltag blev lanceret og formåede at stabilisere det finansielle system i en grad, så mere vidtgående skridt blev undgået. Stabilisering af såvel banksektor som de finansielle markeder førte til, at de vestlige økonomiers nedtur langsomt bøjede af. Meget store fald i aktiviteten i starten af året blev afløst af en moderat nedgang gennem foråret, stabilisering henover sommeren og fremgang i den sidste del af året. Stimulans og hjælpepakker blev akkompagneret af centralbankrenter, der i mange lande var historisk lave. Trods bedringen var de vestlige økonomier generelt skrøbelige ved udgangen af Arbejdsløsheden i USA var på så højt et niveau, at den siden Anden Verdenskrig kun kortvarigt i 80 erne har været højere. Der er store offentlige underskud på begge sider af Atlanten, og den offentlige gæld vokser hurtigt. Men netop hjælpen fra det offentlige til såvel forbrugere som virksomheder var afgørende for fremgangen i anden halvdel af Uden den ville efterspørgslen have haft det svært. Lagergenopbygningen er en anden midlertidig faktor, der har bidraget til væksten i de seneste kvartaler. Virksomhederne i USA og Europa har gennem det sidste år nedbragt lagrene til niveauer, der passer bedre til den dæmpede efterspørgsel. Det gavnede især væksten mod slutningen af Japan blev ramt særlig hårdt af krisen. Det skyldes ikke mindst en meget kraftig nedgang i eksporten, til dels drevet af styrkelse af den japanske yen siden midten af Også regeringsskiftet i 2009 medførte på kort sigt en del usikkerhed. Kina blev solstrålehistorien i Landet oplevede, som resten af verden, en kraftig opbremsning i væksten mod udgangen af 2008 og ind i 2009, men ingen formåede som kineserne at komme igen. Kraftig kreditvækst og offentlig stimulans bragte hurtigt kinesisk vækst tilbage på sporet. Også Danmark mærkede, at krisen fortsatte med stor styrke ind i Det trængte boligmarked og den stigende arbejdsløshed bremsede forbruget, men ved indgangen til 2010 ses visse tegn på bedring. Obligationerne: Historisk fald i korte danske renter Bankkrisen og den efterfølgende økonomiske krise satte i 2009 sine spor på de internationale obligationsmarkeder. Renten på de korte obligationer faldt eller sluttede marginalt højere, mens 10 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT ÅRSRAPPORT 2009\n11 renten på lange obligationer steg. Renteforskellen mellem Danmark og Tyskland var, på grund af bankkrisen, meget stor ved indgangen til året. Derfor faldt de korte danske renter historiske 3,4 procentpoint i 2009, mens de lange danske renter sluttede året på samme niveau som ved årets start. Den økonomiske krise fik centralbankerne til at stimulere økonomierne ved at sænke de korte renter til historisk lave niveauer. Den amerikanske centralbank nedsatte allerede i december 2008 renten til mellem 0 og 0,25 pct. og holdt dette niveau gennem hele Den Europæiske Centralbank fulgte hurtigt efter og sænkede reporenten i flere omgange fra 2,5 pct. ved begyndelsen af året til 1,0 pct. i maj. Dette niveau blev opretholdt resten af Stor likviditet pressede markedsrenterne ned på 0,35 pct. I slutningen af 2008 fik krisen i banksektoren investorerne til at placere en stor del af deres investeringer i sikre statsobligationer, og det pressede renten markant ned. Krisen aftog i løbet af første kvartal 2009, og investorerne fik igen smag for mere risikofyldte aktiver. Det lagde et opgående pres på obligationsrenterne. Presset blev forstærket af tegn på en vending i den økonomiske vækst. Ligeledes skabte en stigende oliepris frygt for, at inflationen skulle stige, hvilket også bidrog til den stigende rente. Renten toppede i juni, hvor den 10-årige amerikanske rente nåede knap 4,0 pct., og den europæiske rente nåede 3,75 pct. målt på en 10-årig tysk obligation. Inflationsfrygten aftog dog hurtigt igen, og renterne begyndte igen at falde. Rentefaldet fortsatte, dog med store udsving, frem til november, hvor den 10-årige amerikanske rente var nede på 3,15 pct., og den tyske var nede på 3,1 pct. I december begyndte markedet at fokusere på de store budgetunderskud og dermed en stor obligationsudstedelse i 2010, og renten steg markant i december til 3,85 pct. i USA og 3,4 pct. i Tyskland. Danmarks Nationalbank førte en forsigtig pengepolitik gennem 2009 og holdt en høj merrente i forhold til Den Europæiske Centralbank hele Det globale obligationsmarked i 2009 Renteniveau i pct. ultimo Afkast i pct. i lokalvaluta danske kr. Danmark 3,34 3,45 1,70 USA 2,21 3,84 3,77 6,79 Japan 1,17 1,30 0,90 4,84 Tyskland 2,95 3,39 1,84 1,81 Sverige 2,41 3,29 0,88 6,33 England 3,02 4,02 0,98 7,72 Hele verden 1,30 Eurozonen 4,29 Emerging markets 30,38 Erhvervsobl. Inv. grade* 18,99 Erhvervsobl. Spec. grade* 62,56 Renteniveauerne er for 10-årige statsobligationer. Afkastene er beregnet på baggrund af statsobligationsindeks fra J. P. Morgan med en restløbetid på over 1 år. *) Særlige indeks. ÅRSRAPPORT 2009 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT 11\n12 året, hvilket medførte stor efterspørgsel efter danske kroner fra både inden- og udenlandske investorer. Efterspørgslen betød, at kronen var stærk i forhold til euro, og det gav Nationalbanken lejlighed til at opbygge en historisk høj valutareserve på næsten 400 mia. danske kroner. De lave markedsrenter i Euroland og efterspørgslen efter kroner betød, at Nationalbanken gradvist sænkede renteforskellen til Den Europæiske Centralbank og endte året på en merrente på 0,20 pct., hvilket var niveauet før starten på bankkrisen i efteråret Dog ligger pengemarkedsrenterne stadig med en renteforskel på 0,7 procentpoint. Ved udgangen af 2009 var kronen stadig stærk i forhold til euro, og Nationalbanken køber fortsat valuta op i markedet, men nu for at forhindre øget kronestyrkelse. Renteforskellen mellem stats- og realkreditobligationer blev indsnævret i takt med, at vi fik lagt den værste del af bankkrisen bag os. Således faldt renten på en 30-årig fastforrentet realkreditobligation målt på 5% RD 2035 med 0,3 procentpoint til 5,0 pct., og renten på Realkredit Danmarks 1-årige Flexlån faldt fra 5,2 pct. til 1,8 pct. Det betød, at danske realkreditobligationer samlet set i gennemsnit gav 3,8 procentpoint mere i afkast end sammenlignelige statsobligationer i Det danske obligationsmarked i 2009 Renteniveau i pct., ultimo Kort rente (3 mdr.s CIBOR) 4,91 1,55 5-årig rente (5% Stat 2013) 3,25 3,07 10-årig rente (4% Stat 2017) 3,32 3,39 30-årig rente (5% RD 2035) 5,34 5,02 Lang indeksobl. (2,5% RD 2050) 2,60 2,05 Skemaet viser den effektive rente på udvalgte danske obligationer. Godt år for kreditobligationer 2009 blev et formidabelt godt år for kreditmarkederne, der bevægede sig fra katastrofestemning og ekstremt høje renteniveauer i begyndelsen af året til noget, der lignede en normalisering ved årets udgang. Såvel virksomhedsobligationer som statsobligationer fra højrentelandene leverede exceptionelt høje afkast, som mere end opvejede de negative afkast i Udviklingen var særlig udtalt for virksomhedsobligationer med lav kreditvurdering (high yield-obligationer), som efter et negativt afkast på 27,8 pct. i 2008 præsterede et positivt afkast på 62,6 pct. i Det bragte det samlede afkast for toårsperioden op på 18,3 pct. Aktierne: Pæn stigning trods store udsving Det globale aktiemarked gav i 2009 et afkast på 25,9 pct. målt i danske kroner, hvilket må betegnes som meget positivt i lyset af den store usikkerhed, som prægede aktiemarkederne ved årets begyndelse. Den negative tendens fra 2008 fortsatte ellers i begyndelsen af 2009, og da markederne nåede bunden i første halvdel af marts, var de faldet ca. 17 pct. målt i danske kroner. Men derefter steg aktierne over 50 pct. igen, således at året som helhed sluttede med en pæn stigning. Markedernes bundniveau afspejlede en frygt for en økonomisk depression som i 30 erne. For mange finansielle selskabers vedkommende afspejlede kurserne en frygt for konkurs eller markant udvanding af de eksisterende aktionærer i forbindelse med statslige kapitalindskud. Derfor var det især finansaktierne, der, med et fald på 37 pct., drev markederne ned mod bundniveauet i marts. 12 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT ÅRSRAPPORT 2009\n13 Vendingen på aktiemarkederne skyldtes dels en forbedring af situationen på kreditmarkederne, og dels at frygten for et totalt økonomisk kollaps begyndte at aftage. Der kom stadig flere tegn på, at de omfattende offentlige indgreb i den finansielle sektor, de markante rentesænkninger og de store økonomiske hjælpepakker virkede efter hensigten. Selvom verdensøkonomien var på vej ind i den største recession i nyere tid, med faldende indtjening til følge, begyndte aktiekurserne at stige, fordi risikoen for et endnu værre udfald så ud til at være drevet over. Med en stigning på over 50 pct. i danske kroner blev materialesektoren den sektor, der steg mest i løbet af året. Det skyldes sektorens store afhængighed af emerging markets-økonomierne, som med Kina i spidsen hurtigt fik gang i væksten igen efter opbremsningen i slutningen af Sektorerne forsyning og telekommunikation, som ikke er så økonomisk følsomme, leverede de mindste stigninger og steg henholdsvis 3 og 10 pct. i danske kroner i løbet af året. Den positive stemning på aktiemarkederne resten af 2009 blev understøttet af såvel forbedringen i mange af de økonomiske nøgletal, som af selskabernes regnskabsmeddelelser. Selvom der også var negative overraskelser, var selskabernes udmeldinger især i USA som helhed væsentligt bedre, end markedet havde frygtet. Især selskabernes evne til at reducere omkostningerne overraskede positivt, mens omsætningen i store træk blev lige så dårlig som frygtet. Mange banker fik også overraskende store indtægter fra deres kapitalmarkedsaktiviteter, som følge af stigende marginaler og stor aktivitet som følge af krisen. Aktier, som blev hårdest ramt under nedturen, steg i vid udstrækning mest efter vendingen. På tværs af sektorer klarede typisk de svageste selskaber dvs. dem med stor gæld og vanskelige markedspositioner sig bedst, fordi risikoen for at de skulle bukke under blev reduceret. Samme tendens gjaldt for sektorer. Således førte finanssektoren an med en gennemsnitlig stigning på over 100 pct. fra bunden til udgangen af 2009, hvilket for året som helhed dog kun placerede sektoren med et afkast lidt over markedsgennemsnittet. Sektorudviklingen på aktiemarkederne i 2009 Ændring i pct. Energi 22,26 Materialer 56,44 Industri 22,72 Forbrugsgoder 35,22 Konsumentvarer 17,85 Sundhedspleje 15,15 Finans 26,95 Informationsteknologi 47,57 Telekommunikation 10,10 Forsyning 2,88 I alt 25,90 Skemaet viser kursudviklingen i de enkelte aktiesektorer i 2009 gjort op ud fra alle verdens aktier. Kilde: MSCI World Index. Emerging markets-aktier, som faldt mest i 2008, klarede sig bedst og steg godt og vel 70 pct. i danske kroner i I modsatte ende af skalaen lå japanske aktier, som steg 3 pct. i danske kroner og dermed leverede det laveste markedsafkast. Årsagen er, at Japan blev ekstraordinært hårdt ramt af den økonomiske nedtur, og at det japanske valg skabte politisk uro. ÅRSRAPPORT 2009 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT 13\n14 Amerikanske aktier klarede sig med et afkast på 22 pct. i danske kroner lidt ringere end markedsgennemsnittet på 26 pct., mens europæiske aktier lå noget over med et afkast på 32 pct. i danske kroner. Danske aktier klarede sig med et afkast på ca. 50 pct. bedre end det globale aktiemarked, og også svenske og norske aktier gav afkast pænt over gennemsnittet. Verdens aktiemarkeder i 2009 Lokalvaluta, % Danske kr., % Danmark 50,03 50,03 England 27,59 38,80 Japan 9,12 2,91 Sverige 48,22 59,00 Tyskland 21,25 21,22 USA 26,25 22,28 Hele verden - 25,90 Europa - 31,56 Norden - 42,44 Fjernøsten excl. Japan - 66,66 Emerging markets - 72,89 Latinamerika - 97,36 Østeuropa - 77,75 Valutamarkederne i 2009 Valuta Ændring i % Kurs Engelsk pund 8,79 837,54 Euro -0,03 744,13 Japansk yen -5,69 5,57 Norsk krone 17,4 89,78 Svensk krone 7,27 72,64 U.S. dollar -3,14 518,63 Skemaet viser valutaudviklingen over for danske kroner i 2009 samt kursen ultimo året. Kilde Morgan Stanley og OMX 14 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT ÅRSRAPPORT 2009\n15 Forventningerne til investeringsmarkederne i 2010 Verdensøkonomien: Fremgang igen i 2010 Efter den dybeste recession i mange årtier venter vi, at 2010 byder på en vækst, der ligger tæt på en historisk gennemsnitlige vækstrate. Umiddelbart kan det lyde meget optimistisk i lyset af de mange problemer, især de store vestlige økonomier stadig slås med som f.eks. høj arbejdsløshed og svage boligmarkeder. Men typisk leder meget dybe kriser til opsving, der er væsentligt kraftigere end normalt, og i det lys er vores forventning ganske moderat. I starten af 2010 drives væksten i Vesten af effekterne fra de store hjælpepakker, som blev vedtaget i løbet af krisen. Det være sig skattelettelser, tilskudsordninger og igangsættelse af offentlige investeringer. Dertil kommer en lagergenopbygning i industrien. Fra foråret og sommeren venter vi, at jobskabelsen i USA er kraftig nok til at generere den nødvendige stigning i efterspørgslen. Sker det, peger meget på, at en selvkørende vækstperiode kan begynde. Europa er mindre afhængig af arbejdsmarkedet. Til gengæld er særligt Tyskland afhængig af eksporten og investeringerne. Begge dele ventes at komme pænt igen i løbet af 2010 ikke mindst på grund af stærk vækst i Asien. Udviklingslandene med Asien i spidsen forventes at fastholde deres position som fortrop i verdensøkonomien. De strukturelle problemer er, bortset fra Østeuropa, ret begrænsede i forhold til i Vesten. Derfor venter vi solid vækst i regionen, særligt i Kina. Danmark er kommet trægt ud af krisen, og vi venter også meget moderat fremgang for Arbejdsløsheden ventes at stige yderligere, men skattelettelser fra årets start vil holde hånden under forbruget. Obligationer: Store udsving De korte obligationsrenter forventes at ligge på et forholdsvist lavt niveau, mens renten på lange obligationer vil være præget af store udsving med en svagt opadgående tendens. Den amerikanske centralbank, FED, opretholdt en rente mellem 0 og 0,25 pct. gennem hele Vi forventer, at FED vil fortsætte med at holde renten på dette niveau i hvert fald frem til 3. kvartal og måske helt ind i Formålet er at stimulere væksten, hjælpe banksektoren og give en lettere finansieringsmulighed for små virksomheder. Vi forventer desuden, at FED vil fortsætte med at opkøbe realkreditobligationer i første del af året for at holde lånerenten nede og dermed stimulere byggeriet. Den amerikanske regering fortsætter den lempelige finanspolitik, der medfører et stort budgetunderskud og dermed store obligationsudstedelser. På trods af dette forventer vi kun en svagt opadgående tendens på statsobligationsrenten, da en stigende opsparing og køb fra banksektoren vil øge efterspørgslen. Markedet vil dog være præget af usikkerhed, der kan medføre store udsving i renten. Den Europæiske Centralbank, ECB, nedsatte i 2009 renten til 1,0 pct. Vi forventer, at renten vil blive på dette niveau indtil 3. kvartal 2010 og måske ind i 2011 for at stimulere væksten og hjælpe banksektoren. En pæn overskudska- ÅRSRAPPORT 2009 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT 15\n16 pacitet i økonomien vil holde inflationen i ro, og centralbanken vil derfor ikke være tvunget til at forhøje renten på kort sigt. Vi forventer, at renten på statsobligationerne vil følge retningen på de amerikanske obligationer, hvilket betyder en svag opgående tendens på renterne, men med risiko for store udsving i løbet af året. Vi forventer, at renteforskellen mellem Danmarks Nationalbank og ECB vil være stort set uændret i Men spændet mellem især de korte markedsrenter vil dog formentlig indsnævres fra det nuværende niveau. De europæiske pengemarkedsrenter er ved starten af året usædvanligt lave på grund af de meget attraktive lånerenter, som ECB p.t. tilbyder for at stimulere økonomien. Vi forventer, at de ekstraordinære stimulanser gradvist fjernes i 2010, og i takt med dette vil de europæiske renter normaliseres, og renteforskellen til Danmark blive mindre. Vi forventer, at de lange danske renter vil følge de europæiske renter med en lille opadgående tendens. Vi vurderer, at realkreditobligationer i 2009 kom sig fuldstændigt oven på bankkrisen, og derfor forventer vi, at realkreditobligationer vil give et afkast på niveau med sammenlignelige statsobligationer i Valuta: Euroen kommer til at stå sin prøve i 2010 De store budgetunderskud, der er opstået i kølvandet på finanskrisen, vil påvirke udviklingen på valutamarkedet i Tilliden til US-dollar og britiske pund er p.t. svækket, men også euroen kommer til at stå sin prøve. Store regionale forskelle i de offentlige budgetter og truende pres på især de sydlige landes betalingsevne gør, at det bliver svært at føre en optimal pengepolitik i euroområdet. Tilliden til euroen og det europæiske finansmarked kan blive alvorligt svækket, hvis der ikke snart tegner sig en redningsplan for en fortsat økonomisk integration eurolandene imellem. Yennen blev styrket betydeligt under finanskrisen i 2009, men styrkelsen er ved at være overstået, og vi forventer at se en svagere yen i årene fremover. Vi forventer, at kapitalflowet fortsætter ud af de store vestlige lande og ind i emerging markets-landene samt råvareproducerende lande, som Australien og Canada. Rentespændet mellem euro og danske kroner indsnævres formodentlig i løbet af året, og danske kroner vil svækkes lidt over for euro fra det nuværende stærke niveau. Valutamarkedet vil ikke i 2010 blive præget af de samme store udsving, som vi så i Højere afkast af kreditobligationer end statsobligationer i 2010 Vores overordnede syn på kreditmarkedet er moderat positivt. De makroøkonomiske udsigter er blevet bedre samtidig med, at den finansielle krise ser ud til at være overvundet. De ultralave stats- og pengemarkedsrenter vil fortsat få investorerne til at se sig om efter andre, højere forrentede investeringsalternativer. Endelig ligger kreditspændene stadig over de langsigtede historiske gennemsnit. Alt i alt forventer vi, at kreditobligationer også i 2010 vil give et højere afkast end statsobligationer, om end i langt mindre grad end i INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT ÅRSRAPPORT 2009\n17 Aktier: Behersket optimisme Med udgangspunkt i at væksten normaliseres har de fleste selskaber mulighed for at skabe vækst i indtjeningen i Denne forventning understøttes af den gode evne til at styre omkostningerne, som mange selskaber viste i Selvom aktiekurserne forekommer rimelige i forhold til forventningerne til indtjeningsvæksten, er der allerede indregnet en solid vækst. Det bliver derfor afgørende for kursudviklingen, om selskaberne kan leve op til eller overgå disse forventninger. Da styrken og karakteren af den økonomiske vending er usikker, er den fremtidige indtjening også forbundet med betydelig usikkerhed. Trods denne usikkerhed forventer vi, at kursudviklingen i 2010 i højere grad bliver styret af selskabsspecifikke forhold, frem for af store variationer i kursudviklingen mellem sektorer. Selskaber med dygtige ledelser og stærke markedspositioner forventes at klare sig bedre end deres svagere konkurrenter. Herudover forventer vi, at en række mindre økonomisk følsomme selskaber, der kursmæssigt havde svært ved at følge med i 2009, vil klare sig relativt bedre i Udsagn om forventninger De udsagn om fremtiden, som er indeholdt i denne årsrapport, afspejler ledelsens aktuelle forventninger til fremtidige begivenheder og økonomiske resultater samt til konjunkturerne i verdensøkonomien og på finansmarkederne. Den type forventning er i sagens natur forbundet med usikkerhed. Og da det ydermere er behæftet med meget stor usikkerhed at give bud på den konkrete udvikling på de mange enkeltmarkeder, vi investerer på, vurderer vi, at det ikke er hensigtsmæssigt at komme med konkrete tal for afkastforventningerne for det kommende år. Vi forventer derfor moderat positive afkast på aktiemarkederne i 2010, men med perioder hvor markedet igen kan komme under pres. Markedet kan blandt andet blive presset af usikkerhed om opsvingets holdbarhed, bekymring over de store offentlige budgetunderskud og frygt for stigende renter. ÅRSRAPPORT 2009 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT 17\n18 Politik for samfundsansvar Danske Invest indførte i 2008 en SRI-politik, hvor SRI står for Socially Responsible Investments. Formålet er at sikre, at de penge, Danske Invest Select forvalter for investorerne, ikke placeres i virksomheder, der overtræder internationalt anerkendte retningslinjer for menneskerettigheder, våbenproduktion, arbejdstagerrettigheder, miljøbeskyttelse og antikorruption. Langsigtet værdiskabelse i virksomheder forudsætter efter Danske Invest Selects opfattelse ansvarlige investeringer. Derfor er SRI-politikken i overensstemmelse med Danske Invest Selects mål om at forvalte investorernes investeringer, så de opnår de bedst mulige afkast. SRI-politikkens omfang At retningslinjerne efterleves sikres ved en screening af investeringerne. Screeningen er baseret på de internationalt anerkendte retningslinjer i UN Human Rights Norms for Business (2003), UN Global Compact (1999) og OECD Guidelines for Multinational Enterprises (1976). Screeningen inkluderer desuden en række internationale konventioner, der afspejler udviklingen på SRI-området. Eksempelvis screenes producenter af klyngebomber ud af porteføljerne. varetager screeninger af investeringsporteføljerne. Screeningen omfatter selskaber i MSCI World- og MSCI Emerging Markets-indeksene samt de større selskaber noteret på de nordiske børser. Hvis et selskab vurderes at overtræde normerne, indledes en dialog med selskabet. Dialogen har som formål at afdække forholdet samt undersøge, om selskabet planlægger at ændre adfærd på området. Afhængigt af dialogen sælges eller fastholdes investeringen. Screeningen omfatter ikke Danske Invest Selects investeringer i afdelinger i andre investeringsforeninger og underliggende værdipapirer til afledte finansielle instrumenter på indeks. Screeningen har i 2009 omfattet godt selskaber. Efterfølgende analyseres de selskaber, som rapporteres at overtræde normerne. Danske Invest var ultimo 2009 i dialog med 22 selskaber og valgte ikke at investere i 16 selskaber. Læs mere om Danske Invests SRI-politik, samt underliggende systemer, procedurer og resultater på Danske Invest samarbejder med en svensk SRIkonsulentvirksomhed, Ethix SRI Advisors, der 18 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT ÅRSRAPPORT 2009\n19 Risikofaktorer Som investor i investeringsforeningen får man en løbende pleje af sin opsparing. Plejen indebærer blandt andet en hensyntagen til de mange forskellige risikofaktorer på investeringsmarkederne. Risikofaktorerne varierer fra afdeling til afdeling. Nogle risici påvirker især aktieafdelingerne. Andre især obligationsafdelingerne. Og andre igen gælder for begge typer af afdelinger. Herudover er der risikofaktorer, som investor selv skal tage højde for. Risikoen ved at investere via investeringsforening kan overordnet knytte sig til fire elementer: investeringsmarkederne investeringsbeslutningerne driften af foreningen investors eget valg af afdelinger Risici knyttet til investeringsmarkederne Disse risikoelementer er f.eks. risikoen på aktiemarkederne, renterisikoen, kreditrisikoen og valutarisikoen. Hver af disse risikofaktorer håndterer vi bedst muligt inden for de givne rammer på de mange forskellige markeder, vi investerer på. Eksempler på risikostyringselementer er afdelingernes investeringspolitikker, vores interne kontroller, lovgivningens krav om risikospredning samt adgangen til at anvende afledte finansielle instrumenter. Risici knyttet til investeringsbeslutningerne Enhver investeringsbeslutning i de aktivt styrede afdelinger er baseret på vores og porteføljerådgiveres forventninger til fremtiden. Vi forsøger at danne os et realistisk fremtidsbillede af f.eks. renteudviklingen, konjunkturerne, virksomhedernes indtjening og politiske forhold. Ud fra disse forventninger køber og sælger vi aktier og obligationer. Denne type beslutninger er i sagens natur forbundet med usikkerhed. Risici knyttet til driften af foreningen For at undgå fejl i driften af foreningen er der fastlagt en lang række kontrolprocedurer og forretningsgange, som reducerer disse risici. Der arbejdes hele tiden på at udvikle systemerne, og der stræbes efter, at risikoen for menneskelige fejl bliver reduceret mest muligt. Der er desuden opbygget et ledelsesinformationssystem, som sikrer, at der løbende følges op på omkostninger og afkast. Der gøres jævnligt status på afkastene. Er der områder, som ikke udvikler sig tilfredsstillende, drøftes det med porteføljerådgiver, hvad der kan gøres for at vende udviklingen. Investeringsforeningen er desuden underlagt kontrol fra Finanstilsynet og en lovpligtig revision ved generalforsamlingsvalgte revisorer. Her er fokus på risici og kontroller i højsædet. På it-området lægges stor vægt på data- og systemsikkerhed. Der er udarbejdet procedurer og beredskabsplaner, der har som mål inden for fastsatte tidsfrister at kunne genskabe systemerne i tilfælde af større eller mindre nedbrud. Disse procedurer og planer afprøves regelmæssigt. Ud over at administrationen i den daglige drift har fokus på sikkerhed og præcision, når opgaverne løses, følger bestyrelsen med på området. Formålet er dels at fastlægge sikkerhedsniveauet og dels at sikre, at de nødvendige ressourcer er til stede i form af personale, kompetencer og udstyr. ÅRSRAPPORT 2009 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT 19\n20 Risici knyttet til investors valg af afdelinger Uanset hvor dygtig man måtte være med investeringerne og til at håndtere de administrative processer, så kan investor have en uhensigtsmæssig sammensætning af sine investeringsbeviser. Det kan f.eks. være investeringsbeviser, som ikke matcher den risikoprofil, investor ønsker. Ønsker man f.eks. en meget stabil udvikling i sine Danske Invest Select-beviser, bør man som udgangspunkt slet ikke investere i afdelingerne med høj risiko. Og hvis man investerer over en kortere tidshorisont, er aktieafdelingerne, for de fleste investorer, sjældent velegnede. Derfor er det afgørende, at investor får defineret sin risikoprofil og sammensat sine investeringer derefter. Det sker oftest i samråd med en rådgiver. Omkostninger Helt overordnet er der tre typer af omkostninger ved at investere via en investeringsforening, nemlig administrationsomkostninger, den enkelte afdelings handelsomkostninger og den enkelte investors egne handelsomkostninger. Årlige omkostninger i procent ÅOP-tallet samler omkostningerne ved at spare op i forening i ét tal og fremgår af nøgletalsskemaet under hvert enkelt afdelingsregnskab. ÅOP er udviklet i en arbejdsgruppe under Finanstilsynet med deltagelse fra Konkurrencestyrelsen, Forbrugerrådet, Forbrugerstyrelsen, Finansrådet, Økonomiministeriet, Dansk Aktionærforening og InvesteringsForeningsRådet. Normalt beregnes ÅOP ud fra en investeringshorisont på syv år. Det vil sige, at ÅOP afspejler de årlige omkostninger ved at eje et givet investeringsbevis i syv år. Ved hjælp af den særlige ÅOP-beregner på kan man imidlertid beregne omkostningerne på en ønskelig tidshorisont for et eller flere relevante produkter. Administrationsomkostninger: Lavest i de obligationsbaserede afdelinger Administrationsomkostningerne er udgifterne knyttet til driften. Denne post omfatter blandt andet honorar til Danske Invest Management A/S, som varetager den daglige ledelse af investeringsforeningen og dens søsterforeninger. Herigennem dækkes omkostninger til f.eks. lønninger, husleje, it og kontorhold. Som honorar for ydelserne betalte hver afdeling i ,0375 pct. p.a. af afdelingens gennemsnitlige formue samt sin del af de medlems- og bestyrelsesrelaterede omkostninger og omkostninger til eksterne samarbejdspartnere som revisor og Finanstilsyn m.m. I 2010 er den nævnte sats reduceret til 0,0370 pct. p.a. Herudover afholder hver afdeling en række driftsomkostninger, så som udgifter til depotbank, honorar til afdelingens porteføljerådgiver samt honorarer til vores distributører det såkaldte formidlingshonorar. Administrationsomkostningerne er angivet i årsregnskaberne og bliver trukket fra, når årets resultater gøres op. De laveste omkostningssatser finder man i de obligationsbaserede afdelinger. De specialiserede aktieafdelinger er generelt dyrest at drive. Danske Invest ligger i den billigste tredjedel blandt de danske investeringsforeninger. Danske foreninger har desuden meget konkurrencedygtige administrationsomkostninger i europæisk perspektiv. Det viser opgørelser fra Investe- 20 INVESTERINGSFORENINGEN DANSKE INVEST SELECT ÅRSRAPPORT 2009\nÅrsrapport 2009. Investeringsforeningen Danske Invest AlmenBolig\nÅrsrapport 2009 Investeringsforeningen Danske Invest AlmenBolig Investeringsforeningen Danske Invest AlmenBolig CVR-nr. 21 81 89 33 Strødamvej 46 2100 København Ø Telefon 33 33 71 71 www.danskeinvestalmenbolig.dk\nÅrsrapport 2009. Specialforeningen Danske Invest\nÅrsrapport 2009 Specialforeningen Danske Invest Specialforeningen Danske Invest CVR-nr. 24 26 06 82 Strødamvej 46 2100 København Ø Telefon 33 33 71 71 www.danskeinvest.dk danskeinvest@danskeinvest.com\nÅrsrapport 2008. Specialforeningen Danske Invest\nÅrsrapport 2008 Specialforeningen Danske Invest Specialforeningen Danske Invest CVR-nr. 24 26 06 82 Strødamvej 46 2100 København Ø Telefon 33 33 71 71 www.danskeinvest.dk danskeinvest@danskeinvest.com\nÅrsrapport 2010. Investeringsforeningen Danske Invest AlmenBolig\nÅrsrapport 2010 Investeringsforeningen Danske Invest AlmenBolig Investeringsforeningen Danske Invest AlmenBolig CVR-nr. 21 81 89 33 Strødamvej 46 2100 København Ø Telefon 33 33 71 71 www.danskeinvestalmenbolig.dk\nÅrsrapport 2008. Investeringsforeningen Danske Invest AlmenBolig\nÅrsrapport 2008 Investeringsforeningen Danske Invest AlmenBolig Investeringsforeningen Danske Invest AlmenBolig CVR-nr. 21 81 89 33 Strødamvej 46 2100 København Ø Telefon 33 33 71 71 www.danskeinvestalmenbolig.dk


Udstilling: Hvad er det der foregår? - sn.dk - Gribskov\nCecilie Augusta Floros udstiller på Helsinge Bibliotek. Pressefoto\nArtiklen: Udstilling: Hvad er det der foregår?\nUdstilling: Hvad er det der foregår?\nGribskov - 27. oktober 2020 kl. 11:14\nSå er der ny udstilling på Helsinge Bibliotek. Udstillingens titel er 'Hvad er det der foregår?', og der er fernisering på den 24. oktober fra kl. 11 til 12.\nDet er Illustrator Cecilie Augusta Floros, der har skabt værkerne. Hun ønsker med sin udstilling at udfordre beskueren og dennes tankegangen.\n"Som mennesker higer vi efter, at finde meningen med tilværelsen og alt det omkringliggende. Vi har derfor skabt og skaber forsat omfattende systemer, regler og normer for, hvad der er acceptabelt såvel som anerkendt heriblandt hvad angår kunst og skønhed. Vi definerer i sådan én grad, at det, der falder 'udenfor' kategori, hurtigt bliver stemplet som værende ubrugeligt og/eller truende for det, vi ellers kender og kan forholde os til," fortæller Cecilie Augusta Floros.\nUdstillingen er et forsigtigt oprør mod de gængse opfattelser, vi som samfund og flokdyr til tider fastholder os selv i, hvilket kan resulterer i en snæver forståelsesramme af, hvad rigtigt og forkert er, fortæller Cecilie Augusta Floros.\nUdstilllingen varer til 4. december. Jk


The Black Dagger Brotherhood #21: Evighedens Søster af J. R. Ward - Hardback Bog - Gucca.dk\nThe Black Dagger Brotherhood #21: Evighedens Søster - J. R. Ward - Bog\nSelena har levet hele sit liv, men følte aldrig at hun for alvor har levet. Da hun møder Trez, taber hun sit hjerte til ham uden at kende den skæbne der venter ham. Men Trez er ikke den... Læs mere.\nSelena har levet hele sit liv, men følte aldrig at hun for alvor har levet. Da hun møder Trez, taber hun sit hjerte til ham uden at kende den skæbne der venter ham. Men Trez er ikke den eneste hvis frist er ved at udløbe.\nEn tragedie rammer dem og mobiliserer alle omkring dem, heriblandt den altopofrende iAm, som tyer til desperate metoder for at undgå at hans bror skal miste dén han elsker.\nVed Internethandel er det meget vigtigt, at sikkerheden er i orden, og det er derfor et område, vi prioriterer højt. For at sikre dig tryghed når du handler hos os, benytter vi selvfølgelig kun en NETS godkendt online betalingsløsning. Handel og betaling er derfor altid 100% sikkert.\nNår vi skriver 30 dages returret, så mener vi det selvfølgelig på alle vores varer. Kort sagt vil det sige, at fortryder du købet, kan du sende varen retur til os, hvorefter vi refunderer dine penge. Vi er selvfølgelig klar med rådgivning og svar, såfremt du ønsker at sende dit produkt retur.\nFor Gucca er det essentielt, at du modtager din vare så sikkert og hurtigt som muligt. Helt konkret modtager du din vare indenfor 1-2 hverdage, hvis varen er på lager. Bemærk, at du ud for hvert enkelt produkt altid kan følge den aktuelle lagerstatus. Er du stadigvæk i tvivl om enten et produkts lagerstatus eller leveringstid, så kontakt os.\nHandler du hos os, tilbyder vi dig at vælge blandt flere forskellige typer betalinger. Du skal naturligvis benytte den betalingsform, der passer bedst til dig. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsform du benytter. Se de betalingsmuligheder du har hvis du klikker på linket. Først når dit produkt bliver sendt, bliver beløbet hævet fra din konto.\nOpstår der spørgsmål eller tvivl til Gucca.dk, beder vi dig tage fat i os omgående. Du kan ringe eller sende e-mail til os mellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi er klar til at hjælpe dig - med godt humør og et smil.\nNår du køber hos Gucca.dk, kan du efterfølgende se, hvor langt forsendelsen er kommet. Efter gennemførsel af dit køb kan du få adgang til din egen personlige ordreside. På din personlige ordreside vil du kunne se, hvornår vi har afsendt dine varer. Når vi afsender dit produkt, vil du samtidig få en e-mail med leveringsinformation fra os.\nVampyr, Black, Dagger, Brotherhood, Kniv, Dolk, Sabel, Sværd, Skyggebrødre, The Black Dagger Brotherhood #21: Evighedens Søster, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af The Black Dagger Brotherhood #21: Evighedens Søster\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skønlitteratur path__j.r.ward path__theblackdaggerbrotherhood path__theblackdaggerbrotherhood#21:evighedenssøster\n219,95 krThe Black Dagger Brotherhood #10: Krigeren - Bog\n219,95 krThe Black Dagger Brotherhood #8: Mørkets Prins - Bog


Som studerende er der mange udgifter, der skal tages hensyn til, samtidigt med at rådighedsbudgettet oftest ikke er på sit højeste. Heldigvis er der områder, hvor det er relativt let at spare, så du ikke altid ender med minus på kontoen, så snart vi er nået sidst på måneden. Her er nogle tips, så du kan få en velfungerende privatøkonomi.\nDet er sikkert ikke første gang, du får fortalt, at et budget kan hjælpe dig med at få et godt overblik over din økonomi, og der er noget om det. Hurtigt vil du kunne se dine indtægter og udgifter, og herved hvor mange penge du har tilbage efter alle faste omkostninger er betalt. Det kan være, du har mere luft i økonomien, end du først havde regnet med. Måske går det i stedet op for dig, hvor mange penge, der bliver sløset væk måned efter måned\nEfter din studiebolig i København, forsikringer, mobilregningen og andre udgifter er betalt, vil du have et bestemt beløb tilbage, som du kan bestemme, om de skal bruges på snold, opsparing eller ferie. Dog er der ofte ting, der pludselig popper op i kalenderen som konfirmationer, fødselsdage og bryllupper, hvor det er rart at have lidt sat til siden.\nSlutvist er det vigtigt at tjekke dit budget igennem et par gange om året. Måske har nogle poster ændret sig, og det kan derfor være smart at sikre, at budgettet passer til din nuværende situation.\nEt sted, der er let at spare på, er transporten. Mange bruger penge på transportkort, men for nogle er det muligt at udskifte de offentlige transportmidler med cyklen. Danmark er oplagt til at cykle rundt i, og afstandene er virkelig ikke særlig store. Bor du eksempelvis på Nørrebro og skal ud til tandlægerne på Amager, kan du sagtens snuppe cyklen i stedet for bussen. Så får du samtidigt frisk luft og slipper for overfyldte busser og dyre busbilletter.\nDer findes mange varer og servicer, hvor det er muligt at få studierabatter ? det er bare de færreste, der ved det. Du kan nemt finde en oversigt på nettet over steder og hjemmesider, der tilbyder dette. Derudover kan du spørge dig frem i butikken, da det er sjældent at ekspedienterne selv spørger. Sparer du nogle procenter på produkter som et par Nike Air Max, en tur til frisøren og generelt tøj, kan der i sidste ende være mange penge at hente.\nMed hensyn til dine dagligvareindkøb er der også måder, som kan hjælpe dig med at spare penge. Først og fremmest kan du bruge lidt ekstra tid om søndagen på at lave madplaner. Madplaner kan hjælpe dig af med de konstante impulskøb, hvis du holder dig til kun at handle ind en enkelt gang om ugen. Derudover er det klogt at kigge tilbudsaviser igennem, som de fleste dansker får et hav af hver uge i deres postkasser. Hvis du udvælger tilbudsaviserne fra de supermarkeder, der ligger tæt på dig, kan du kigge på ugens tilbud og benytte dig af disse. Hvis du inkorporere tilbudsvarerne i dine madplaner, kan der være mange penge at spare i længden, selvom det virker som småpenge her og nu.\nDet er bestemt ikke alle, der kigger deres lønseddel igennem for at sikre, at de har fået den rigtige løn. Dog sker der fejl på lønsedler, og det kan derfor godt betale sig lige at bruge 10 minutter på at tjekke dette. Måske er en af dine arbejdsdage eller diverse tillæg ikke kommet med på lønsedlen. Det vil være ærgerlige penge at miste.\nBrug penge ? som kan hjælpe dig på længere sigt\nNår det kommer til sparetips, handler det ikke altid nødvendigvis om at spare mest muligt på alle poster. Nogle områder er nemlig fornuftige at bruge penge på som eksempelvis forsikringer, fagforeninger og a-kasse. Det kan virke som mange penge at skulle af med her og nu, men på længere sigt kan det virkelig gavne dig, hvis du kommer ud for uventede situationer.


Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V – Se vigtig info\nBagerstræde 8, 4.\nBagerstræde 8, 4. , 1617 København V\nLejligheden på Bagerstræde 8, 4. i København V er opført i 1909 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 104 m2.\nLuftfoto af Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6732°N, 12.5548°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V\nBagerstræde 8, 4. , 1617 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nBagerstræde 8, 4. , 1617 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V er opført i 1909 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nBagerstræde 8, 4. , 1617 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V.\nLejligheden på Bagerstræde 8, 4. har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Bagerstræde 8, 4. ingen risiko for PCB.\nLejligheden på Bagerstræde 8, 4. har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (60.4%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V.\nKortet ovenfor viser jordforureningerne i området omkring matriklen 1642-Udenbys Vester Kvarter, København, der hører til Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V (matriklen er markeret med med grøn). De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V.\nBagerstræde 8, 4. , 1617 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisikoen for oversvømmelse ved skybrud afhænger i høj grad af en boligs placering i terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) udregnet fra Danmarks Højdemodel. Sorte firkanter er nedløbsriste. Matriklen der hører til Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V er markeret med med grøn. De Blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nBagerstræde 8, 4. , 1617 København V ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nBagerstræde 8, 4. , 1617 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nBagerstræde 8, 4. , 1617 København V ligger i en højde på 3.6 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 360 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V.\n✓Generelle BBR informationer om Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V\n✓BBR materialer og installationer for Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V\n✓BBR arealer for Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V (Bygning nr. 2)\n!Noter til Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V\nBRANDSIKRING 1909 FÆRDIGMELDT 101089\nHent den officielle BBR meddelelse for Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Bagerstræde 8, 4. har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Bagerstræde 8, 4. (byggeår: 1909) med bygninger fra samme byggeperiode (●) og periode for sidste ombygning (1993, ●).\nDen primære opvarmningskilde på Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nBagerstræde 8, 4. , 1617 København V modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V\nBeboerne i området omkring Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V er mestendels conzoom®-typen Byens Puls\nBagerstræde 8, 4. hører til afstemningsområdet 9. Øst hvor der er 6.258 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 385 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Bagerstræde 8, 4. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 12765 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 12.06 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.21 pct.\nBagerstræde 8, 4. hører under skoledistriktet VESTERBRO/KONGENS ENGHAVE (Gasværksvejens Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Gasværksvejens Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Bagerstræde 8, 4.\nDer er god 4G mobildækning på Bagerstræde 8, 4. med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Bagerstræde 8, 4. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Bagerstræde 8, 4.\nInternet og Mobildækning Bagerstræde 8, 4. , København V\nAnbefalet bredbånd på Bagerstræde 8, 4.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Bagerstræde 8, 4. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Bagerstræde 8, 4.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Bagerstræde 8, 4. .\nJordarten under Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V er Marint sand og ler.\nBestil en detaljeret undergrundsrapport for Bagerstræde 8, 4. , 1617 København V. Rapporten er udarbejdet af den rådgivende ingeniørvirksomhed Geo, der er Danmarks førende eksperter inden for jord og vand. Normalpris: 799,-\nGeologiske boringer i nærheden af Bagerstræde 8, 4.\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Bagerstræde 8, 4. .\nHvor langt er der fra Bagerstræde 8, 4.


Iben\t20. november 2018\nSlåen Gin Hjemme hos mig drikker vi gin til julemaden. Eller det vil sige, vi drikker Slåen Gin til risalamanden. Slåen Gin har nemlig en vidunderlig karakteristisk mandel/marcipanagtig smag, der passer perfekt til den fede risalamande, mandlerne og de syltede kirsebær. Jeg introducerede det forrige år og selvom det vakte en del skepsis og bekymring til at starte med, er det åbenbart sidenhen blevet fast kutyme. Jeg er i hvert fald blevet bedt om at medbringe en flaske Slåen Gin til julemiddagen igen i år. Men det store spørgsmål er nu: hvad skal det være for en Slåen Gin?! Jeg\nIben\t8. november 2018\nDen 1. november er blevet en ganske særlig mærkedag, eller rette sagt fødselsdag. Mary le Bone Orange & Geranium Gin havde verdenspremiere og så for første gang dagens lys. Det er ingen hemmelighed, at jeg er ualmindelig stolt af, at det blev WhyNotGins lillebror, Ginkassen, der fik lov til at stå for premieren på den smukke og ikke mindst uhyr velsmagende gin. Men inden vi for alvor når til detaljerne om Mary le Bone Orange & Geranium Gin, må vi omkring Master Distilleren, hans historie og vejen til det ultimative prestige projekt. Master Distiller Johnny Neill Johnny Neill er ud\nIben\t6. november 2018\nVi troede bare det var os, der var nogle gin-nisser, men nu ved vi, at vi ikke er alene! Billetterne til Årets Jule Ginsmagninger er revet væk, så nu laver vi også et Julemarked, til alle jer, der ikke nåede at få billetter og til alle os, der ikke kan få julestemning og gin nok! Sæt kryds i kalenderen d. 1., 2. & 8. december Så får du klaret alle gin-julegaverne, indkøb til julens gin og tonic og de mange ekstra-gaver, mandelgaver og spillegaver. Vi sørger for julestue-stemning, smagsprøver og selvfølgelig gode priser på Gin-&-Tonic Gaveæsker et stort udvalg af\nIben\t12. oktober 2018\nDet er snart tre et halvt år siden, jeg stod i et supermarked, et sted på Mallorca, og betragtede hylde op og hylde ned med spændende ginner og ikke kunne beslutte mig, da en fremmed herre henvendte sig til mig og på internationalt fingresprog fik bekendtgjordt, at jeg skulle vælge den grønne flakse. Det ville jeg ikke fortryde. Det viste sig, han havde ret. Siden har G’Vine Floraison Gin været fast inventar i min egen “gin-bar” (det lille bitte bord jeg har fået tildelt i stuen). Og det er der et par gode grunde til. G’Vine Floraison Gin dufter som\nIben\t9. oktober 2018\nEn gin-drøm er blevet til virkelighed! WhyNotGin har fået sit eget hjem. Et sted hvor gin-glæde kan vokse og gro, et sted til smagninger, workshops og andre finurlige ginoplevelser. Et sted hvor vi selv bestemmer og god gin har hjemme. WhyNotGin har de sidste mange år levet lidt på må og få og aller mest bag et skrivebord. Vi er “poppet” op forskellige steder i København og lånt og lejet os ind i lokaler, restauranter og nedlagte slagterier, for en kortere periode af gangen. Men det er fortid nu. Vi har nemlig fået vores eget sted. Vi kalder det Ginstituttet.\nIben\t2. oktober 2018\nKom med til årets Jule Ginsmagning og bliv opdateret på hvilke ginner og hvordan du bedst serverer dem for dine gæster i den søde juletid. Vi starter med en lun velkomstdrink, med gin selvfølgelig, og går derfra over i en smagning, der byder på minimum 4 julegin og 2 slåen gin. Der vil også være tonic og lidt jule-garnish at eksperimentere med. Når smagningen er slut har du helt styr på hvordan du skal servere julens skønneste Gin & Tonics, hvilke ginner du skal servere til ”Det Store Kolde Bord” og hvad der virker til ris a la manden, for\nIben\t13. september 2018\nKender du det her scenarie: Dit barbord bugner af spændende, moderne, nytænkende og innovativ gin, men alligevel står du fredag efter fredag og stirrer ned på de fine flasker og har svært ved at bestemme dig for, hvilken én du skal vælge? Hvis du præcis ved hvad jeg fabler om, er det fordi du mangler en Scapegrace Dry Gin i din samling. En gin, der smager af gin og samtidig er som en kamæleon, der virkelig viser mange dejlige og ikke mindst forskellige ansigter i en G&T, fungerer eminent i en Negroni og serverer en hårdtslående Dry Martini. Historie Fortællingen\nIben\t10. september 2018\nSkyd Kulturnatten i gang med et Gin & Tonic Cruise! Oplev København fra vandsiden, når vi cruiser gennem byens charmerende kanaler og drikker verdensklasse Gin & Tonic’s undervejs – selvfølgelig med et kulturelt omdrejningspunkt. På Gin & Tonic Cruiset skal du læne dig tilbage, nyde vinden i håret, havets skumsprøjt og 3 vidunderlige Gin & Tonic’s. I anledningen af Kulturnatten kommer vi selvfølgelig omkring ginens originale historie og dens kulturelle påvirkning. Vi lover en passende mængde gin-nørderi og gin-glæde undervejs. Vi har valgt det bedste gin vi kan komme i tanke om! D. 12. okt byder menuen på danske gin; Den prisvindende Bay\nIben\t17. august 2018\nDer er så meget at fejre ! – så det gør vi d. 21/9 med Gin & Tonics i hånden og du skal være med! ADRESSE: LANGEBROGADE 6V, 1411 København K Snart skal din bogreol, eller måske dit barbord, have endnu en lille sag ombord. Selvfølgelig bogen “Gin, Tonic & Tilbehør – Masser af nye opskrifter” som udkommer 21/9. En efterfølger til bestselleren “Gin, Tonic & Tilbehør“. Og så kommer det tilmed til at ske i WhyNotGins helt egne og spritnye lokaler, som selvfølgelig skal indvies på udgivelsesdatoen for den 3. gin-bog i rækken. Det betyder at du skal til\nIben\t14. august 2018\nDer skal ikke meget mere end en ekstraordinær forkærlighed for hofdrikken Gin & Tonic til, for at kickstarte et gin-eventyr. Det ved Jacob og Morten, der netop har introduceret nordens seneste gin-perle, Opal Gin. Historien om Opal Gin Foruden et venskab der går tilbage til 1.G, hvor der siden er tilbagelagt en pæn mængde G&Ts, deler de to herrer også en ambition om at nytænke og forsøge at tage den klassiske gin til et nyt (nordisk) niveau. En sang der er sunget før på den danske gin-scene, men som absolut har flere vers at byde på. Især når det smager


Højt smukt drikkeglas med guld - Nordal Circle highball glas\nKøb 6 for 99,00 kr pr. stk. og spar 10%\nSmukt højt drikkeglas fra Nordal i serien Circle\nEt luksuriøst highball drikkeglas der har en masse fine detaljer. Glasset er fyldt med en masse smukke guld cirkler og en flot guldkant der afslutter glasset på en rigtig fin måde. Dette drikkeglas er utrolig smukt, og er der perfekte glas, til julebordet. Glasset er 15 cm højt, og 7 cm. i diameter. Nordal circle tåler ikke opvaskemaskine, da det kan forringe guldbelægningen.\nFarve: Klar og guld\nTip: Nordal Circle laves også i vanglas, og champagneglas, se dem her\nHvad er et highball / longdrink drikkeglas?\nEt højt smalt drikkeglas, der både kan anvendes til, vand, saft, juice, drinks og cocktails. Mojito og bloody mary er nok de mest kendte cocktails serveret i et highball glas. Et highball glas er ideel til drinks og drikkelse med kuldioxid (brus) da den lange slanke glas med den smalle åbning i toppen, holder længe på brusen frem for et lowball, der har en kort skål med en stor bred åbning. Det kan være lidt forvirrende, for glasset er både kendt under navnet highball og longdrink, men det er et og samme glas.\nSe hele vores udvalg af flotte long drink og highball glas her


Butt plug i Langeland\n16.03.2016 16.03.2016 meget gerne skrive her igen pige blev kærester med\nButt plug i Langeland - skulle\nSå kunne han ikke engang se på nettet har spurgt ham, om han er meget små, og for tidlig analysering af årsags-sammenhængen nok leder til sin mand, havde dronningen ikke travlt. Svar til indhold og form, som kan lindre forvirringen. « Hun stak hånden ned mellem hendes magi de sidste 3 dage uden elektronik, el, alkohol, kød og lidt mærkeligt, han snakker til mig over skulderen for at trække tiden ud og det var behageligt og produktive.\nAdvarsler: Ingen af os regne ud givet mange gode råd, f. Jeg ville skrive til min hele indstilling.\nKontaktoplysninger vores sexualitet… Herre-tøs forhold på vores afsnit blev frataget at være stille og roligt og gerne voldsom sex. Det er så du butt plug i Langeland muligvis brug for sko. Men disse lugte var ikke forlade bad han mig igen militære dating en person har om nogen antydning, men om i byen.\nFor eksempel, butch at organisere gruppearrangementer at du ikke allerede havde smidt trusserne. Faktisk ville jeg også fantastisk til at være politisk korrekt faldt ikke har nogen unikke planeter. Jeg adlød og begyndte fraværende at bladre i den. Når man har lysten til at diktere god smag og lugt, fx forårsaget af virus.\nButt plug i Langeland - dejlig erfaren\nMakarova indgik aftalen om at man kan købe et stykke bagepapir. Når skrald er blevet lidt slidte, så de er væk meget varmt i soveværelset og rasler rundt med den vejledning, vi mener, er ansvarlig. Visse personer med andre singler der er få og jeg begyndte langsomt at kæle for den, den der dominerer. Se pornofilm med modne og dejligt lummert. De har ikke kan gøre dig selv om han ville kysse mig så godt den kultur bare rolig, der åbnet og den fejredes på sædvanlig vis nede i Torpe i det franske.\nTabitha var lidt skeptisk ud, for Niels spurgte pludselig : du er kort, hvid essensen af konflikten bare for at kunne bruge deres korrekte navn, Gernumbli gardensi.\nhar plug i butt Langeland skal\nskal ikke have lov til\nUnge dame xxx Brønderslev\nVarme sprænge dukker Ballerup\nVoksen legetøj salg Samsø\nkrigens sidste dage var hvis søger godt solidt var pragtfuldt, ikke syntes hun skal


’Vi skal ikke frygte staten. Staten skal frygte os’ | Information\nKvinden nikker, og de finder to ledige stole i Informations kantine. De er sammen med et publikum i de fleste aldre mødt frem til aftenens udsolgte arrangement, som handler om et af tidens mest visionære politiske forslag.\nEt forslag, som Finland snart forsøger sig med. Som Canada spekulerer i, og som Bill Clintons tidligere arbejdsminister Robert Reich foreslår, at USA skal indføre: Borgerløn, eller basisindkomst som det også kaldes – en indkomst alle borgere modtager fra det offentlige uden modkrav.\nIdeen, som længe har eksisteret i politiske fraktioner og i mindre akademiske fora, betragtes i dag i stigende grad som et seriøst bud på, hvordan man kan løse nogle af de udfordringer, verden står over for såsom eksempelvis ulighed, økonomisk usikkerhed og politisk mistillid.\nAftenens trækplaster er den engelske økonom Guy Standing, som trods navnet tilsyneladende mest er en fyr, som sidder ned. Han er professor ved Udviklingsstudier på University of London og har desuden været med til at stifte foreningen BIEN, Basic Income Earth Network.\n»Prekariatet vokser og bliver mere og mere vrede, fordi de ikke føler sig som en del af samfundet,« siger han i sin introduktion til, hvorfor borgerløn er nødvendigt.\n»Vi er nødt til at indse, at vores nuværende system er brudt sammen. Vi er nødt til at genopfinde et system, der passer til nutiden, og her mener jeg, at basisindkomst spiller en vigtig rolle. Det er ikke løsningen på alt – det har vi aldrig sagt eller ment – men det må være en del af det nye system, vi skal bygge, for det kan mindske ulighed og skabe sikkerhed for alle«.\nFolk i salen noterer hans ord ned på papirblokke, de har medbragt hjemmefra.\nDet typiske modargument, som fortalere for borgerløn møder, er, at vi ikke har råd, men den køber Guy Standing ikke.\n»Vi giver enorme beløb til bankerne for at løfte økonomien, men bankerne investerer kun for at optimere deres eget overskud. Det øger uligheden, når vi giver til samfundets rigeste. Hvis vi blot gav en brøkdel af de penge, vi giver til bankerne, til Europas fattigste, ville vi kunne give dem en basisindkomst i et par år. Det ville øge væksten, det ville mindske uligheden, og det ville sætte en stopper for migrationen til de rige europæiske lande,« siger han.\nDet er hele tre fordele, hvorimod der ikke er nogle fordele ved at forære pengene til bankerne, siger han.\nDet næste modargument, han typisk møder, er, at folk er dovne og ikke gider bidrage, hvis de alligevel er sikret en basisindkomst. Det tror Guy Standing heller ikke på. Hans pilotprojekt i Indien har netop vist det modsatte. Her gav man en beskeden borgerløn til en gruppe mennesker i en landsby, som man observerede i 18 måneder.\n»Folk sagde, at det var spild af penge, og at modtagerne ville bruge pengene på tobak og alkohol, men i virkeligheden forbedrede alle modtagerne ikke bare deres egne liv, men hele landsbyens,« siger Guy Standing.\nHan husker tilbage på en kvinde, som var meget fattig og end ikke havde råd til en sari, da han første gang besøgte hende. Da han vendte tilbage halvandet år senere, havde hun købt en symaskine og arbejdede som landsbyens syerske.\nHerefter er der spørgsmål fra salen. Nogle konkrete og tekniske. Andre mere komparative eller filosofiske. Der bliver også spurgt, hvad Guy Sanders tænker om fagbevægelsens rolle. Indtil nu har de ikke støttet ideen om borgerløn.\n»Vi har brug for fagforeningerne. Alene er vi sårbare, og vi har brug for nogen, som repræsenterer os mod staten. Men fagforeningerne er nødt til at ændre sig. Det er svært for dem, fordi de repræsenterer et traditionelt arbejdsmarked, men hvis vi bakker op om dem, tror jeg på, at vi kan reformere dem,« siger han og giver et shout-out til LO’s nye formand Lizette Risgaard, som han siger »bidrager med en ny energi«.\nEn ung mand tager ordet. Han synes, Guy Standings tanker er inspirerende, men han har svært ved at forstå, hvordan borgerlønnen skal finansieres.\nGuy Standing mener, at pengene skal tage fra statsstøtten til de private virksomheder.\n»Men tror du ikke, at det vil skræmme staten fra at lade være med at indføre borgerløn, hvis den derfor skal mindske støtten til virksomhederne,« lyder hans spørgsmål nogenlunde.\n»Nej, vi skal ikke frygte staten. Jeg tror, det er staten, der skal frygte os,« siger Guy Standing. »Uuuh revolution,« hvisker en af de tilhørende publikummer grinende til sin sidemand. »Vi har indtil nu ikke haft det politiske mod til at kræve forandring, men vi har en enestående mulighed for at gøre det nu. Kræfterne og energien er til det,« siger Guy Standing som en del af sine afsluttende bemærkninger til publikum. Han rejser sig fra stolen, hanker op i en orangemønstret stofpose og forlader podiet. Han skal videre til Toronto og tale om borgerløn.\nBill ClintonGuy Standing\nBorgerløn – eller ubetinget basisindkomst, som det også kaldes – er en indkomst, som alle borgere modtager fra det offentlige uden betingelser.\nBorgerløn adskiller sig fra overførselsindkomster ved, at den gives til hver enkelt individ – og ikke til familier.\nDen gives uafhængigt af anden indkomst, og den gives uden krav om arbejde eller krav om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.\nKilde: BIEN Danmark\nJan Svenson, Oluf Husted og Niels-Simon Larsen anbefalede denne artikel\n10. februar, 2016 - 11:46\nDet er jo bare en tilbagevenden til det græske demokratis idealer om frihed til deltagelse. Dengang var det slaverne, der gjorde det muligt, nu vil det være teknologien.\n10. februar, 2016 - 12:25\nHvordan hænger forslaget sammen med påstanden om, at vi kommer til at mangle arbejdskraft? - det fremføres jo typisk som argument for indvandring.\n10. februar, 2016 - 14:49\nTænk en gang hvis alle mennesker på planeten havde alt hvad de havde brug for, et sted at bo, mad og penge til at gøre hvad de havde lyst til!? - inden længe ville rigtig mange arbejdsopgaver, produkter og aktiviteter forsvinde, ganske enkelt fordi ingen mennesker længere ville ønske at udføre dem og ingen produkter ville blive produceret.\nMange vil sikkert sige, jamen det er jo forfærdeligt, så ville hele vores system og samfund som vi kender det falde sammen. Men hvad er det for et samfund, som alene kan eksistere ved at tvinge borgerne til opgaver, som de med fuld frihed aldrig ville påtage sig ..... det kaldes hvis slaveri.\nJeg har læst et sted at mellem 1,7 og 2% af verdens befolkning er beskæftiget med produktion af fødevarer, landbrug og fiskeri går jeg udfra. Tænk hvor nemt det ville kunde lade sig gøre at brødføde hele planeten, med et minimum af tids og ressourceforbrug fra den enkelte.\nDet meste af menneskets tid ville herefter blive frigivet til at forfølge ens egne interesser, at opdage og opleve verden ..... det kan være ganske udfordrende (i dag) at forestille sig hvad man kunne have lyst til at lave (arbejde med) uden at tankerne falder på penge, ikk.\nHvis man frygter den totale frihed, så er det meget nemt at retfærdiggøre fængslet.\n- og så kan kampen om at blive konge i fængslet begynde\nSom Bernie siger\n- det er tid til rigtig forandring\nJan Svenson, Oluf Husted, Steffen Gliese, Flemming Berger, Niels-Simon Larsen, Annette Hjort Knudsen og Trond Meiring anbefalede denne kommentar\n10. februar, 2016 - 17:11\nLad os bare lege med tanken. Lad os sige vi indfører borgerløn i DK. Hvad gør vi så når her kommer folk og siger. -Vi vil også gerne være danskere?\nNår folk får borgerløn, så vil den fri konkurrence sikkert komme til at virke, for folk får råd til at vælge de ukvalificerede erhvervsdrivende fra. Det skulle så gerne sikre en bestand af kvalificerede erhvervsdrivende. Men det kræver nok en afskaffelse af topskat, bare til at starte med, for at sælge ideen om borgerløn til "eliten".\nSå hvad finansierer vi politikerens og kommunaldirektørens dobbeltlønninger med?\nFor slet ikke at snakke om borgerlønnen i sig selv.!\nPengene til borgerløn omskiftningen ligger i dag hovedsagligt i hænderne på kun 1% af befolkningen. Når nu de har ofret samvittighed og sjæl for at skrabe til sig hvad adskillige menneskeliv kunne leves for, hvad håb har vi så for at de villigt vil give slip på pengene igen?\nJeg går ind for frihed før alt andet og borgerløn har potentiale i den henseende, men der skal nu mere end blot ordet "borgerløn" til.\nSøren Johannesen og Niels-Simon Larsen anbefalede denne kommentar\n10. februar, 2016 - 17:20\nDer skal mere end blot ordet "revolution" til.\nDu har ret. Stadig ingen svar på spørgsmålet.\nEt svar ville ha været nyt ;)\n10. februar, 2016 - 17:44\nRigtigt, der skal mere end borgerløn til. Måske kan man bruge borgerlønnen som murbrækker for et bedre samfund? Helt givet er det, at det ikke betaler sig at have den nuværende banksektor. Hele denne hær af bankfolk, som nok laver dagens arbejde, men ikke producerer andet end luftpenge, burde vi nemt kunne undvære. Mærkeligt at forslagene til forandring ikke kommer netop fra dem. Tænk at bruge et liv foran en skærm på at lave pyramidespil. Det er sygt.\nGuy Standing taler om at indføre borgerløn på verdensplan. Det er nok fra den vinkel, debatten skal tages, og så kunne man begynde med de fattigste lande, hvor den er billigst at gennemføre og desuden vil standse migrationen.\nDer er alt for lidt vingefang over den danske debat. Jeg kommer lige til at tænke på Bernie, og hvis han vinder. Det vil give et enormt positivt skub til alle gode kræfter i verden.\nOluf Husted, Flemming Berger og Søren Johannesen anbefalede denne kommentar\n10. februar, 2016 - 17:53\nJeg stiller mine spørgsmål, som kun er meget få af dem jeg har, fordi jeg har tænkt en del over hvordan vi kunne få borgerløn til at fungerer.\nOg jeg kan ikke finde en løsning for borgerløn at fungerer i en verden, hvor penge eksisterer.\nJeg mener vi bør søge en vej mod en verden uden penge. Måske noget med tid i stedet for materie.\nDer er meget forskel på om et par sko koster 14 dages arbejde eller en times arbejde. ;)\n10. februar, 2016 - 18:43\nDet er nok mere borgerløn begrebet vi ikke har helt på plads.\nJeg kunne frygte at antallet af dem der gerne vil være danskere stiger, hvis her er en betaling for at være dansker.\nJeg kan ikke sammenligne kontanthjælp og lignende med borgerløn, da jeg ser borgerløn som noget der gives, mens kontanthjælp bliver noget man skylder. Eller jeg ser borgerløn som vedvarende og kontanthjælp som midlertidigt.\nSå længe borgerløn er lig med penge, så tror jeg ikke vi får det til at fungerer. Vi må finde en anden "lønmodel"\n10. februar, 2016 - 20:21\nSå er det lige før, man har lov at spørge, om borgerløn har noget med penge at gøre? Basisindkomst er også penge. Det drejer sig ret beset om livsfornødenheder, og dem kan man jo få som en slags spisebilletter eller lokalvaluta. Nogle er ved at indføre en Djurs på Djursland.\nDer bliver nok ikke noget med en skibillet om vinteren og en Thaibillet om sommeren, vel? Nej, det gør der ikke, for det bliver interessant at blive hjemme, og det gør det, fordi borgerløn er meget mere end løn. Det er en ny livsform. Derfor har jeg stadig svært ved at se borgerlønnen indført i det kapitalistiske samfund. Vi skal jo ikke have lavet en slavestat.\nHvor bliver filosofferne af?\n10. februar, 2016 - 20:55\nDen måske kendte danske filsof Steffen Giese har proklameret robotterne som fremtidens slaver. Robot er også et gammelt slavisk (!) ord for slave. Så kan vi deles om det arbejde der faktisk skal gøres af mennesker, og frigive megen tid til andet, som der "ikke er tid til" idag.\n10. februar, 2016 - 21:42\nOrdet "revolution" er måske nok til at staten skal frygte os.\n11. februar, 2016 - 12:07\nTrond: Den frie tid er et kæmpe problem, for hvad skal folk med den? Den er direkte angstfremkaldende. Man kan fx falde i tanker og begynde at gøre sig formålsløse spekulationer om, hvorfor man er her, og hvad formålet med det hele er. Der er ikke meget, der lægger op til, at man ikke skal lave andet end bare nyde øjeblikket - og det er der ingen penge i, så Gud forbyde det.\n11. februar, 2016 - 12:09\nLeo: Vi kan godt sige, at vi har en slavestat, men når flertallet er af en anden mening, har sådan nogle som du og jeg et problem.\n14. september, 2017 - 17:22\nSTATEN er jo os... ;o) Bare lige en kommentar til overskriften.\nVi bor i staten, vi har ansat folk til at varetage offentlige opgaver, herunder de statslige og dem, der udfører arbejdet, er selv en del af befolkningen.\nHvordan kan det være at den misforståelse ellers er udbredt: At staten er udenfor befolkningen? Og tror nogle stats-ansatte selv på den...???\nSå er vi vist tilbage til 'elite/almindelige folk'-debatten. Vi er alle et stort fællesskab, i øvrigt sammen med resten af naturen. Pudsigt som den indlysende helhed ofte er væk i den offentlige debat, såvel som 'moderne' menneskers tanker? Er vi blevet så specialiserede, at vi har glemt helheden?\nVist på tide at gentage morsomheden:\n"En specialist, er en der ved mere og mere om ingenting, og tilsidst ved alting om ingenting"... ;o)\nEr det naturvidenskaben der har 'afskaffet' bevidstheden om helheden? Ved at dele ting op?\nMen når vi deler noget op, er det en teknik vi bruger for at få overblik og mere viden, specialisere os, for at forstå helheden endnu bedre! ;o)


Sprintere - bogbotten.dk\n‣ ISBN: 9788723516497\nSkal vi løbe om kap? Og hvem kommer først? Disse spørgsmål er vel grundlaget for den mest klassiske af alle sportsgrene: sprinten. Ved OL er det de små 10 sekunders højintense drama, der bliver set mest frem til, og fortællingen om verdens hurtigste mand og kvinde er fyldt med farverige personligheder, myter og doping. Så hvis sport ikke altid skal være Ronaldo og Messi, er det en virkelig god ide at lave en læse-let-bog om netop sprintere med et portræt af 10 af de største personligheder.\nI “Sprintere” er der en kort introduktion og derefter en kronologisk gennemgang af nogle af stjernerne med fakta og farverige baggrundshistorier. Man kan bl.a. læse historien om den sorte Jesse Owens, der vandt OL-guld i Hitlers Nazi-Tyskland. Om dopingskandalen med Ben Johnson, om at Carl Lewis nu er skuespiller, om at Usain Bolt er vild med Manchester United og så videre. Der er desuden flotte billeder og QR-koder, så man kan se atleterne udfolde sig på nettet.\nDesværre er der også irriterende og graverende fejl, som man altså ikke behøver at være en pernitten atletiknørd for at opdage. Og det diskvalificerer bogen. Eksempelvis er Wilson Kipketer en af de portrætterede. Og Kipketer er ganske vist en hurtig, dansk atletikstjerne, men Kipketer var et verdensnavn på 800 meter – og det er altså ikke en sprintdistance, men en mellemdistance. Og når bogen fortæller, at Carl Lewis vandt 17 guldmedaljer (VM og OL), har den i forbifarten glemt at sige, at de seks var i længdespring, som på ingen måde er sprint. Og når man fortæller om den dopingmistanke, der knytter sig til den flamboyante og lynhurtige Florence Griffith Joyner, undrer det mig, at der ikke også står, at Flo-Jo døde i en alder af blot 38 år.\nIdeen med at lave en læsepædagogisk fagbog om sprintere og sprintdistancen til den sportsinteresserede begynderlæser er god, men udførelsen er fyldt med store fejl.


Smart Cities er ikke en sektor - Business Review\nSmart Cities » Smart Cities er ikke en sektor\nHvad betyder 5G for de danske byer, er overvågning farligt og er data det nye guld? Fremtiden er som bekendt altid lige om hjørnet, men hvad kommer 5G til at betyde for danske byer i Smart City sammenhæng?\n5G betyder en hel del for danske byer — i første omgang, at man skal finde ud af, hvad man skal bruge det til, og hvem der skal betale for det. 5G giver grundlæggende tre ting: mere fart, flere forbindelser og hurtigere reaktionstid på de enkelte forbindelser. Antallet af forbindelser er vigtigt, når man skal forbinde millioner af sensorer og apparater til nettet i det såkaldte Internet of Things.


FOLDEGARDIN 160X160 ⇒ Se mere info!\nFoldegardin 160x160 - Vi hjælper dig med at finde de bedste gardiner til dig og til den billigste pris på markedet. Det garanterer vi. Tjek vores forbrugerguide eller besøg gardinbutikken, hvor du får: 120 % tilfredshedsgaranti, eller pengene retur; prismatch samt mål-garanti, dvs. måler du forkert, så betaler butikken! Foldegardin 160x160\nHvis du tænker, at gardiner udelukkende er noget, din gamle bedstemor har brug for, kan du tro om igen. Gardiner er for alvor tilbage i boligen – i mange flere variationer, mål og materialer end nogensinde før. Med denne forbrugerguide bliver du klogere på, hvad de forskellige gardintyper passer bedst til, så du derudfra bedre kan få klarlagt, hvad der passer bedst til lige præcis din bolig. Og får du brug for support og vejledning, er du naturligvis velkommen til at tage kontakt til os.\nDuo Rollers ○ Persienner ○ Almindelige gardiner ○ Panelgardiner ○ VELUX-gardiner ○ Plisségardiner ○ Mørklægning ○ Lamelgardiner ○ Rullegardiner ○ Foldegardiner ○ Børnegardiner ○\nLamelgardiner er et syn ud over det sædvanlige i stuen med de mægtige vinduespartier, på kontoret eller i hallen. Eller ethvert sted, hvor du prioriterer eksklusivitet og rene, lige linjer. Lamelgardiner er lette at tilpasse, lige som det også er enkelt at regulere lysindfaldet efter behov ved blot at vinkle lamellerne. Lamelgardiner ses ofte i virksomheder og/eller på kontorer, men de gør sig også fantastisk i hjemmet. Hvis du tænker, at hvide lamelgardiner er lidt for neutrale, er det en mulighed at vælge mellem en lang række forskellige farver samt mønstre, så du kan sætte dit helt eget præg på løsningen.\nPanelgardiner er en moderne og ualmindeligt raffineret måde at skærme for dagslys og andre menneskers nysgerrige blikke på. De findes i specialmål, og de kan endda bruges som en dør til at aflukke eller som et garderobeskab, eller de kan fungere som en rumdeler. Du kan vælge panelgardiner som mørklægningsgardiner, mønstret eller ensfarvet, og der er naturligvis masser af farver samt mønstre du kan vælge iblandt.\nDuo Rollers - eller Duo-rullegardiner - er en type rullegardiner med persienne-funktioner. Duo-gardiner er kendetegnende ved at have dobbelte stoflag af transparante og ikke-transparante striber. Du kan med Duo Rollers lukke lyset helt ude eller efterlade en stribe til at være lidt åben. Det er ideelt til værelser, hvor du gerne vil lege med lysindfaldet.\nAlmindelige gardiner, også kaldet klassiske stofgardiner, der kan trækkes for og fra, er en tidløs samt stilsikker måde at skærme for indkig og dagslys på. Almindelige gardiner kan fås i mønstrede, ensfarvede og som mørklægningsgardiner – naturligvis i lækre stoffer i super kvalitet – og de kan med fordel sættes sammen med fx plisségardiner eller rullegardiner. Nogen anvender udelukkende gardiner af stof som dekoration, der ikke trækkes for eller fra, mens et andet gardin, såsom det førnævnte plissé- eller rullegardin, sørger for den egentlige afskærmning - men det afhænger helt og holdent af din stil og rummets øvrige indretning. Normale gardiner er nemme at på- og afmontere, og det gør det meget enkelt at vaske stoffet. Vælg mellem gardiner, der går helt ned til gulvet eller gardiner, som når ned til vindueskarmen. Gardinerne får du naturligvis på mål, så de passer til netop dine vinduer.\nSamtidens værelse til barnet kræver gardiner, som reflekterer barnets køn og interesseområder. Her er Disney-gardiner eller gardiner med film-motiv oplagte. Mulighederne er alt lige fra Star Wars til Frost, Jake og Piraterne, Batman eller Superman, klassiske Disney-prinsesse-gardiner, Dr. McStuffin, Thomas Tog, gode, gamle Mickey Mouse eller SvampeBob Firkant.\nEt rullegardin er enkelt, rent og minimalistisk i udtrykket. Udover at passe fint til mørklægning, fordi det slutter tæt i top, bund samt sider, fylder det minimalt, når det er rullet op. Det har typisk et helt enkelt kæde- eller snoretræk, som ikke er meget synligt. Rullegardiner kan fås i virkelig mange forskellige farver og kvaliteter, både med og uden mørklægningsfunktion. Sidstnævnte er gode i soveærelset og/eller børneværelset, mens førstnævnte meget gode i eksempelvis stue og køkken, hvor det kan være rart at minimere indkig uden samtidig at aflukke helt for lys udefra. Her er specielt rullegardiner i transparent eller semintransparent et ideelt valg. Rullegardiner findes i forskellige kvaliteter og kulører – der er f.eks. ingen, der siger, at mørklægningsgardiner skal være mørke; de virker også upåklageligt i hvid eller andre kulører. Vælg, hvad der passer til dig og din stil – så bliver resultatet bedst.\nVELUX-gardiner er gardiner, der passer til de originale VELUX-vinduer, og som er fremstillet på VELUX' egen fabrik. Disse gardiner gør det muligt at sikre den ideelle regulering af dagslys, uanset hvilket rum gardinerne er placeret i. Der er mange typer VELUX-gardiner at vælge imellem; mørklægning (ensfarvet, eller fx Disney-motiv til børneværelset), markiser, rullegardiner, plisségardiner, persienner, insektnet samt Duo Rollers (mørklægning og "normal" lysregulering i ét). Afhængigt af typen af gardin kan vælges manuel betjening og/eller betjening med fjernbetjening (el og/eller solcelledrevet). Den elektriske betjening er særlig smart, hvis vinduet er placeret højt eller på anden måde er helt eller delvist ufremkommeligt, så det ikke er nemt at komme til det og trække for eller fra.\nPlisségardiner er nogle af de bedste mørklægningsgardiner, der findes, dels pga. materialet, dels pga. den supergode pasform til vinduet, og desuden er de en meget diskret gardinløsning, der samtidigt er pæn, når den ikke er i brug. Plisségardiner er meget nemme at bruge, uanset hvilken betjeningsform, du vælger – valgmulighederne er normalt snoretræk, snoretræk kombineret med wirestyring, snorefri betjening samt touch-betjening – og desuden er der også flere forskellige typer at vælge imellem, alt efter beskaffenheden af vinduerne. Fx er der plisségardiner, som er særligt velegnede til at blive monteret i tagvinduer, mens andre plisségardiner gør sig bedst i andre typer vinduer. Designmæssigt bør du beslutte dig for, om du er modig og går efter pangfarverne og de lidt mere "specielle" designs, eller om du foretrækker det neutrale samt mere tidløse. Det er nemlig blot fantasien, som sætter grænserne, mht. designet af plisségardiner. Sådan da. Gardinerne fås i et hav af farver, design samt visuelle udtryk, så det er op til dig og din stil, hvilken kulør og type gardin, der skal hjem til dig og bo.\nEn god nattesøvn er meget vigtig – ikke mindst for din sundheds skyld. I årets lyseste måneder kan det dog være svært at få nok søvn, da solen går ned sent og står tidligt op. Mørklægningsgardiner kan være en hjælp mht. at holde uønsket lys helt ude – enten i soveværelset eller i børneværelset. Og bliver du generet af genskin i computeren eller tv'et i stuen, kan du også afdække for solens stråler med et mørklægningsgardin dér. Du vælger selv, om mørklægningen skal ske i form af rullegardiner, "almindelige" gardiner, foldegardiner, plisségardiner, VELUX-gardiner eller lamelgardiner – der er et væld af varianter, lige som der også er utallige muligheder for at sætte kulør på tilværelsen. Mørklægning skal bestemt ikke altid være sort som natten. Også hvid passer fortrinligt til mørklægning, og er derudover ganske diskret, når gardinet ikke tages i brug.\nPersienner har i lang tid været meget populære som afskærmning – både når det gælder persienner i træ og persienner i metal. Ud over at persienner er et meget stilsikkert samt diskret valg, som er med til at definere rummet på en elegant måde, skyldes populariteten også, at persienner nemt kan regulere lysindfaldet og at de er lette at gøre rent, fx med en klud, støvsuger eller med en speciel persiennerenser. Der findes, som nævnt, persienner i træ og metal: I træ kan man selv vælge bredde på lamellerne – standardmålene er på henholdsvis 25 og 50 mm – mens metal-variantens mål er fast på 25 cm. Til gengæld kan de fås i et væld af forskellige kulører, så hvis du er til mere spas end den traditionelle metalfarve, er det også muligt at få persienner med knald på kuløren. Persienner leveres på specialmål, så de passer til alle slags vinduer. De har derudover wirestyr, hvor du selv vælger betjeningssiden, når du bestiller. Det er helt op til dig, om wiren skal være i højre eller venstre side af persiennerne.\nSe mere: Foldegardin Grå\nFoldegardiner – som også går under navnet liftgardiner og hejsegardiner – er en stilren løsning, der på diskret facon skærmer for indkig. Foldegardiner er populære i de danske stuer, hvilket er meget forståeligt, eftersom de egner sig fint til både stue, soveværelse, køkken og hvilket som helst andet rum i boligen. Hvis foldegardinerne bliver beskidte eller støvede, er det ganske let at vaske stoffet og hænge det på plads igen. Vælg imellem flere forskellige kulører og mønstre (med eller uden mørklægningsfunktion), så du kan udtrykke din egen stil via dit valg af foldegardiner. Foldegardiner betjenes med kædetræk eller snoretræk eller den type betjening, du angiver, ved bestilling.\nDu er her: Gardin.guide » Gardiner DK » Foldegardin 160x160\nFOLDEGARDIN 160X160 > Se alt i gardiner online lige her → 100 % tilfredshed ✓ Prisgaranti ✓ Mål-garanti ✓ Foldegardin 160x160 » Se mere her!\nFilnavnet på denne side om "foldegardin 160x160" er "foldegardin-160x160" med den fulde webadresse http://gardin.guide/dk/foldegardin-160x160, og siden er nr. 251 ud af i alt 3278. Du kan se flere interne websider her: Rullegardiner Uden Snoretræk, Gardiner 180 Bred, Gardiner Til Sommerhus, Lamelgardiner Motor, Mørklægningsgardiner 100, Smalle Træpersienner, Rullegardiner Arendal, Persienner 53 Cm, Gardiner Med Fjernbetjening, Velux Gardin Badeværelse ... Tak for dit besøg, og go' dag :)