Udvikling af Den Regionaløkonomiske Model for Miljø, SAM-K/LINE®_RSEEA19 - Center for Regional- og Turismeforskning\nUdvikling af Den Regionaløkonomiske Model for Miljø, SAM-K/LINE®_RSEEA19\nGå til projektoversigten\nI juli 2019 startede CRT’s Modelteam et nyt projekt: ”Udvikling af Den Regionaløkonomiske Model for Miljø, SAM-K/LINE®_RSEEA19”, finansieret af Region Syddanmark.\nFormålet med modellen er at udvikle et analyse- og overvågningsredskab for regioner og andre beslutningstagere om CO2-aftrykket i lokaløkonomien og samfundet.\nDer er igangværende politiske og videnskabelige debatter om forurening fra de økonomiske aktiviteter samt dens konsekvenser for naturen og samfundet på globalt plan. Klimaændringer virker uundgåelige. En af grundene kan være, at vi mangler forståelse for, hvordan vi skal udnytte ressourcerne, og hvordan vi kan reducere forureningen uden at skabe økonomiske katastrofer, sult og andre konflikter. En anden grund kan være, at vi hovedsageligt betragter de miljømæssige problemer globalt sammen med den nationale politiske tjekliste over løsninger. Men vi mangler at anerkende, at forurening og udnyttelse af ressourcerne er resultatet af de lokale økonomiske aktiviteter, hvorfor løsningerne på de globale miljøproblemer bør undersøges og løses på lokalt plan.\nI Danmark er den økonomiske struktur forskellig på tværs af kommunerne, hvorfor udledning af drivhusgasser ligeså er forskellig på tværs af kommunerne. Politiske reguleringer med det formål at nedskære udledningerne af drivhusgasser besluttes på nationalt niveau, men ofte kan der på lokalt plan tages mere effektive redskaber i brug til at reducere udledninger af drivhusgasser.\nFormålet med SAM-K/LINE®_RSEEA er at danne en miljøøkonomisk sammenhæng på kommuneniveau. Derudover ønskes det at skabe muligheder for regioner og andre relevante lokale myndigheder at lave faktabaserede analyser og overvågning af de lokale processer.\nSystemet for miljøøkonomisk regnskab (SEEA) defineres af FN som et regnskab, der integrerer økonomiske og miljømæssige data for at give et mere omfattende og multifunktionelt billede af sammenhænge mellem økonomien og miljøet (emissioner). Det regionale SEEA (herefter RSEEA) er et multifunktionssystem, der genererer en bred vifte af statistikker, konti og indikatorer med mange forskellige potentielle analytiske muligheder. Det er et fleksibelt system, som kan tilpasses kommunens prioriteter og politiske behov samtidig med, at der skabes fælles rammer, begreber, vilkår og definitioner.\nProjektet er det første forsøg på at skabe et link mellem økonomien og emissioner på vare-, branche- og kommuneniveau. Modellen omfatter 117 detaljerede brancher. Integreret miljøøkonomisk data i SAM-K/LINE® kan understøtte overvågning af emissioner i lokaløkonomien og være et redskab til at analysere og foretage målrettede politiske beslutninger.\nKontakt CRT’s Modelteam, hvis du vil vide mere om modellen.\nForsker og teamleder, København, forskning & analyse, ledelse, modelteamet, ph.d.\nForskning i arbejdsmarkeder, human capital, socioøkonomisk geografi og SAM-K/LINE®\nMobil 30 85 51 86\nVidenskabelig assistent, København, forskning & analyse, modelteamet\nØkonomisk modellering, databearbejdning og forskning i regional turisme- og miljøøkonomi.\nMobil 30 85 51 87\nKonsulent, København, forskning & analyse, modelteamet\nALFRED-support, SAS-programming, GAMS-model transformation og udvikling, undervisning.\nMobil 30 85 51 81


Sidste hånd på indbyggede møbler og andet finisharbejde\nNy Retspsykiatri Sct. Hans/Nyheder & Presse/Nyheder/Sidste hånd på indbyggede møbler og andet finisharbejde\nHåndværkerne er i gang med de sidste finisharbejder. Snedkerne er blandt andet ved at lægge sidste hånd på de indbyggede møbler som reoler, skriveborde og siddebænke i vinduerne.\n20. maj 2021, KL 13:39\nNu pakker håndværkerne sammen efter tur.\nMurerne, tømrerne, råhusentreprenøren og vvs'erne har alle afleveret deres entrepriser, og de øvrige entreprenører gør det nu på stribe.\nDe håndværkere, som stadig er tilbage i bygningerne, er i gang med forskellige finisharbejder, afhjælpning af mangler – eller simpelthen med at rydde op og gøre rent efter sig.\nTre år har de brugt på at bygge den nye retspsykiatri på Sct. Hans, og nu står byggeriet næsten færdigt. Kun nederst i den store multisal mangler der stadig lidt, blandt andet på det tilknyttede terapibassin.\nIndbyggede møbler i høj kvalitet\nBlandt de sidste håndværkere er snedkerne fra Jakon, som udfører det faste inventar. På patientstuerne er det reolvæggen med indbygget skrivebord samt siddemøblet i vinduet.\nI fællesområderne drejer det sig blandt andet om akustikvægge og radiatorbænke.\nDet faste inventar er et af de områder, hvor der i den nye retspsykiatri er valgt nogle gedigne løsninger, som gør rummene rare at opholde sig i.\nElIers udestår efterhånden kun at indregulere de tekniske anlæg og få dem til at virke, som de skal. Den såkaldte 'commissioning' proces på anlæggene har afdækket nogle udfordringer med ventilationen i den ene af sengeenhederne, man arbejder på at løse.\nArbejdet med indreguleringerne forventes at fortsætte hen over sommeren.\nImens har medarbejderne på Psykiatrisk Center Sct. Hans fået adgang til bygningerne, så de kan begynde at lære de nye omgivelser at kende.\nSideløbende er der indledt en serie af koordineringsmøder med henblik på at afstemme byggetidsplanen for de resterende arbejder med den master indflytningsplan, som PC Sct. Hans planlægger efter.\nTæt koordinering er i det hele taget kodeordet for byggeledelsen – både i forhold til de sidste håndværkere og med at få alt materiel, overskydende materialer og byggeaffald ud af bygningerne. Det udfordres nemlig af, at håndværkernes adgangsveje til byggepladsen lukkes af, så der efterhånden kun er adgang via ankomstbygningen og servicegården.\nLukningen af bygningen giver til gengæld plads til terrænentreprenøren C.G. Jensen, som er i fuld gang med terrænregulere, beplante og så græs hele vejen rundt om nybyggeriet. De er samtidig ved at lægge sidste hånd på den store aktivitetshave.\nSe den nyeste dronefilm af byggeriet.\nPubliceringsdato: 20-05-2021 15:39


ROC står for "Retricted Operator Certificate" og er det erhervs - relaterede VHF certifikat.\nVHF Skolen er godkendt og certificeret GMDSS/STCW radioskole. Vi er underlagt såvel kvaltetsstyring som persondataloven.\nVore kurser indbefatter undervisning inden for IAMSAR/ STCW som er et krav pr. 1. September 2011.\nBemærk de nye regler mht. sejlads med elever samt i mindre fartøjer der anvendes af skoler til transport af - og sejlads med - elever, samt til både der anvendes til enhver form for persontransport, herunder sejlerskoler og "oplevelsessejlads". Se her\nHar du ikke et SRC certifikat, skal kurset gennemføres inden start. Dette kan gøres ved deltagelse på et af vore hold, eller evt. gøres som et Internet - fjernkursus, hvilket de fleste fortrækker.\nVi kan også tilbyde kuser i Grønland efter opgave og tilbud.\nVHF Skolen er - naturligvis - godkendt af Søfartsstyrelsen til afholdelse af GMDSS kurser og er underlagt kvalitetsstyring fra Søfartsstyrelsen.\nNyt ROC hold påbegyndes ca. hver 6 uge.\nVi opretter gerne specialhold efter opgave.\nPr. 1. September 2011 skal alle radiocertifikater med undtagelse af SRC udstedes med en STCW påtegning. Det medfører at undervisningen skal indbefatte STCW og IAMSAR. Dermed opfyldes de Internationale krav inden for STCW konventionen.\nVore kurser opfylder naturligvis de nye krav!\nVi tilbyder også komplette ROC kurser der starter fra bunden, varighed 5 dage.\nROC står for "Restricted Operators Certificat".\nLæs mere om de forskellige certifikater her.\nIamsar står for "International Aeronautical and Maritime Search And Rescue". Dette pensum indbefatter procedurer for eftersøgning - og redningsaktioner som ledende station (OSC) inkl. kommunikation og assistance fra fly, samt kendskab til udregninger af positioner for drivende fartøjer m.m.\nPensum omfatter også div. skibrapporteringssystemer som AIS, LRIT og kontakt til VTS Storebælt / Øresund.\nSTCW står for "International Convention on Standards of Training, Certifikation and Watchkeeping for Seafares".\nVi arrangerer løbende undervisning overalt i Danmark, Norge og Sverige og på Grønland efter opgave og tilbud.\nSelve ROC kurset indeholder ca. 18 undervisningstimer med max. 10 elever på et ROC hold. Den teoretiske del (SRC) kan inden start med fordel evt. gennemføres via et fjernkursus. Dermed skal du kun møde personligt op 3 dage inkl. aflæggelse af eksamen.\nPrøven aflægges som regel dagen efter sidste undervisningsdag.\nVed et helt hold kontakt os sog få et tilbud.\nHar du inden for det seneste år erhvervet et SRC certifikat hos VHF Skolen, men ønsker mere viden, kan du opgradere det til ROC hos VHF Skolen med 2 dages yderligere undervisning. Prøve aflægges dag 3.\nROC kurserne afholdes primært i dagtimerne over 2 - 3 dage, det kan være hverdage eller weekend, og er inkl. forplejning i form af vand, kaffe og frokost.\nPrøven er mundtlig / praktisk.\nEfter bestået prøve kan der ved henvendelse til Søfartsstyrelsen udstedes et ROC certifikat.\nSkal du på langturssejlads, og ønsker at benytte en\nMF / HF radio, eller har du brug for et globalt erhvervscertifikat, så skal du have et LRC eller GOC certifikat. LRC er inkluderet Inmarsat C.\nVi opretter hold for firmaer og klubber over hele landet, samt arrangerer selv kurser i Aarhus og Ballerup . Kontakt os\nHavområder A1 (rosa)\nDækning med VHF / DSC\nVHF Skolen er autoriseret forhandler af diverse radio - satellit og navigationsudstyr fra førende mærker.\nBesøg VHF Skolens netbutik. Vi fører alt i kommunikations - og elektronisk redningsudstyr samt navigationsudstyr.


Rejser med FÆRØERNEREJSER - vores generelle betingelser\nBESTILLING AF REJSER MED FÆRØERNEREJSER\nBestilling af rejser med FÆRØERNEREJSER kan foretages via www.færøernerejser.dk, pr. email: mail@islandsrejser.dk (FÆRØERNEREJSER er en del af ISLANDSREJSER) eller via telefonisk henvendelse på tlf. 52 40 40 77.\nPersonen som bestiller skal være juridisk myndig.\nBestilles en rejse udenfor åbningstid, vil bestillingen blive behandlet snarest og senest førstkommende arbejdsdag.\nNår du har bestilt din rejse, modtager du kort efter en faktura (pdf-format) via email. Kontroller, at alle oplysninger stemmer overens med din bestilling. Ved uoverensstemmelser bedes du kontakte os hurtigst muligt, så vi kan få det korrigeret.\nDet er rejsebestillerens ansvar at oplyse korrekt navneinformation på den/de rejsende (det fulde navn på alle rejsende, svarende til navnet i passet). Har man en billet og et pas, hvor navnet ikke stemmer overens ved afrejse, risikerer man at blive nægtet boarding (dog undtaget æ, ø, å, bindestreger og særlige skrifttegn).\nADRESSE- OG LEVERINGSOPLYSNINGER – OG LEVERING AF REJSEDOKUMENTER\nDa FÆRØERNEREJSER fremsender faktura pr. email, er det yderst vigtigt at email adressen angives korrekt ved bestillingen. FÆRØERNEREJSER holder sig udenfor ansvar for emails, der ikke bliver leveret pga. modtagers evt. firewall eller spamfilter samt ændring af email adresse, som FÆRØERNEREJSER ikke har fået information om.\nRejsedokumenter vedr. pakkerejser fremsendes elektronisk (pdf-format) eller med almindelig post, hvis man ønsker det – ønskes dette så oplys venligst leveringsadresse ved bestilling.\nVed rejser med FÆRØERNEREJSER er en booking er bindende, når prisen er oplyst og efterfølgende accepteret af kunden pr. email. (se afbestillingsbetingelser længere nede på siden).\nBemærk, at depositum skal betales få dage efter bookingen (nøjagtige betalingsbetingelser vil fremgå af fakturaen). Hvis betaling ikke sker inden for den foreskrevne tidsangivelse, forbeholder FÆRØERNEREJSER sig ret til at annullere rejsen. Giv os besked, hvis indbetalingen bliver forsinket. Vi anbefaler indbetaling via Netbank for hurtigst mulig registrering af betalingen.\nVed rejser med FÆRØERNEREJSER skal du normalt betale 20% af rejsens totale pris i henhold til betalingsbetingelserne på fakturaen. De resterende 80% af rejsens pris skal betales senest 60 dage før afrejse. Ved booking med mindre end 60 dage til afrejse, betales hele rejsens samlede pris ved bestilling.\nFÆRØERNEREJSER er en del af ISLANDSREJSER, der er medlem af Rejsegarantifonden – medlemsnummer 2463.\nRejsegarantifonden yder bistand til rejsekunder, der har købt en såkaldt pakkerejse, i tilfælde af rejsebureauets konkurs. En pakkerejse er betegnelsen for et rejsearrangement, som indeholder mere end blot en flybillet. Typisk består dette af transport samt indkvartering, dvs., f.eks. fly og hotelophold. Rejsegarantifonden dækker kun pakkerejser. Husk derfor altid at sørge for at få en ordrebekræftelse/faktura hvor det er beskrevet, hvad du har købt, så du kan dokumentere, at din rejse er omfattet af loven.\nEn flybillet alene er ikke omfattet af fondens dækning, ligesom hotelophold alene heller ikke er omfattet. For yderligere information henvises til rejsegarantifondens hjemmeside: www.rejsegarantifonden.dk\nUFORUDSETE HÆNDELSER/FORCE MAJEURE:\nFÆRØERNEREJSER optræder som agent for luftfartselskaberne, og det er alene luftfartsselskaberne, der har ansvar for transportens korrekte udførelse. I tilfælde af flystrejke eller anden strejke, der påvirker luftfarten, kan rejsebureauet eller luftfartselskabet være behjælpelig med ændring af reservation. Dette kan dog først lade sig gøre, i det øjeblik en strejke er en realitet, og udelukkende ifølge luftfartselskabets anvisninger. Er en strejke varslet – og altså endnu ikke trådt i kraft – er det for den rejsendes egen regning, såfremt man ønsker at ændre eller annullere en reservation.\nFORSINKELSER MV. Rejsebureauet kan ikke holdes ansvarlig for udefrakommende hændelser, eller hændelser påført af tredje part. Fx forsinkelse pga. vejrforhold og bagage der ikke når frem. Ved sådanne hændelser skal den rejsende henvende sig til pågældende luftfartselskab, som er ansvarlig for transporten.\nPersonlig rejseforsikring indgår ikke i turens pris. Vi opfordrer til at tegne en relevant rejseforsikring inden afrejsen. Læs mere om forsikringer HER.\nVed rejser med FÆRØERNEREJSER har kunden som udgangspunkt ret til at afbestille rejsen på nedenstående vilkår (der kan være forskel hos de forskellige samarbejdspartnere på destinationen):\n• Ved afbestilling (pr. mail eller telefon) senest 45 dage før den aftalte rejsedag, tilbagebetales det af kunden indbetalte beløb (ikke flybilletter hvis disse ikke kan afbestilles). For afbestilte kør-selv ferier og hotel med bil-leje, tilbageholdes et ekspeditionsgebyr på kr. 600,-.\n• Ved afbestilling (pr. mail eller telefon) senere end 45 dage før og senest 8 dage før den aftalte rejsedag, har rejsebureauet ret til at beregne sig 50% af rejsens pris.\n• Ved afbestilling (pr. mail eller telefon) senere end 8 dage før den aftalte rejsedag, ved for sent fremmøde eller ved kundens udeblivelse uden afbestilling, har kunden ikke krav på tilbagebetaling af nogen del af sin indbetaling.\nKunden har ret til at ændre i en bestilt rejse på nedenstående vilkår:\n• Ved en ændring af rejsedatoerne og/eller ruteplan, hvor det kræver et større arbejde at ombooke overnatninger mv. – koster det et ekspeditionsgebyr på kr. 1.125,-\n• Ved tilføjelse af en ekstra dag/eller annullering af en dag i forbindelse med start eller slut på én i forvejen booket tur, er en ændring uden beregning.


AMD Nyeste Radeon Crimson ReLive 17.10.3, Åbner Mulighed For 12 Grafikkort - Tweak.dk\nMed lanceringen af Radeon Crimson ReLive 17.10.3 åbner AMD dørene for du kan have 12 grafikkort monteret på samme tid, AMD RX 500 Series og AMD RX 400 Series vel og mærke.\nDen nye AMD Radeon Crimson ReLive 17.10.3 lancering, giver mulighed for forbedret performance i de nye Wolfenstein II, Destiny 2 og Assassin’s Creed: Origins computerspil, hvor især performanceoptimering har været i tankerne med release af AMD Radeon Crimson ReLive 17.10.3 sammen med Cryptocurrency mining performance via RX 500 Series og RX 400 Series.\nMen, det kræver naturligvis sit, for at kunne finde et bundkort, som er i stand til at huse hele 12 grafikkort på samme tid. Her finder vi blandt andet ASUS B250 Expert bundkortet, som netop at udviklet med henblik på Cryptocurrency mining, og tilmed kan understøtte PCIe risers.\nDen hellige gral er dog ikke sikret med AMD Radeon Crimson ReLive 17.10.3, da flere medier rundt om på WWW, har meldt om systemer der fryser, når 12 grafikkort er i spil.\ndu kan hente driveren HER\nSkrevet af den 30. Oct 2017. Nyheden er læst 1018 gang(e).


BrushBag - til den kvalitets og miljøbevidste maler\nNedenstående salgs- og leveringsbetingelser gælder for alle leverancer fra BrushBag\nBetingelserne gælder i det tilfælde, hvor der ikke er indgået andre skriftlige aftaler mellem dig som køber og BrushBag.\nDokumentation og vejledning: Hvis der findes produktbeskrivelser og brugervejledninger til varen, følger disse med leverancen fra BrushBag. Ønsker du yderligere oplysning eller rådgivning fra BrushBag side, er denne af vejledende art.\nLeveringstidspunkt og transport: Levering af varer fra BrushBag anses for sket, når forbrugeren har fået varen udleveret. Forsendelsen af lagervarer sker med en leverings tid på 2-4 dage.\nRisikoen for varerne: Risikoen for varer købt i BrushBag overgår til dig som forbruger på leveringstidspunktet.\nReklamation: Eventuelle fejl eller mangler ved levering fra BrushBag, skal påberåbes i rimelig tid efter, at du har opdaget fejlen. Det en din pligt at angive og på forlangende vise, hvordan fejlen eller manglen ytrer sig. Hvis du opdager en fejl, skal du hurtigt rette henvendelse til BrushBag.\nPris og betaling: I denne butik betaler du enten gennem de tilgængelige muligheder i shoppen. Er du en virksomhed med cvr nr. bestille dine varer online og vi fremsender efterfølgende faktura med 8 dages kredit, dette angives i shoppen ved bestilling. Hvis vores standard kreditvurdering viser at der skal betales før levering kontakter vi dig.\nBrushBag - økonomisk og miljøvenlig\nBrushBag reducerer udvaskning af pensler og udskylning af mikro plast i returvandet/naturen og sparer både maling, pensler og vand.\nBrushBag anderkendes som et ressourcebesparende og miljøoptimerende produkt som bidrager til opfyldelse af FN´s verdensmål for bæredygtig udvikling.


> Forsiden > Om GEUS > Fakta om GEUS > Arbejdsprogrammer > Arbejdsprogram 2004\nArbejdsprogram 2004Valgt i øjeblikket\nGEUS Arbejdsprogram 2004\nUdgiver og copyright: GEUS, 2004 - Forfatter/redaktør: Per Kalvig - ISBN: 87-7871-121-5; ISSN: 0909-542X\nHjemtag (download) arbejdsprogrammet i pdf-format a-prg04.pdf (~400 kb)\nGEUS' lovgrundlag, formål og hovedopgaver\nGEUS' Resultatkontrakt 2004–2007\nGEUS – en del af Geocenter København\nDansk Lithosfærecenter (DLC)\nØkonomiske- og personalemæssige rammer\nGEUS' institutionsmål 2004\nOrganiseringen af det faglige arbejde\nGenerelt om Programområde 1\nDelprogramområdet – Databanker på miljø-, natur, energi- og råstofområdet\nDelprogramområde – Formidling\nDelprogramområde – Informationsteknologi\nGenerelt om Programområde 2\nDelprogramområde – Grundvandsressourcer og hydrologi\nDelprogramområde – Grundvandsforurening og -beskyttelse\nGenerelt om Programområde 3\nDelprogramområde – Energiråstoffer i Danmark\nDelprogramområde – Energiråstoffer i Grønland\nGenerelt om Programområde 4\nDelprogramområde – Kortlægning og basisundersøgelser i Grønland\nDelprogramområde – Mineralske råstoffer i Grønland\nDelprogramområde – Mineralske råstoffer i Danmark\nAndre strategiske- og prioriterede aktiviteter\nGenerelt om Programområde 5\nDelprogramområde – Kystzonen og maringeologi\nDelprogramområde – Klimaændringer og deres effekter\nDelprogramområde – Geologisk kortlægning og landskaber\nAktiviteter knyttet til programområde 2 – Vandressourcer\nAktiviteter knyttet til programområde 3 – Energiråstoffer\nAktiviteter knyttet til programområde 4 – Mineralske råstoffer\nAktiviteter knyttet til programområde 5 – Natur og miljø\nDEL III - ORGANISATIONS- OG PERSONALEUDVIKLING\nBilag 1. GEUS' planlagte ressourceindsats på Grønlandsområdet i 2004\nBilag 2. GEUS' Organisationsplan\nArbejdsprogram 2004 består af tre dele: Del I beskriver de overordnede rammer for GEUS' aktiviteter, de sektor- og forskningspolitiske målsætninger samt personale- og organisationsforhold; Del II, den faglige del, beskriver de planlagte aktiviteter og ressourcetræk inden for hvert af GEUS' faglige programområder; og Del III beskriver planlagte aktiviteter på det organisations- og personalemæssige område.\nGEUS vil i 2004 fokusere på en række faglige områder, der vurderes at have særlig stor samfundsmæssig betydning. Som led i denne fokusering er der fastsat 8 institutionsmål. Institutionsmålene relaterer sig til de strategiske indsatsområder og er beskrevet i tilknytning dertil. Herudover har Miljøministeriets koncernledelse defineret et antal koncernmål for 2004, hvortil GEUS bidrager i forskelligt omfang.\nGEUS er en del af Miljøministeriet, og GEUS' aktiviteter skal som sådan understøtte ministeriets øvrige målsætninger og aktiviteter. Derfor er tilrettelæggelsen af arbejdsprogrammet sket efter drøftelse med de administrative styrelser i Miljøministeriet. Herudover er GEUS' aktiviteter i Grønland drøftet med Råstofdirektoratet, Grønlands Hjemmestyre. Da GEUS rådgiver Energistyrelsen, Økonomi- og Erhvervsministeriet, i spørgsmål i tilknytning til efterforskning- og udnyttelse af kulbrinter på dansk område samt om andre anvendelser af undergrunden, er de planlagte aktiviteter på disse fagområder derfor ligeledes drøftet med Energistyrelsen.\nArbejdsprogrammet er godkendt af GEUS' bestyrelse den 12. december 2003.\n[Top] GEUS' lovgrundlag, formål og hovedopgaver\nI henhold til gældende lovgivning, bekendtgørelse m.v. er GEUS oprettet som en selvstændig statslig sektorforskningsinstitution under Miljøministeriet med følgende overordnede opgaver:\nat udføre geologisk dataindsamling, datalagring og kortlægning samt forskning, rådgivning, overvågning og formidling med det formål at øge kendskabet til de materialer, processer og sammenhænge, som er af betydning for udnyttelse og beskyttelse af Danmarks og Grønlands geologiske naturværdier, og\nat yde geologisk rådgivning til offentlige myndigheder og private i miljø-, natur-, råstof-, energi- og forskningsmæssige spørgsmål.\nDet er GEUS' opgave at sikre, at samfundet, virksomheder og borgere har adgang til pålidelige og kvalitetssikrede geologiske og andre geovidenskabelige data samt geologiske kort over Danmark og Grønland. GEUS fungerer som fagdatacenter vedr. olie- og gasdata, råstofdata samt grundvands- og boringsdata, og udfører overvågningsopgaver i forhold til grundvandet i Danmark.\nEndvidere er det GEUS' opgave at skabe ny geovidenskabelig viden på internationalt niveau samt at hjemtage relevant ny forskningsbaseret viden fra udlandet. GEUS skal formidle denne viden gennem information til offentligheden og ved at yde rådgivning på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet. Det er en særlig forpligtelse for GEUS at sikre, at Miljøministeriets – og på energiområdet Økonomi og Energiministeriets – forvaltnings- og lovgivningsarbejde baseres på den nyeste danske og internationale geovidenskabelige viden. For at leve op til disse mål skal GEUS – på udvalgte forskningsfelter inden for hvert af GEUS' fem faglige programområder – fastholde og udbygge sin position som en interessant partner for andre internationale forskningsinstitutioner.\nGEUS er omfattet af lov nr. 1076 af 20. december 1995 om sektorforskningsinstitutioner, som for tiden er under revision.\nGEUS' opgaver i Grønland udføres med hjemmel i "Lovbekendtgørelse nr. 368 af 18. juni 1998 om mineralske råstoffer i Grønland" ("råstofloven"). Heri indgår bestemmelser vedrørende den dansk/grønlandske råstofordning og vedrørende forundersøgelser, efterforskning og udnyttelse af mineraler og kulbrinter i Grønland. Desuden fastlægges GEUS' opgaver i Grønland i "Aftale mellem Grønlands Landsstyre og regeringen om forvaltningen vedrørende mineralske råstoffer i Grønland fra 1. juli 1998" pr. 8. januar 1998. Udover kortlægnings- og forskningsopgaver, varetager GEUS opgaven som databank for Grønland og bistår det Grønlandske Hjemmestyres Råstofdirektorat med rådgivnings- og myndighedsopgaver inden for rammerne af samarbejdsaftalerne af 1.juli 1998 og 6. juni 2000. Grønlands Hjemmestyre er repræsenteret i GEUS' bestyrelse ved direktøren for Råstofdirektoratet.\nGEUS' opgaver på Færøerne løses efter aftale med GEUS' kollegainstitution Jarðfrøðisavnið i Tórshavn inden for rammerne af en samarbejdsaftale indgået den 28. december 1999.\nGEUS kan mod hel eller delvis betaling påtage sig opgaver for offentlige og private rekvirenter på de områder, hvor institutionen har særlige forudsætninger herfor.\n[Top] GEUS' Resultatkontrakt 2004–2007\n"Resultatkontrakt for Grønlands og Danmarks Geologiske Undersøgelse (GEUS) – perioden 2004–2007" beskriver faglige målsætninger og strategier for den løbende generelle opgaveløsning ved GEUS i 4-årsperioden. I tillæg til den generelle opgaveløsning opstiller resultatkontrakten specifikke resultatmål for 18 strategiske indsatsområder, som udgør de forskningsfelter der særligt fokuseres på. Resultatkontrakten er baseret på en strategi for GEUS' langsigtede faglige, organisatoriske og personalemæssige målsætninger formuleret i "GEUS' strategier – Grundlag for resultatkontrakt 2004–2007". Resultatkontrakt og strategier kan findes på GEUS' hjemmeside.\nResultatkontrakten angiver en række kvantitative resultatindikatorer og måltal for GEUS' indsats i den 4-årige kontraktperiode. Der forventes generelt faldende måltal for resultatkontraktperioden som følge af betydelige fald i bevillinger og deraf følgende nedgang i antallet af medarbejdere.\nResultatkontrakten forudsætter, at GEUS i kontraktperioden vil være i stand til at tiltrække en ekstern finansiering på 75–85 mio. kr. årligt ud over den almindelige finanslovsbevilling og diverse særbevillinger. GEUS er derfor stærkt afhængig af markedsmulighederne af de opgavetyper, som kan understøtte GEUS' generelle opgaveløsning og indsatsområder.\n[Top] GEUS – en del af Geocenter København\nGeocenter København udgøres af GEUS, Geologisk Institut (KU) og Geografisk Institut (KU), Dansk Lihosfærecenter og Geologisk Museum. Geocentret omfatter i alt ca. 550 faste medarbejdere og ca. 850 bachelor- og kandidatstuderende samt ca. 70 ph.d. studerende.\nGeocentret har etableret en række fællesfaciliteter på tværs af institutionsgrænser og driver en række driftsopgaver i fællesskab, eksempelvis reception, bibliotek og kantine; desuden bidrager fælles laboratorier med avanceret apparatur til et bredt spektrum af geovidenskabelige forskningsprojekter på tværs af Geocentret.\nGEUS medvirker med vejledere og lærerkræfter i fire forskerskoler vedr. vandressourcer (NIVA), sedimentære bassiner og deres olie-/gas forekomster (Sedimentbassiners geologi og ressourcer), miljø og klima (COGCI), samt i miljøkemi og økotoxikologi (RECETO). Af disse har dog kun de to første ledelse i Geocentret; COGCI er en fakultetsskole med deltagelse af Geocentrets parter; RECETO har ledelse ved KVL, med GEUS som eneste Geocenterpartner.\nGeocentrets parter tilstræber, at der sker en samlet formidling af forskningsresultater over for offentligheden. Der satses på at intensivere samarbejdet i de kommende år, idet dog institutionernes selvstændighed og ansvarsområder videreføres med den hidtidige ressorttilknytning.\nGeocenter København ledes af et Chefkollegium bestående af institutlederne fra hhv. Geologisk og Geografisk Institut, to direktører fra GEUS, samt et eksternt forskningskyndigt medlem udpeget af Videnskabsministeriet. Desuden er centerlederen fra DLC og lederen af Geologisk Museum tilforordnet Chefkollegiet. GEUS varetager p.t. sekretariatsfunktionen og formandsskabet for Chefkollegiet.\n[Top] Dansk Lithosfærecenter (DLC)\nGEUS og Københavns Universitet (KU) er værtsinstitutioner for Dansk Lithosfærecenter (DLC). DLC finansieres af Danmarks Grundforskningsfond, og centerets anden bevillingsperiode løber fra 1999–2004 med en bevillingsmæssig ramme på 85 mio. kr. DLC's centerleder er ansvarlig for opfyldelsen af centrets forskningsplan over for Grundforskningsfondens bestyrelse, mens der i administrative spørgsmål refereres til GEUS' administrerende direktør. Der forventes primo 2004 indgået ny aftale mellem Grundforskningsfonden, GEUS og KU om en delvis videreførsel/indlejring af DLC's aktiviteter for perioden 2004–2007. Aktiviteterne finansieres af allerede givne, men ikke forbrugte bevillinger.\nDLC's faglige aktiviteter er kun omtalt i GEUS' arbejdsprogram på de områder, hvor GEUS har konkret forskningssamarbejde med DLC.\n[Top] Økonomiske- og personalemæssige rammer\nGEUS forventes i 2004 at råde over en finanslovsbevilling på 126,7 mio. kr. I finanslovsbevillingen indgår midler til GEUS fra Videnskabsministeriets indlejringspulje.\nUdover finanslovsbevillingen budgetteres med eksterne projektbevillinger og indtægtsgivende virksomhed på ca. 80 mio.kr. (eksklusiv bevillinger til dataindsamling til kontinentalsokkelprojektet) for at bringe årets drift i balance. Ud af den forventede indtægt på 80 mio. kr. mangler der per 1. december 2003 kontrakter eller bevillinger for ca. 35,2 mio. kr., hvilket er angivet som manglende indtjening på de enkelte programområder. Fordelingen af basismidler på programområderne er bl.a. sket ud fra en vurdering af de pålagte basisopgaver; opfyldelsen af de faglige målsætninger afhænger dermed også af, i hvor høj grad det lykkes for programområderne at opnå denne yderligere indtjening.\nDer budgetteres med ca. 209 mio. kr. til rådighed til GEUS' aktiviteter for 2004. Den eksterne finansieringsgrad forventes at blive ca. 40%. I øvrigt henvises til resultatkontraktens afsnit 1.7 "Økonomiske og personalemæssige forudsætninger for resultatkontrakten".\nDansk Lithosfærecenter (DLC), som er finansieret af Danmarks Grundforskningsfond, er administrativt tilknyttet GEUS. DLC's udgiftsbudget indgår ikke i ovenstående.\nVed disponeringen af GEUS' ressourcer er det – i henhold til aftalen af 14. november 1994 mellem regeringen og Grønlands Landsstyre, som er bekræftet i den nye råstofaftale af 8. januar 1998 – lagt til grund, at den forholdsmæssige andel af GEUS' finanslovsfinansierede aktiviteter, som vedrører Grønland, skal fastholdes. Det samlede planlagte finanslovsbaserede ressourceforbrug på Grønlandsområdet i 2004 er på Finansloven angivet til 35,5 mio. kr. Ressourceforbruget er opgjort på de enkelte programområder i bilag 1.\nDet planlagte personaleforbrug for 2004 er ca. 275 brutto-årsværk (eksklusiv DLC). Alle ressourceopgørelser i arbejdsprogrammet er angivet i brutto-årsværk, svarende til 1924 timer pr. år (dvs. inklusive ferie, helligdage, pauser m.m.). Bag de nævnte brutto-årsværk ligger et reelt fald i medarbejdertallet hen over året. Faldet skyldes en personalereduktion gennemført i efteråret 2003 i sammenhæng med den samlede økonomiske udvikling, herunder de faldende bevillinger. Dimensioneringen af bemandingen er bl.a. fastlagt, så det er muligt at fastholde den forholdsmæssige andel af aktiviteterne i Grønland.\n[Top] Miljøministeriets koncernmål\nMiljøministeriets koncernledelse har udarbejdet forslag til 7 koncernmål for 2004 (endelig beslutning træffes i januar 2004). GEUS er involveret i de fleste af disse mål og har inden for rammerne af den løbende resultatkontrakt vedtaget 8 Institutionsmål for 2004, hvoraf de 5 støtter op om bl.a. denne tværministerielle indsats. I nedenstående tabel angiver ét kryds, at GEUS bidrager til koncernmålets opfyldelse og to krydser, at GEUS har en betydelig rolle.\nDanmark som netværkssamfund – digital forvaltning\nMiljøøkonomi – samfundsøkonomiske analyser og opfølgning på Grøn markedsøkonomi\nEndelig beslutning om koncernmålene vil blive truffet ultimo januar 2004.\n[Top] GEUS' institutionsmål 2004\nGEUS har formuleret nedenstående institutionsmål med henblik på støtte for de strategiske indsatsområder og Miljøministeriets koncernmål, samt de vigtigste aktiviteter for andre myndigheder.\nMålet indgår bl.a. i følgende områder\nIndsatsområde 2.1 og 2.2\n3D-seismisk kortlægning af Gorm-Dagmar regionen\nKvartærgeologisk kortlægning – Geologisk kort i 1:50 000\nKoncept for overvågning af effekter af klimaændringer\n[Top] Organiseringen af det faglige arbejde\nDet faglige arbejde er i indeværende resultatkontraktperiode (2004–2007) tilrettelagt i 5 programområder:\nProgramområde 5: Natur og miljø\nProgramområderne er valgt således, at det faglige interne projektsamarbejde på tværs af GEUS' afdelingsstruktur søges fremmet mest muligt. Den økonomiske ressourcestyring på GEUS tilrettelægges med henblik på at fremme tværgående og multidisciplinært samarbejde. Desuden tilstræbes det af ressourcemæssige grunde, at nyttiggøre de geovidenskabelige specialister og det kostbare videnskabelige udstyr dér, hvor der er behov for det. Arbejdet på hvert programområde ledes af et medlem af direktionen.\nAf hensyn til de gældende aftaler på Grønlandsområdet er GEUS' planlagte ressourceforbrug på de Grønlands relaterede opgaver samlet i bilag 1.\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 1\n6,2 / 14%\nHeraf manglende indtjening pr. 01.12.03 (mio. kr.)\n[Top] Generelt om Programområde 1\nDatabanker på miljø-, natur-, energi- og råstofområderne\nAktiviteterne på databankområdet skal bidrage til, at GEUS' datasamlinger opfylder relevans- og kvalitetskrav, så de kan anvendes af potentielle interessenter, herunder i særlig grad af sektormyndigheder i Miljøministeriet, Økonomi- og Erhvervsministeriet, Grønlands Hjemmestyre samt amter og kommuner. Derfor er det vigtigt at forbedre kendskabet til GEUS' databanker, at synliggøre relevansen af data, at skabe tillid til datakvaliteten, samt at gøre adgangen til data brugervenlig. Udvikling af nye databaser skal metodisk ske koordineret og standardiseret. Desuden skal driften af de eksisterende systemer rationaliseres.\nDer vil blive sat øget fokus på prioriteringen af, hvilke data og prøver der er opbevaringsværdige, og hvilke der skal etableres IT-systemer for. Datamateriale, som er lavt rangeret, skal løbende kasseres eller reduceres til repræsentative samlinger.\nGEUS skal gennemføre en målrettet og lettilgængelig formidling af et bredt spektrum af geologisk viden. GEUS' formidling skal kendes på kvalitet, relevans, aktualitet og åbenhed. Den geofaglige viden, der genereres i GEUS, vil blive publiceret nationalt og internationalt i de tidsskrifter, hvor der – afhængigt af målgruppe – opnås størst samfundsmæssig effekt. Dette mål omfatter både de videnskabelige afhandlinger og faglige rapporter, artikler og notater, og den mere populærvidenskabelige og generelle formidling. GEUS' udgivelser af geologiske og tematiske kort vil fortsat være højt prioriteret med henblik på anvendelse i erhvervsrelaterede aktiviteter og som værktøj i administration og planlægning. Resultaterne af GEUS' aktiviteter vil i vidt omfang blive gjort tilgængelige på Internettet.\nIT skal benyttes overalt i GEUS, hvor dette kan bidrage til øget effektivitet og kvalitet i opgaveløsningen. Det gælder både faglige og administrative opgaver, herunder digital forvaltning og kommunikation med eksterne samarbejdsparter. De geologisk-faglige systemer og databaser, der er nødvendige for GEUS' geofaglige opgaver, er både indholdsmæssigt og i varierende grad systemteknisk forankret i de geologiske afdelinger. Deres drift og udbygning foretages i samarbejde mellem de lokale IT-folk og GEUS' centrale IT-afd. Denne sidste skal tillige sikre driften af de administrative IT-systemer, herunder de systemer der er omfattet af ministeriets fælles IT-strategi, og sørge for at disse og de geologisk-faglige systemer fungerer sammen. GEUS' IT-afdeling vil i stigende omfang orientere sig mod en IT-udvikling, der styrker det faglige samarbejde i Geocenter København. Der forventes i de kommende år at komme et stigende krav fra eksterne parter om garanti for adgang til data m.m. over nettet også uden for GEUS' åbningstid; dette forhold skal GEUS kunne leve op til både teknisk og organisatorisk.\nForhold og forudsætninger af betydning for aktiviteterne i 2004\nMiljøministeriets forhandlinger med Amtsrådsforeningen om fælles deltagelse i projektet "Amternes MiljøPortal" resulterede ikke i et fælles projekt. Det er imidlertid aftalt, at Jupiter-databasen bliver grundvandsdatabase for denne portal. Derfor skal GEUS i løbet af 2004 udvide Jupiter-databasen og programmere en række web-services, som dels vil gøre det muligt for MiljøPortalen af trække på Jupiter og dels vil gøre det muligt at indlæse data i databasen\nArbejdet med at lave en digital forvaltning er sat i gang og fortsættes i 2004, hvor der særligt vil blive arbejdet med boringsoplysninger og data fra overvågningsprogrammerne. Denne indsats vil lette mange af de eksisterende arbejdsgange.\nEn ny Windows-baseret version af Samba databasen (databasesystemet for energirelaterede data) blev færdigudviklet i 2003. Det forventes, at der i den første driftsperiode vil skulle foretages tilretninger og optimeringer af databasesystemet. Derudover skal Samba udvides med en række nye faciliteter.\nArbejdet med at udvikle og implementere en database til brug for kontinentalsokkel-undersøgelserne, som blev indledt i 2003, skal fortsættes i 2004 med særlig vægt på at skabe tekniske muligheder for at kunne koordinere oplysninger fra de øvrige databaser for geofysiske data (Samba og Gerda).\n[Top] Delprogramområdet – Databanker på miljø-, natur, energi- og råstofområdet\nGenerelt om delområdets aktiviteter\nDatabankfunktionerne på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet omfatter løbende dataregistrering og behandling af data indberettet til GEUS på grundlag af lovbestemt indberetningspligt eller data indsamlet i forbindelse med institutionens egne undersøgelser. Inden for det danske område er GEUS fagdatacenter for olie- og gasdata vedr. undergrunden, for borings- og grundvandsdata, for jord- og forvitringsprofildata og for råstofgeologi. Desuden er GEUS det Nationale Referencecenter for grundvand, jord og kystzonen i relation til det Europæiske Miljøagentur. For Grønlands vedkommende modtager GEUS både mineral- og olierelaterede data, idet dog borekerner fra mineralefterforskning opbevares af Råstofdirektoratet i et borekernearkiv i Kangerlussuaq.\nStrategiske aktiviteter GEUS anser det for vigtigt, at de geologiske data, som institutionen producerer, kan udnyttes af befolkningen og andre interessenter. Dette forudsætter, at de geofaglige data er let tilgængelige. Derfor skal de væsentligste af GEUS' data lægges ud på Internettet.\nStrategisk indsatsområde nr. 1.1 – GEUS' data og kort på Internettet\nAt gøre de væsentligste af GEUS' data tilgængelige for offentligheden via Internettet for at opnå en bedre samfundsmæssig udnyttelse af de geologiske data, samt for at opfylde kravene om åbenhed, formuleret i blandt andet Århuskonventionen og i regeringens intentioner vedrørende digital forvaltning.\nInstitutionsmål 1: GEUS' data på Internettet og MiljøPortalen\nI 2004 vil der blive etableret web-sider til visning af miljørelaterede data. Arbejdet vil blive koordineret med Amternes MiljøPortal.\nPlanlagt ressourceindsats på de strategiske indsatsområder nr. 1.1\n0,05 / 2%\nGerda databasen for landgeofysiske data (vand- og råstofområdet) vil blive videreudviklet specielt m.h.t. til at kunne rumme data fra undersøgelsesmetoderne seismik, georadar og helikopterbåren TEM (Transient Elektromagnetisk Metode).\nUdviklingsarbejdet med at etablere en database for geologiske modeller for vandområdet vil blive igangsat.\nUdviklingsarbejdet med at etablere en fælles database for GEUS' prøvedata vil blive igangsat.\nDet i 2003 udviklede system til registrering af metadata (data om GEUS' data), vil blive lagt på Internettet.\n[Top] Delprogramområde – Formidling\nDelprogramområdet skal sikre, at GEUS opfylder sine formidlingsforpligtelser over for offentligheden om geologiske forhold i Danmark og Grønland gennem udgivelse af trykte og elektroniske medier. Som den nationale geologiske undersøgelse er GEUS ansvarlig for formidlingen af kvalitetssikrede, relevante geovidenskabelige data og oplysninger til offentligheden.\nStrategiske aktiviteter Den populærvidenskabelige formidling fra Geocentret skal bidrage til at forbedre befolkningens viden om, at geovidenskaberne spiller en betydelig rolle for et samfunds udvikling. Desuden skal indsatsen bidrage til at forbedre befolkningens kendskab til GEUS og Geocentrets virksomhed.\nStrategisk indsatsområde nr. 1.2 – Populærvidenskabelig formidling fra Geocentret\nUdgivelse af et fælles populærvidenskabeligt Geocenter-blad: Geologi og Geografi – Nyt fra Geocenter København.\nUdgivelse af folder om arktiske feltaktiviteter fra Geocenter København medio 2004.\nPlanlagt ressourceindsats på det strategiske indsatsområde nr. 1.2\nTeknisk og grafisk arbejde i forbindelse med udarbejdelsen af GEUS´ institutionsrapporter og Catalogue of Greenland Publications and Data.\nTeknisk og grafisk arbejde ved udarbejdelsen af 1) Nyhedsbrevene GHEXIS, MINEX og Vand & Data; 2) To numre i GEUS' bulletinserie: Geological Survey of Denmark and Greenland Bulletin.\nDaglig drift af GEUS' hjemmeside (www.geus.dk).\nUdgivelse i 2004 af populærvidenskabelig bog om Grønlands geologi med støtte fra Råstofdirektoratet, Grønlands Hjemmestyre.\nDeltagelse i og koordinering af Geologiens Dag i samarbejde med Skov- og Naturstyrelsen.\nUdgivelse i 2004 af populærvidenskabelig bog om Ilulissat Isfjord.\n[Top] Delprogramområde – Informationsteknologi\nAktiviteterne tilrettelægges med udgangspunkt i GEUS' geofaglige opgaver og økonomi og inden for rammerne af statens overordnede IT-politikker og Miljøministeriets fælles IT-strategi, således at de teknologiske løsninger bedst muligt afbalancerer hensyn til stabilitet, robusthed, funktionalitet, sikkerhed og omkostningsniveau. Aktiviteterne omfatter drift, vedligeholdelse, kapacitetsstyring og løbende teknologisk fornyelse af GEUS' centrale IT-installation og IT-netværk, anskaffelse, installation og administration af arbejdspladsudstyr (herunder hjemme- og mobile arbejdspladser), med hensyn til standardprocedurer og -programmer og endelige justeringer, som sikrer at de generelle IT-systemer og -løsninger fungerer optimalt sammen med de specielle geologisk-faglige. Arbejdet orienteres mod etablering og drift af IT-løsninger, der kan styrke Geocentersamarbejdet generelt.\nServer-konsolideringen videreføres med henblik på yderligere forenkling, stabilisering og billiggørelse af driften.\nGEUS' Storage Area Network (SAN), der blev skiftet ud med helt ny teknologi ultimo 2003, skal løbende udvides.\nLaboratorie-pc'erne kobles til nettet.\nLøbende udskiftning af de ældste pc'er.\nDer etableres et elektronisk arkiv til vigtige – men sjældent anvendte – digitale data.\nDe igangværende sikkerheds- og dokumentationsprojekter afsluttes med udgivelse af ny IT-håndbog på Intranettet.\nOpdatering/udskiftning af Miljøministeriets standard kontor-programpakke gennemføres.\nDriften af ScanJour inklusive server overføres til CfI.\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 2\n17,6 / 36%\n[Top] Generelt om Programområde 2\nFor at sikre, at dansk drikkevandsforsyning fortsat kan baseres på rent grundvand, bliver der i disse år udført et betydeligt arbejde med at klassificere områder med særlige drikkevandsinteresser i forhold til deres sårbarhed over for forureninger – også omtalt som zonering. Zoneringen er grundlaget for, at der kan laves indsatsplaner for de enkelte områder. Implementeringerne af Vandrammedirektivet, senere Grundvandsdirektivet samt Habitatdirektivet, indebærer at de nye Vandområdemyndigheder skal varetage den integrerede forvaltning af hele vandkredsløbet, herunder også samspillet mellem grundvandsforekomster, overfladevand og vådområder. Til brug for denne forvaltning er der behov for, at GEUS – i samarbejde med amter og vandforsyninger – udvikler operationelle geologiske-hydrogeologiske modeller for vandområdedistrikterne eller dele af disse. Der er desuden behov for at udvikle metoder til at kvalitetssikre og bestemme usikkerheder for modellerne, samt behov for at udvikle bedre metoder til at kalibrere de dynamiske, integrerede overfladevands-grundvandsmodeller.\nDe kvartære aflejringer udgør væsentlige grundvandsmagasiner og er også typisk dæklag for disse magasiner. Af hensyn til grundvandsdannelsen og -kvaliteten i grundvandsmagasinerne er det væsentligt, at opbygge yderligere viden om den komplekse strømning og stoftransport, der finder sted i dæklag af moræneler, morænesand og smeltevandsler.\nNye undersøgelser tyder på, at de dybtliggende grundvandsmagasiner udgør en betydelig drikkevandsressource i Danmark. Disse grundvandsmagasiner udnyttes endnu kun i meget begrænset omfang. Som led i bestræbelserne på at sikre rent drikkevand, er der derfor behov for at identificere og detailkortlægge de dybtliggende grundvandsmagasiner samt at fastlægge grundvandskvaliteten i disse. GEUS vil i samarbejde med universiteterne, amterne og vandforsyningerne indsamle data og gennemføre kortlægninger med anvendelse af tværdisciplinære efterforskningsmetoder. Kortlægningen vil delvist blive udført som aktiviteter under nationale og internationale forsknings- og udredningsprojekter.\nFor løbende at kunne vurdere kvaliteten af grundvandsressourcerne er der behov for mere viden, om hvilke påvirkninger og aktiviteter, der er årsag til grundvandsforureningen, og de langsigtede virkninger heraf. Dette forudsætter blandt andet forskning i fremmedstoffers nedbrydning og i metoder til kvantificering af nitrat- og fosfatomsætningen. Der skal etableres bedre integrerede hydrogeologiske og geokemiske modeller og også tilvejebringes mere viden om grundvandets naturlige kemiske udvikling. På baggrund af sådan viden skal der udvikles forbedrede massebalancer for fremmedstoffernes skæbne i miljøet.\nDen samlede viden om jordlagenes egenskaber og omsætningen af pesticider skal, over en årrække, udmøntes i zoneringskoncepter, der kan anvendes til beskyttelse af særligt pesiticidfølsomme arealer (KUPA). Derudover udgør Varslingssystemet for pesticider et væsentligt værktøj i forbindelse med myndighedernes vurdering af, i hvilket omfang pesticider udvaskes. Varslingssystemet kan videreudvikles til at omfatte andre anvendelser af pesticider samt andre stofgrupper og eksempelvis også anvendes i forbindelse med procedurer for EU-godkendelse af aktivstoffer.\nDer er behov for yderligere forskning til udvikling af biologiske sensorer, som kan vise biotilgængeligheden af grundvandsrelevante fremmedstoffer, så myndighederne kan fastlægge grænseværdier og administrationspraksis, herunder prioritering af oprydning af forurenede grunde. Det forventes desuden, at GEUS i relation til det formentligt kommende EU-Jordrammedirektiv, skal kunne levere data om baggrundsværdier og stoffers mobilitet i forhold til miljøet. De planlagte aktiviteter kan kun gennemføres, såfremt den fornødne eksterne delfinansiering kan tilvejebringes.\nI 2004 vil der være særligt fokus på den igangværende regionale zoneringsindsats, implementeringen af Vandrammedirektivet, Grundvandsdirektivet og Habitatsdirektivet samt Pesticidplan 2004-2009 og Vandmiljøplan 3. I forbindelse med Vandrammedirektivet skal Vandområdemyndighederne i 2004 gennemføre en basis-karakterisering af vandressourcerne for at afgøre, om vandforekomsternes tilstand i forhold til de opstillede miljømål. Der vil i forbindelse med disse arbejder blive tilvejebragt ny viden og nye modeller for de danske grundvandsressoucer, der søges indbygget i den nationale videnspulje. I forhold til Grundvandsdirektivet skal der arbejdes med opstilling af miljømål for grundvandet, herunder referencetilstand og tærskelværdier. Der arbejdes på en række bekendtgørelser og vejledninger, der opstiller rammerne for dette arbejde.\nTemaerne for de kommende EU-forskningsprogrammer for vandressourcer vil særligt blive orienteret mod implementering af EU direktiverne på området, og vil dermed kunne bidrage til videngrundlaget.\nDet samlede aktivitetsniveau på programområdet vil være afhængigt af, i hvilket omfang der kan skaffes eksterne midler til delfinansiering af aktiviteterne.\n[Top] Delprogramområde – Grundvandsressourcer og hydrologi\nAktiviteterne skal sikre, at GEUS kan bidrage med videnbaseret rådgivning af de centrale myndigheder, amter, vandområdedistrikter, fælleskommunale miljøcentre samt vandforsyninger i grundvandsspørgsmål, herunder anvendelse af grundvandsmodeller som værktøj i vandforvaltningen.\nAktiviteterne skal rettes mod at relevante grundvandsmagasiner kan karakteriseres, og at udviklingen i grundvandets kvalitet og kvantitet – som led i vandmiljøplanens overvågningsprogram og overvågningsforpligtelserne i Vandramme- og Grundvandsdirektivet – kan overvåges. Overvågningen skal dels følge den generelle udvikling i grundvandsressourcens tilstand og dels vurdere, hvorvidt de nationale beskyttende tiltag, har de tilsigtede virkninger.\nStrategisk indsatsområde 2.1 – Geologisk og hydrologisk modellering i Vandressourcefor-valtning I hydrologisk modelleringsarbejde er det et stort problem at skaffe tilstrækkelige data og viden om et områdes geologiske- og hydrologiske karakteristika. Derfor er der behov for at videreudvikle metoder til at udnytte al eksisterende geologisk viden – også geologisk viden om usikkerhed – direkte i hydrologiske modeller. Der er behov for viden om vandstrømningerne og stofomsætningerne i de å-nære områder og i vådområder for at kunne vurdere samspillet mellem overfladevand og grundvand. Desuden skal grundvandressourcernes kvantitative- og kvalitative udvikling vurderes i forhold til den klimatiske udvikling.\nStrategisk indsatsområde nr. 2.1 – Geologisk og hydrologisk modellering i Vandres-sourceforvaltning\nAt tilvejebringe det forskningsmæssige fundament vedrørende integration af geologisk viden og hydrologisk modellering som grundlag for rådgivning af centrale og decentrale myndigheder og vandforsyninger.\nOpstilling af geologiske-hydrogelogiske modeller på Vandområdeskala og identifikation af brugbare modeller. Udføres som samarbejdsprojekter med forskningsinstitutioner, regionale myndigheder og vandforsyninger.\nOpgørelse af forskningsbehov i forbindelse med Vandrammedirektivet.\nOpgørelse af forskningsbehov i forbindelse med Grundvandsdirektivet.\nBidrage til den danske implementering af Vandrammedirektivet, Habitatdirektivet og Grundvandsdirektivet.\nKoordinering af EU-forskningsprogrammet HarmoniRiB, herunder bidrage til udvikling af metodikker til usikkerhedsanalyser samt indsamle data fra Odense Å's opland, som også er et EU/VRD Pilot River Basin.\nUdvikle terminologi og metodik til kvalitetssikring af modelleringsprocessen generelt, det vil sige for integreret modellering af overfladevand, grundvand, økologi og økonomi, samt udarbejde detaljerede retningsliner for grundvandsmodellering.\nForestå ledelse af Work Package: Integrated use of Modelling and Monitoring med fokus på datatilgængelighed under EU-forskningsprojektet HarmoniCA.\nRapportering af GEUS' bidrag til EU-forskningsprojektet MERIT vedrørende involvering af interessenter og borgere i vandressourceforvaltningen.\nPlanlagt ressourceindsats på det strategiske indsatsområde nr. 2.1\n2,6 / 57%\nTværgående strategisk indsatsområde nr. 2.2 – Hydrologiske modeller af dybtliggende grundvandsmagasiner baseret på integrerede metoder\nAktiviteterne for de dybtliggende grundvandsmagasiner omfatter 3 emner: (1) Begravede dalsystemer, der indeholder kvartære aflejringer ned til mere end 150 meters dybde, kan indeholde flere grundvandsmagasiner. Der er behov for at udvikle metoder til at lave bedre modeller af disse grundvandsmagasiner. (2) De neogene sandformationer i Jylland skal undersøges bedre ved anvendelse af højopløselig refleksions-seismik i kombination med log-stratigrafi for at få bedre viden om reservoirernes størrelse og variationer. (3) Undersøgelserne af kalken som grundvandsmagasin fortsættes med særligt henblik på at forstå sprækkesystemernes betydning for grundvandets strømningsforhold samt fastlæggelse af saltvandsgrænsen i Selandien og Danien lagene.\nUdarbejdelse af projektoplæg til saltvandsundersøgelse i Selandien-kalk i Midt- og Vestsjælland.\nUdarbejdelse af projektoplæg vedrørende kalkmagasiner i Jylland.\nINTERREG projekt sammen med regionale myndigheder i Jylland og Nordtyskland vedrørende dybe dale.\nLog-opgaver for vandforsyninger og regionale myndigheder.\nUdarbejdelse af projektoplæg for regionale myndigheder vedrørende opstilling af hydrogeologiske modeller for de miocæne magasiner i Jylland.\nIndledende aktivitet i Århus Amt.\nDetailstudier af "Billund-deltaet" i Central- og Vestjylland.\nDetailstudier af "Bastrup-sandet" i Central- og Vestjylland.\nIndledende faciesstudier i Central- og Vestjylland.\nEnkelte stratigrafiske boringer.\nPlanlagt ressourceindsats på det strategiske indsatsområder nr. 2.2\n0,6 / 66%\nVidereførelse af projekt om samspillet mellem grundvand, overfladevand og vådområder.\nKoordinering med den regionale zoneringsindsats, herunder deltagelse i amternes ERFA-grupper.\n[Top] Delprogramområde – Grundvandsforurening og -beskyttelse\nAktiviteterne målrettes mod forskning og rådgivning om grundvandets strømnings- og kvalitetsforhold, idet der særligt lægges vægt på at etablere bedre forståelse af samspillet mellem nedsivning, afstrømning, areal-anvendelse samt jordlagenes egenskaber og heterogenitetsforhold. Forskningen vil derfor omfatte undersøgelser af strukturelle, hydrauliske, geokemiske og mikrobiologiske forhold for at kunne analysere de mest betydende processer. Der vil blive lagt særlig vægt på at undersøge tilstedeværelse af pesticider, deres transport, omsætning og spredning. Desuden skal der skabes værktøjer til udlægning af særlige beskyttelseszoner for grundvandet. Derfor er der brug for at udvikle metoder til at fastlægge parametre til brug for modellering og risikovurdering af grundvandsforurening.\nStrategisk indsatsområde nr. 2.3 – Naturlige og miljøfremmede stoffers udvaskning til og omsætning i grundvandet Aktiviteterne skal videreudvikle og styrke den tværfaglige forskning vedrørende transport og omsætning af miljøfremmede stoffer i det hydrologiske kredsløb. Udviklingen sker med henblik på at gøre de hydrogeologiske/geokemiske modeller til operationelle værktøjer for myndighedernes zoneringsarbejde. Aktiviteterne skal også bidrage til bedre viden om stoffernes skæbne i punktkilder – især områder med særlige drikkevandsinteresser, og deres mobiliseringsevne under forskellige geokemiske/mikrobiologiske betingelser.\nStrategisk indsatsområde nr. 2.3 – Naturlige og miljøfremmede stoffers udvaskning til og omsætning i grundvandet\nAt forbedre forståelsen af transport, mobilisering og omsætning af miljøfremmede stoffer i det hydrologiske kredsløb, herunder udviklingen af hydrogeologiske/geo-kemiske modeller af relevans for myndigheders zoneringsarbejde og for stoffers skæbne i punktkilder.\nInstitutionsmål 3: Status for udvaskning af pesticider - Varslingssystemet\nKoncernmål 2: Sammenfattende vandmiljøindsats i 2004\nZoneringsprojektet for lerjorde vil blive fortsat inden for den i pesticidplanen givne økonomiske ramme.\nResultaterne fra Zoneringsprojektet for sandjorde vil blive operationaliseret. Dette vil blandt andet ske som en målrettet indsats over for amter og vandforsyninger i samarbejde med Danmarks Jordbrugs Forskning.\nVarslingssystemet for udvaskning af pesticider videreføres, og der vil blive udarbejdet et forsøgsprogram i lyset af varslingssystemets mangeårige perspektiv.\nOvervågning af grundvandets kvalitet og udvikling samt årlig rapportering gennem NOVA og NOVANA.\nStudier af nedbrydning af BAM og dichlobenil, specielt med fokus på mulig ned-brydning i grundvandsmagasiner.\nMarkedsføring af patent for BAM analyser.\nUndersøgelser vedrørende mikrobiologisk omsætning af pesticider.\nBiotilgængelighed af miljøfremmede stoffer i jord (indlejringsprojektet for BioPro).\nDeltagelse i udvalgsarbejder i EU-kommissions regi og i arbejdsgrupper under EuroGeoSurveys, bl.a. med henblik på udarbejdelse af et Jordrammedirektiv.\nIndsats i forbindelse med udredningen af forureningsproblemerne i de små private vandforsyninger med særlig vægt på punktkilders betydning.\nProjekt til belysning af udvaskningen af glyphosat i forbindelse med dyrkning af juletræer og pyntegrønt.\nVidereudvikling af immunkemiske analyser til også at omfatte andre stofgrupper end BAM og triaziner, samt at gøre metoderne mere effektive og følsomme.\nGeokemiske forhold vedrørende skovrejsning som grundvandsbeskyttelse.\nNitratmodellering på oplandsskala.\nPlanlagt ressourceindsats (inkl. Varslingssystemet)\n5,8 / 45%\nFortsat rådgivning af Miljøstyrelsen i spørgsmål vedrørende transport og omsætning af pesticider.\nEtablering af en tværfaglig "task-force", der kan indgå i tilbudsgivning til amterne vedrørende udpegning af områder med særlige drikkevandsinteresser.\nForankring og udbygning af tværfaglig gruppe vedrørende prøveudtagningsstrategi og multivariant dataanalyse.\nOverførsel af viden fra pesticidområdet til området medicinrester og hormonlignende stoffer.\nLøbende rådgivningsopgaver for amter, vandforsyninger og rådgivere vedrørende næringsstoffernes skæbne i miljøet.\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 3\n35,1 / 57%\n[Top] Generelt om Programområde 3\nHovedparten af Danmarks olie- og gasressourcer findes i kalkfelter beliggende i den danske Centralgrav i Nordsøen, hvoraf størstedelen forekommer inden for Dansk Undergrunds Consortiums 1962-licens. For at kunne sikre at disse oliefelter kan producere i mange år fremover, og at der kan lokaliseres nye forekomster, skal de danske myndigheder prioritere, at deres forskningsbaserede videnberedskab opretholdes, og at det på visse felter udbygges. Der skal gøres en speciel indsats for at få en bedre forståelse og kortlægning af udbredelsen af olie i Nordsøkalken, herunder også en forståelse af kalkens petroleumssystem.\nKulbrinteressourcer i Grønland\nI det nordatlantiske område er der et fagligt overlap mellem de geologiske emner, der er i fokus både i forbindelse med de tidlige faser af olieefterforskning ud for Grønland og i forbindelse med spørgsmålet om eventuel sokkeludvidelse som følge af Danmarks ratifikation af FN's Havretskonvention – også omtalt som sokkelundersøgelserne eller §76-undersøgelserne. Aktiviteterne på delområdet, som er tæt koblet til Hjemmestyrets "Strategi for den fremtidige kulbrinteefterforskning", skal bidrage til at tiltrække investeringer i efterforskning fra den internationale olieindustri. Det er af stor vigtighed for den videre efterforskning, at der sideløbende etableres en geologisk og tektonisk forståelse af det nordatlantiske område.\nDer er specielt behov for fokus på vurderingen af efterforskningsmulighederne i de land- og havområder i Grønland, som ud fra tilgængelige data, de miljømæssige forhold og teknologiske muligheder kan give grundlag for kommercielle efterforskningsaktiviteter i den næste tiårsperiode. Vigtige områder i disse undersøgelser er Vestgrønland mellem 63° og 68°N og Disko–Nuussuaq området. Opstilling af modeller for regional udbredelse af oliekildebjergarter er centrale for den videre efterforskning.\nTil brug for kravsfremsættelsen i tilknytning til Havretskonventionens §76 skal der etableres geologiske modeller for områder, hvorom der kun er en meget begrænset geologisk viden. Det er derfor nødvendigt at indsamle omfattende seismiske data og anden geofysik samt at udføre geologisk prøvetagning i dybtvandsområder. Det forventes, at resultaterne af dette arbejde og det arbejde, andre nationer udfører i området, kan føre til justerede eller helt nye modeller for skorpeopbygning og tektonisk udvikling for dele af Nordatlanten og det Arktiske Ocean. Forståelse af f.eks. samspillet mellem vulkanisme og sedimentation og studier af større strukturelementer kan blive meget væsentlige for argumentationen for eventuelle sokkeludvidelser.\nForhold og forudsætninger af særlig betydning for aktiviteterne i 2004\nDer forventes gennemført en 6. udbudsrunde i Danmark i 2004.\nDer vil blive gennemført en udbudsrunde i Grønland.\nSokkelundersøgelser. De planlagte aktiviteter forudsætter uændrede bevillingsmæssige forhold.\nDer vil være øget fokus på eventuelle muligheder for at deltage i kommercielle aktiviteter, fortrinsvis i områder i Nordsøen, hvor kalken er et potentielt efterforskningsområde.\n[Top] Delprogramområde – Energiråstoffer i Danmark\nAktiviteter skal fastholde og udbygge forskning og rådgivning af relevans for efterforskning og indvinding af olie og naturgas på dansk område. Der vil blive lagt særlig vægt på at få identificeret in-place ressourcer i "subtile" fælder i nærheden af de felter, der allerede er i produktion. Desuden vil der blive lagt vægt på at kunne yde rådgivning og data i forbindelse med efterforskning af olie og naturgas på dansk område, herunder særligt i forbindelse med en kommende udbudsrunde, som forventes i 2004.\nStrategisk indsatsområde 3.1 – Kulbrinteressourcerne i kalken i Nordsøen Aktiviteterne skal – som led i det rådgivningsmæssige myndighedsberedskab – bidrage til at bestemme størrelsen og udbredelsen af kulbrinteressourcerne i kalken i Nordsøen. Aktiviteterne skal som helhed forbedre kendskabet til kalkens petroleumssystem, herunder bedre forståelse af kulbrintefordelingen, fluiddynamikken og fældemekanismerne. Der skal opbygges geologiske reservoirmodeller for udvalgte felter og etableres en bedre viden om en række tekniske parametre for disse.\nStrategisk indsatsområde nr. 3.1 – Kulbrinteressourcerne i kalken i Nordsøen\nInstitutionsmål 5: 3D-sesmisk kortlægning af Gorm-Dagmar regionen.\n3-D seismisk kortlægning og modellering af Gorm-Dagmar regionen.\n0,3 / 4%\nRådgivning vedrørende feltafgrænsning og arealtilbagelevering af licenser i Nordsøen.\nRådgivning i tilknytning til 6. udbudsrunde, som forventes gennemført i 2004.\nRådgivning i forbindelse med feltudbygningsplaner og "åben dør"-ansøgninger.\nMålrettet markedsføring med fokus på kommercielle aktiviteter i hele Nordsøområdet.\n[Top] Delprogramområde – Energiråstoffer i Grønland\nDet overordnede mål for aktiviteterne er at tilvejebringe det nødvendige geovidenskabelige grundlag for at kunne foretage vurderinger af olie- gaspotentialet i udvalgte land- og havområder i Grønland og herigennem bidrage til, at der på langt sigt kan etableres en produktion af kulbrinter. Som led heri skal aktiviteterne – gennem ny viden om områderne – også bidrage til at fastholde og styrke olieselskabernes efterforskningsinteresse.\nStrategisk indsatsområde 3.2 – Kulbrinteressourcerne i Vestgrønland Arbejdet med olie i Vestgrønland er tæt koblet med Grønlands Hjemmestyres kulbrintestrategi. Som led heri er der behov for regional kortlægning af kildebjergarternes udbredelse og opstilling af regionale modeller herfor. Der vil være fokus på indsamling og tolkning af seismiske og andre geofysiske data, herunder højopløselige geofysiske data, off-shore Vestgrønland samt på en efterfølgende havbundsprøveindsamling. Der vil blive lagt stor vægt på direkte markedsføring over for olieindustrien.\nStrategisk indsatsområde nr.3.2 – Kulbrinteressourcerne i Vestgrønland\nAt tiltrække investeringer fra den internationale industri til olieefterforskning i det centrale Vestgrønland, primært ved at opstille og markedsføre fagligt velunderbyggede efterforskningsmodeller. Arbejdet med olie i Vestgrønland er tæt koblet med "Kulbrintestrategi 2003 for Grønland", som er tiltrådt af det grønlandske Hjemmestyre og den danske regering i juni 2003.\nBidrag til markedsføring og efterfølgende vurdering af ansøgninger i forbindelse med en udbudsrunde i 2004 i udvalgte områder i Vestgrønland.\nSeismisk tolkning af rundeområderne.\nFortsat arbejde med seismisk tolkning og andre geofysiske og geologiske metoder m.h.p. på udvikling af nye tektoniske modeller.\nFortsat arbejde med havbundsstudier, herunder tolkning af data og prøver fra 2003 og nyindsamling af geofysiske data og yderligere havbundsprøver.\nBegyndende indsats i samarbejde med USGS om Arctic Petroleum Assessment.\n4,0 / 57%\n[Top] Andre strategiske og prioriterede aktiviteter\nSom et resultat af Danmarks kommende ratifikation af FN's Havretskonvention vil det allerede igangsatte "Sokkelprojekt" i 2004 og de følgende år få stor betydning for energiområdets ar-bejdsindsats.\nGEUS' hidtidige indsats inden for emnet "Alternativ brug af undergrunden" (forrige resultatkontrakt) vil fortsat udgøre en væsentlig del af aktiviteterne, hovedsagelig rettet mod geotermi og CO2-deponering / Enhanced Oil Recovery (EOR).\nI medfør af Havretskonventionens §76 kan der gøres krav gældende ud over 200 sømil, såfremt særlige betingelser er opfyldt, herunder hvorvidt der er en naturlig forlængelse af landmasserne ud under havbunden, og at de sedimentære lag har en given mægtighed. De strategiske aktiviteter skal undersøge, hvorvidt fem områder – som ligger henholdsvis nord og sydvest for Færøerne, syd og nordøst for Grønland samt i det Arktiske Ocean nord for Grønland – opfylder disse betingelser. Der skal opstilles geologiske modeller for de fem områder, som ikke i forvejen er særligt godt undersøgt. Derfor skal der foretages omfattende geologiske prøvetagninger og geofysiske undersøgelser.\nStrategisk indsatsområde nr. 3.3 – Regional geologi vedrørende sokkelundersøgelsesområderne\nAt gennemføre de i forbindelse med Danmarks ratifikation af FN's Havretskonvention nødvendige undersøgelser i fem områder rundt om Færøerne og Grønland, hvor der potentielt kan gøres krav gældende ud over 200 sømil.\nTolkning af data fra områder nord for Færøerne.\nTolkning af data indsamlet i havet ud for hhv. Sydgrønland og Nordøstgrønland.\nEtablering af seismiske stationer i Nordgrønland til undersøgelse af skorpestrukturen.\nDataindsamling ved Færøerne.\n8,5 / 127%\nUdnyttelse af geotermisk energi indgår i regeringens energiplan, Energi 21. I Danmarks undergrund findes store mængder geotermisk energi, som kan være et alternativ i varmeforsyningen. Geotermisk energi vil kunne udnyttes i nærheden af byer, hvorunder der findes egnede sandstensreservoirer. Der er i forbindelse hermed behov for opstilling af regionale og lokale reservoirmodeller med henblik på efterforskning og produktion af geotermi.\nDen internationale Kyotoaftale har øget interessen for at opbygge forskningsbaseret viden om mulighederne for deponering af CO2 i forskellige reservoirtyper, herunder at undersøge hvorvidt der findes reservoirmuligheder med de fornødne kvaliteter. Anlæg til deponering af CO2 – og anlæg til indvinding af geotermisk energi – kræver begge store investeringer til afklaring af de påtænkte lokaliteters geologiske og tekniske egnethed. Det er derfor væsentligt at fastlægge de bestemmende parametre, som kan minimere de geologiske risici i projekternes tidlige faser. I forbindelse med CO2-akviferlagring skal der dels lokaliseres egnede lagringsmuligheder tæt på kilden, og der skal etableres sikkerhed for, at de forseglende lag er tætte, samt at de kemiske og trykmæssige forhold giver en stabil langtidsdeponering. Der er et betydeligt forskningsbehov vedrørende risikovurdering, langtidsforudsigelser, geokemiske forhold, lækagevurderinger og monitering af lagring. Der forventes igangsat laboratorieforsøg med CO2-flooding af kalkprøver med henblik på at vurdere effekten af CO2-injektion som EOR-metode.\nDe planlagte aktiviteter forudsætter, at den fornødne eksterne finansiering kan tilvejebringes.\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 4\n12,6 / 35%\n[Top] Generelt om Programområde 4\nDet er GEUS' opgave at sikre, at der er et videnberedskab om Grønlands geologi og landets mineralske råstoffer. Ved tilrettelæggelsen af aktiviteterne er dels industriens fokus taget i betragtning og dels Råstofdirektoratets behov for opbygning af viden. Som faglige fokusområder er i første række udpeget arkæiske og proterozoiske suprakrustalbælter og intrusive komplekser med særligt mineralpotentiale, herunder kimberlitter og karbonatitter. For alle grupper af forekomster skal der tilvejebringes en overordnet forståelse af de geologiske sammenhænge og bjergarternes dannelse og mineraliseringstyper, idet sådanne forhold er forudsætningen for, at mineindustrien kan tilrettelægge strategier for deres egen mineralefterforskning.\nPå basis af geologiske, geofysiske og geokemiske undersøgelser skal der udarbejdes mineraliseringsmodeller for særligt prospektive områder. Modellerne skal blandt andet bruges i markedsføringen af det grønlandske råstofpotentiale over for den internationale mineindustri. GEUS skal desuden sikre en videnopbygning til at kunne understøtte industriens kommercielle efterforskningsaktiviteter. Indsamling af nye og supplerende geodata vil blive prioriteret til de områder, hvor det vurderes, at der er størst mulighed for at finde økonomiske forekomster i den kommende ti-års periode. Det er derfor vigtigt, at GEUS kan opretholde en bred faglig indsats.\nFor de landbaserede, mineralske råstoffer videreføres etableringen af en national ressourceopgørelse i samarbejde med Skov- og Naturstyrelsen og amterne. Afhængig af ekstern finansiering gennemføres tematiske undersøgelser af udvalgte, specielle råstoffer. For de marine råstoffer vil der være særligt fokus på indsamling af viden om råstoffernes beliggenhed, mængde og kvalitet, med særligt sigte på at kunne udvikle metoder til bæredygtig indvinding af disse råstoffer. Der vil blive opretholdt et geologisk videnberedskab for marine anlægsopgaver. Desuden søges den anvendelsesorienterede lermineralforskning fastholdt. Der er ikke udarbejdet et strategisk indsatsområde for denne delstrategi, men aktiviteterne er knyttet op til det strategiske indsats-område 5.1.\nDette tværgående indsatsområde omfatter aktiviteter inden for flere programområder, men er administrativt forankret i Programområde 4, idet det i væsentligt omfang involverer områdets laboratorier og det geofaglige personales centrale kompetencer inden for mineralogi og kemi. Området er baseret på ny og løbende udvikling af metoder til fysisk og kemisk karakterisering af mineralkorn.\nArbejdet i Grønland sker i snævert samarbejde med Råstofdirektoratet, Grønlands Hjemmestyre, og i overensstemmelse med direktoratets nye mineralstrategi. Aktivitetsniveauet i Grønland er derfor afstemt i forhold hertil og er desuden betinget af direktoratets støtte til udvalgte projekter.\n[Top] Delprogramområde – Kortlægning og basisundersøgelser i Grønland\nAktiviteterne indgår som led i den grundlæggende geologiske udforskning af Grønlands meget varierede og sammensatte geologiske opbygning, at afgrænse og karakterisere mineraliseringsprovinser og på basis heraf at fremme efterforskning og udnyttelse af mineralske råstoffer i Grønland. Som faglige fokusområder er i første række udpeget arkæiske og proterozoiske suprakrustalbælter samt intrusive komplekser med særligt mineralpotentiale, herunder kimberlitter og karbonatitter. Aktiviteterne på delprogramområdet skal tilvejebringe en overordnet forståelse af de geologiske sammenhænge, bjergarternes dannelse og mineraliseringstyper. Ved tilrettelæggelse af aktiviteterne vil industriens fokus blive taget i betragtning samt Råstofdirektoratets behov for rådgivning og videnopbygning.\nDelprogramområdets strategiske aktiviteter udføres i tilknytning til de strategiske indsatsområder 4.1 og 4.2.\nTrykning af 1:100 000 kortene Kangatsiaq og Ussuit, begge Vestgrønland.\nKompilering af 1:100 000 kortet Kangersuneq, Vestgrønland.\nUdarbejdelse af kortbladsbeskrivelser til Ussuit og Kangatsiaq kortene.\nTrykning af 1:500 000 kortet Humboldt Gletscher, Nordvestgrønland.\nTrykning af kortbladsbeskrivelse til 1:500 000 kortet Dove Bugt, Nordøstgrønland.\nUdarbejdelse af kortbladsbeskrivelse til 1:500 000 kortene Thule, Humboldt Gletscher og Lambert Land (Nordøstgrønland).\nAlle 1:500 000 kort på WEB i rasterformat.\n[Top] Delprogramområde – Mineralske råstoffer i Grønland\nDelområdets aktiviteter vil afspejle industriens fokus på ædelmetaller og diamanter og skal sikre, at der er et tilstrækkeligt videnberedskab om Grønlands potentialer af disse råstoffer samt om basismetaller og specialmetaller, bloksten, industrimineraler og skærver. Metaller og diamanter er særligt knyttet til specifikke geologiske miljøer, som derfor vil indgå som særlige fokusområder. Blandt disse fokusområder indgår blandt andet: arkæiske og proterozoiske suprakrustalbælter, kimberlitter og karbonatitter samt intrusioner af Tertiær og Gardar alder. Undersøgelser i Vestgrønland vil i særlig grad blive prioriteret.\nResultaterne skal gøres tilgængelige for den internationale mineindustri. Desuden skal delprogramområdets aktiviteter bistå Råstofdirektoratet, Grønlands Hjemmestyre med faglig rådgivning, myndighedsbehandling og gennemførelse af målrettede projekter.\nStrategisk indsatsområde 4.1 – Suprakrustaler og deres ressourcer i Grønland\nUndersøgelserne af de prækambriske suprakrustalbjergarter i Vest- og Østgrønland har til formål at vurdere mulighederne for at finde mineraliseringer af ædel- og basismetaller. Undersøgelserne vil involvere geologisk kortlægning og ressourcegeologiske undersøgelser, indsamling og anvendelse af geofysiske og geokemiske data, samt organisering af eksisterende og nye data i relevante databaser.\nStrategisk indsatsområde nr. 4.1 – Suprakrustaler og deres ressourcer i Grønland\nGeologisk kortlægning af 1:100 000 kortet Kapisillit, Øst for Nuuk. Fortsættes i 2005 og 2006.\nStrukturgeologiske undersøgelser af guldmineraliseringer i Nuuk-regionen.\nUdredning vedr. metallogenetiske provinser i prækambriske bjergarter i Grønland.\nAktiviteten vil hovedsageligt være fokuseret på Nuuk området, hvor et antal forskellige undersøgelser, nogle af dem med feltarbejde i området, vil blive gennemført for at finde ud af, om der er en større guldprovins i dette område. Mange forskellige discipliner og data vil blive anvendt. De malmgeologiske aktiviteters omfang er afhængig af RD tilskud. Aktiviteten forventes at fortsætte i 2005.\n4,0 / 44%\nStrategisk indsatsområde 4.2 – Magmatiske miljøer og deres ressourcer i Grønland Aktiviteterne skal undersøge, hvorvidt der i udvalgte riftrelaterede magmatiske miljøer i Østgrønland og det centrale Vestgrønland findes forekomster af basismetaller, ædelmetaller, specialmetaller og diamanter. Undersøgelserne vil omfatte geologisk, ressourcegeologisk, geokemisk og/eller geofysisk kortlægning.\nStrategisk indsatsområde nr. 4.2 – Magmatiske miljøer og deres ressourcer i Grønland\nAt ajourføre og detaljere viden om udvalgte riftrelaterede magmatiske miljøer, som kan rumme forekomster af basismetaller, ædelmetaller, specialmetaller og diamanter, med fokus på tertiære intrusioner og lavaer i Østgrønland og centrale Vestgrønland; desuden er der fokus på forekomster af kimberlit, lamproit og karbonatit.\nPublikation af 1:20 000 profil gennem lavaer på Nugssuaq.\nUdarbejdelse af monografi vedr. Maligat og Vaigat Formationerne (tertiære lavaer i Disko–Nuussuaq området). Fortsættes i 2005.\nUdredning vedr. metallogenetiske provinser i magmatiske bjergarter i Grønland (afhængigt af RD finansiering).\nDet forventes med støtte fra Grønlands Hjemmestyre at færdiggøre en større undersøgelse af den Vestgrønlandske kimberlitprovins, omfattende prøvning for diamantindhold, dateringer m.m. Desuden vil et antal yderligere undersøgelser blive gennemført for at fastlægge og karakterisere de grønlandske kimberlitprovinser. Aktiviteten forventes fortsat i 2005.\n1,0 / 19%\nUdredning og beskrivelse af de primære geologiske miljøer i Grønland og deres mineralske ressourcer med det overordnede formål at kunne foretage en afgrænsning og karakterisering af de vigtigste metallogenetiske provinser. Aktiviteten vil resultere i sammenstillinger af oversigter, og der vil blive udarbejdet forslag til handlingsplaner for det videre arbejde. Samarbejde med Råstofdirektoratet.\nFærdiggørelse af Dynamic Greenland Mineral Occurrence Map som en web-facilitet.\nAfslutning af den videnskabelige rapportering fra den strategiske indsats vedrørende "Ressourceevaluering fra Maniitsoq til Nuussuaq" med særlig vægt på de ressourcegeologiske aspekter.\nBeskrivelse af metallogenetiske provinser i Vestgrønland med hovedvægt på guld og diamanter.\nIntegreret tolkning af geofysiske data med hovedvægt på problemstillinger omkring de Vestgrønlandske diamant- og guldprovinser.\nFortolkninger af hyperspektrale remote sensing data fra det centrale Vestgrønland.\nBeskrivelse af mineralforekomster i Nordøstgrønland – som en del af DANCEA projektet.\nFortsættelse af arbejdet med kort over mineralforekomster og derpå baserede metallogenetiske kort – stillet til rådighed for den internationale mineindustri via Internettet. Samarbejde med Råstofdirektoratet.\nDeltagelse i sagsbehandling vedrørende licenser til selskabers mineralefterforskning i Grøn-land og markedsføring af de Grønlandske ressourcer i samarbejde med Råstofdirektoratet.\nVedligeholdelse og udvikling af GimmeX systemet (Geoscience Information Management for Mineral Exploration). Vægten vil hovedsagelig blive lagt på placeringen af metadata på Inter-nettet.\n[Top] Delprogramområde – Mineralske råstoffer i Danmark\nAktiviteterne skal tilvejebringe og formidle det geologiske og forvaltningsmæssige grundlag for produktion og indvinding af mineralske råstoffer (sten, grus, sand, kalk, ler m.v.) på land og på havområdet. Aktiviteterne omfatter blandt andet råstofkortlægning, maringeologisk dataindsamling og andre geologiske undersøgelser. Videnopbygningen skal sikre, at de danske råstoffer kan anvendes optimalt og bæredygtigt i forhold til deres egenskaber og med mindst mulig miljøbelastning. Delprogramområdets aktiviteter og videnopbygning danner også grundlag for rådgivning af myndigheder, det private råstoferhverv, statsselskaber og rådgivende ingeniørfirmaer i sager, hvor der kræves højt videnniveau eller specialudstyr/specialundersøgelser. GEUS er Fag-datacenter for råstofgeologi og har herigennem en tæt kontakt til erhvervet, amterne og ministeriets styrelser.\nAktiviteterne med at opgøre råstofressourcerne på landområdet fortsættes i samarbejde med Skov- og Naturstyrelsen og amterne.\nLøbende undersøgelse og kortlægning af danske råstoffer som moler, bentonit, teglværksler, tungsand, sand og grus og kalk i samarbejde med amter og råstofproducenter.\nDeltagelse i EU-projekt angående metadatabase om ("shallow") seismik på havet.\nForskning i lers egenskaber i relation til beton og membraner. Videreført ph.d. projekt. Forsøg på markedsføring af lermineralpatent.\n[Top] Andre strategiske- og prioriterede aktiviteter\nAnvendt mineralogi Der er udviklet nye metoder til hurtig karakterisering af mineralselskaber på basis af deres indhold af sporelementer og isotopsammensætning. Disse teknikker kan udvikles videre til brug for bestemmelse af blandt andet mineralkorns vandringsveje (provenansanalyse), for herigennem at få kendskab til eksempelvis dannelsesmekanismer for sandstensreservoirer for hydrocarboner, til at spore mineralforekomster eller til at belyse nutidige kystprocesser. Denne strategiske satsning udføres som en række aktiviteter på tværs af programområderne.\nMetode til bly/bly datering af zirkon ved hjælp af laser ablations ICP-MS vil blive implementeret.\n2,0 / 67%\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 5\n8,6 / 46%\n[Top] Generelt om Programområde 5\nEn betydelig del af maringeologien omfatter råstofkortlægning af havbunden samt undersøgelser af råstofindvindingens følgevirkninger på havbund og marine habitater. Som videncenter skal GEUS sikre, at der bliver gennemført relevant forskning inden for maringeologi og af forhold i tilknytning til kystzonen samt sikre, at forskningsresultaterne kan nyttiggøres af danske og grønlandske myndigheder til regulering af råstofindvinding og til beskyttelse af det marine miljø. Denne videnopbygning skal bl.a. muliggøre en integreret kystzoneforvaltning. De maringeologiske opgaver omfatter moniteringer ved større anlægsopgaver, vurdering af "geohazards" i forbindelse med olieindvinding og metoder til kortlægning af biogas i havbunden af betydning for klimaet samt vurderinger af udvalgte områders følsomhed overfor olieforureninger af havbund og kyster.\nDen nordatlantiske region – særligt den grønlandske indlandsis og cirkulationsmønsteret af havstrømmene i Nordatlanten – spiller en afgørende rolle i forbindelse med vurderinger af klimaændringerne og deres mulige effekter på naturen og miljøet i Nordvesteuropa. Danmark er i medfør af rigsfællesskabet en naturlig aktør i opbygningen af et videnberedskab på området. Viden og databaser fra GEUS' mangeårige glaciologiske forskning står centralt i sådanne undersøgelser ligesom de udgør grundlaget for en overvågning af ændringer af de grønlandske ismasser. Desuden vil GEUS deltage i det internationale forskningssamarbejde vedr. det nordatlantiske marine cirkulationssystem.\nGeologiske kort danner grundlag for regulering og udnyttelse af naturressourcer samt ved en række praktiske opgaver f.eks. inden for bygge- og anlægsprojekter, skovrejsning og naturgenopretning, -beskyttelse og -fredning. Desuden bruges geologiske kort i stigende grad af decentrale myndigheder i forbindelse med grundvandszonering, idet de glaciale aflejringers egenskaber, dannelse, sprækker og stratigrafi indgår i vurderinger af grundvandsbeskyttelsen. Program-områdets kortlægningsaktiviteter koordineres derfor med de administrative myndigheders behov.\nTil brug for forvaltning af direktiver er der behov for yderligere forskning til belysning af landskabernes og vegetationens udvikling set over længere tidsperioder, således at viden om den naturlige tilstand kan etableres. Forskningsopgaverne vil blive særligt fokuseret på at fortsætte den kvartærgeologiske kortlægning, udarbejdelse af tematiske kort og analoge og digitale geologiske modeller samt videnopbygning om landskabsudvikling og palæoøkologi.\nArbejdet inden for programområdet sker i samarbejde med Skov- og Naturstyrelsen, Miljøstyrelsen og med grønlandske myndigheder. Aktiviteterne er blandt andet afpasset aftalen mellem Skov- og Naturstyrelsen og GEUS om de maringeologiske undersøgelser på dansk havområde. Aktiviteterne af de omkostningstunge feltopgaver inden for maringeologi i Nordatlanten og på den grønlandske indlandsis er helt afhængige af ekstern finansiering. GEUS' prioriteringer på programområdet på baggrund af nedskæringerne i finanslovsbevillingerne medfører, at det miljøhistoriske område kun videreføres med begrænset bemanding, og fokus vil være på eksternt finansierede opgaver. En række projektaktiviteter vil i konsekvens heraf ophøre primo 2004.\n[Top] Delprogramområde – Kystzonen og maringeologi\nAktiviteterne under Programområde 4, delprogramområdet Råstoffer i Danmark, koordineres sammen med aktiviteterne i dette delprogram, da opgaverne løses integreret, selvom de har forskelligt formål. Aktiviteterne for begge delprogramområderne indgår i det strategiske indsatsområde 5.1. Aktiviteterne sigter på at udvikle metoder til beskrivelse af geologiske og morfologiske forhold i kystzonen, som kan danne grundlag for forvaltning af denne. Desuden skal der etableres metoder til beskrivelse og klassifikation af havbundens sedimenter.\nStrategiske aktiviteter Aktiviteterne skal sikre, at der kan foretages vurderinger af havbunden, eksempelvis VVM-undersøgelser af kommende råstofområder og vurderinger af eksisterende råstofområder eller vurderinger ved anden ændret anvendelse. Derfor er der behov for at udvikle metoder og klassifikationer af havbundens sedimenter, råstofforhold, relationer til biologiske forhold, geohabitater og miljøændringer.\nStrategisk indsatsområde nr. 5.1 – Maringeologi i areal- og ressourceforvaltning\nAt etablere metoder til beskrivelse og klassifikation af havbundens sedimentsammensætning og relationerne til naturlige biologiske forhold, geohabitaterne, miljøændringer og konsekvenser af ændret arealanvendelse, herunder råstofindvinding.\nUdvikling af metodik for analyse og kortlægning af bæredygtig råstofindvinding mellem land og havområdet, beskrives i rapport ultimo 2004.\nMetodeudvikling for kortlægning af geohabitater.\nSammenstilling af havbundsdata på digitale kort.\nPåbegyndelse af en samlet ressourceopgørelse havbundens sand og grus.\n0,8 / 42%\nEtablering af Kortudvalg for havområdet.\nKortlægning af udsivning af gas fra havbunden (EU-projekt).\nNationalt referencecenter for integreret kystzone og naturkatastrofer for Miljøagenturet.\n[Top] Delprogramområde – Klimaændringer og deres effekter\nDelprogramområdet bidrager til den nationale og internationale klimaforskning. Undersøgelserne omfatter studier og overvågning af iskapper i Grønland, hvor der arbejdes med forståelsen af afsmeltning, massebalance og isdynamik. Aktiviteterne indgår som en del af arbejdet under Koncernmål 6, 2004, hvor det er målet at medvirke til udarbejdelse af forslag til overvågning af effekter af klimaforandringer. De internationale forskningsaktiviteter omfatter herudover studier omkring havstrømmes cirkulationsmønstre set gennem tid, samt deres relation til klima og isdække.\nStrategisk indsatsområde 5.2 – Klimaforandringer: Overvågning og effekter Aktiviteterne skal lede frem til et koncept for overvågning af Grønlands indlandsis, omfattende de isdynamiske forhold, afsmeltningsserier og modellering.\nStrategisk indsatsområde nr. 5.2 – Klimaforandringer: Overvågning og effekter\nAt udarbejde koncept for overvågning af Grønlands indlandsis' massebalance på basis af feltdata integreret med satellitbaserede højdemålinger, for at få bedre forståelse af indlandsisens samspil med det globale og arktiske miljø og dens klimafølsomhed. Desuden er det målet at medvirke til udarbejdelse af forslag til overvågning af effekter af klimaforandringer.\nKoncernmål 6: Implementering af klimastrategien.\nUdarbejdelse af koncept for overvågning af effekter af klimaændringer. Afsluttende rapport.\nVidere udvikling af overvågningsnettet på Grønlands indlandsis.\nFærdiggørelse af den glaciologiske database og modelleringsværktøj\nMedvirken i kalibrering af satellitterne ICESAT og CRYSAT (satellitovervågning af Grønlands indlandsis og havis.\nVidereførsel af EU-projektet Green Ice, som omhandler ændringer i havisen og bundforholdene nord for Grønland, som følge af klimaændringer.\n2,4 / 75%\nVidereførsel af marint EU-projekt i Nordatlanten: EUROSTATAFORM\nVidereførsel af marint EU-projekt i Nordatlanten og Caribien: PACLIVA\n[Top] Delprogramområde – Geologisk kortlægning og landskaber\nDelprogramområdet skal udføre regional og lokal jordartskortlægning i Danmark, herunder udvikle forbedrede kortlægnings- og beskrivelsesmetoder samt gøre data tilgængelige på elektroniske medier. Desuden udføres forskning inden for landskabsudvikling og palæoøkologi.\nDe geologiske overfladekort – jordartskortene – anvendes i stigende omfang af myndighederne i forbindelse med opgaver om grundvandsbeskyttelse og -zonering, jordforurening, fredning, brak-lægning, skovrejsning og behandling af vådbundsarealer, planlægning af vejføringer og byggeri. Kortdata digitaliseres og udgives på CD-ROM for at gøre kortene brugervenlige. Der samarbejdes blandt andet med de geologiske institutter på Københavns og Århus Universitet samt Ringkøbing Amt.\nStrategisk indsatsområde nr. 5.3 – Kvartærgeologisk kortlægning\nAt påbegynde anden fase af i alt tre faser af færdiggørelse af den geologiske over-fladekortlægning af Danmark (1:25 000).\nInstitutionsmål 7: Kvartærgeologisk kortlægning – Geologisk kort i 1:50.000.\nKortlægning og digitalisering af kortblad Maribo i skala1:25 000; trykning i skala 1:50.000.\nUdarbejdelse af kortbladsbeskrivelse igangsættes.\nUdgivelse af CD-ROM med det geologiske kort i skala 1:25 000.\nKortlægning af Ringkøbing Amt, samt områder på Møn og Lolland.\nOpdatering af digitale geologiske kort.\n0,3 / 17%\nTrykning af geomorfologisk kort over Danmark i skala 1:50 000.\nSammenstilling af tungmetaldata fra danske jorde.\nRapportering vedrørende kortlægning af radon og børnecancer.\nPublicering af resultaterne af Sarup Sø-undersøgelsen om udvikling af natur- og kulturlandskabet inden for Postglacial tid (projekt under SMP Foranderlige Landskaber).\nAfslutning af Ilulissat verdensarvprojektet, med udgivelse af en bog.\nKortlægning af temaer i NØ-Grønland Nationalpark (DANCEA).\nAfslutning af klint-overvågningsprojektet med publicering, blandt andet omhandlende Møns Klint (EU-projekt).\nMonitering af naturskov i Draved.\nUdgivelse af "Geologisk set" – Sønderjylland, i samarbejde med Skov- og Naturstyrelsen.\nDeltage i udpegningen af danske geosites.\nNationalt referencecenter for jord (EEA).\nPlanlagt ressourceindsats for internationale rådgivningsopgaver (indgår i de respektive programområders ressourceopgørelse)\n5,2 / 86%\n[Top] Aktiviteter knyttet til programområde 2 – Vandressourcer\nDanmark satser blandt andet på vandområdet i bistandsprogrammerne. GEUS kan bidrage til forvaltnings- og forskningsopbygning og herved til løsning af nogle af bistandslandenes vandproblemer.\nProjekter som vil være under implementering i 2004:\nDanida-Enreca. Vietnam. Water Resources Research in Viet Nam. The Hydrogeology and Groundwater Geochemistry of the Red River Plain (Phase 1). GEUS, DHI og DTU.\nDanida. Burkina Faso. Twinning between GEUS and the Group of Interstate Schools for Rural Equipment Engineers and Hydraulics (EIER) and the Interstate School of Higher Technicians of Hydraulics and Rural Equipment (ETSHER).\nDancee. Latvia. Agricultural Influence on Groundwater in Latvia.\nVandnetværk – Danida.\n[Top] Aktiviteter knyttet til programområde 3 – Energiråstoffer\nGEUS kan bidrage til kapacitetsopbygning i mange udviklingslande på basis af institutionens erfaring med kortlægning, vurdering og markedsføring af kulbrinteressourcer i Danmark, på Færøerne og i Grønland samt internationale rådgivningsopgaver.\nDanida-Enreca. Vietnam. Integrated Analysis and Modelling of Geological Basins on Vietnam and an Assessment of their Hydrocarbon Potential.\n[Top] Aktiviteter knyttet til programområde 4 – Mineralske råstoffer\nGEUS' kernekompetencer inden for geologisk kortlægning, mineralefterforskning, databankfunktioner og myndighedsopgaver, især baseret på erfaringer fra Grønlands-opgaver, vil kunne nyttiggøres i mange udviklingslande.\nNordic Development Fund (NDF) 335. Mozambique. Mineral Resources Management and Capacity Building Project. Airborne Geophysics and Geological Mapping. Geological Survey of Finland and GEUS.\nNDF: Advisors to the Ministry of Energy and Minerals, Tanzania, on the implementation of a Mining Cadastre System in Tanzania.\n[Top] Aktiviteter knyttet til programområde 5 – Natur og miljø\nDancea. Greenland. Monitering af Ilulissat området.\nDancea. Greenland. GIS baseret temakortlægning af Nord- og Østgrønland: geologi og råstoffer.\nDancea. Greenland. Popular presentation of the UNESCO world heritage application.\nDancea. Greenland. Nomination of Ilulissat Isfjord as a UNESCO World Heritage Site.\nMåltal for 2004\nVidenskabelige artikler i internationale tidsskrifter/publ.\nVidenskabelige artikler /udgivelser i egne serier\nGEUS – notater\nBesøg på GEUS' hjemmeside (1000/år)\nInternationale tidsskrifter eller publikationer med referee.\nUdgivelser i egne serier omfatter bl.a.: Bulletins, Report of Survey Activities (RoSa), geologiske kort og kortbladsbeskrivelser samt tematiske kort og kortbeskrivelser. Alle udgivelser med referee.\nKonferencebidrag omfatter foredrag og posters.\nGEUS' rapportserie samt andre rapporter.\nNummererede serie af notater; nogle notater er fortrolige.\nOpgørelsen omfatter: Artikler i diverse tidsskrifter (bl.a. Geologi – Nyt fra GEUS), GEUS' nyhedsbreve (GHEXIS, MINEX; Vand og Data o.l.), foredrag samt udstillinger, workshops og seminarer.\nDer er i GEUS' resultatkontrakt defineret fire indsatsområder vedrørende arbejdet med organisations- og personaleudvikling. Disse er formuleret med udgangspunkt i følgende mål for området:\nGEUS skal være en attraktiv, udviklende arbejdsplads, som danner rammen om et højt fagligt niveau, stor kreativitet og engagement og et godt samarbejdsmiljø.\nGEUS skal være en moderne, projektorienteret, professionelt ledet og drevet forsknings-institution.\nGEUS skal til stadighed udvikle organisation, ledelse og medarbejdere på en måde, som bedst muligt fremmer og understøtter GEUS' faglige mål, strategier og visioner, og som bedst muligt opfylder samfundets behov.\nDer er i 2004 planlagt aktiviteter i forbindelse med udvikling af projektarbejdsformen, kompetenceudvikling samt personaleplanlægning og -rekruttering.\nStrategisk indsatsområde nr. I.1 – Videreudvikling af organisationsformen\nGennemførelse af en undersøgelse vedrørende GEUS' anvendelse af projektorganisering som arbejdsform. Drøftelse samt beslutning vedrørende justeringer samt påbegyndelse af implementering.\nStrategisk indsatsområde nr. I.2 – Forskningsevalueringer\nProgramområdet Natur og Miljø vil blive det første område der vurderes. Organisering af arbejdet og klargøring af dokumentationsmaterialet vil blive sat i gang i andet halvår af 2004, således at selve evalueringen kan gennemføres i første halvår af 2005.\nStrategisk indsatsområde I.3 – Kompetenceudvikling\nEvaluering af GEUS' projektlederuddannelse. Gennemførelse af ét projektlederkursus. Gennemførelse af et kursus i "Voksenundervisning og vejledning" rettet mod universitetssektoren.\n0,2 / 67%\nStrategisk indsatsområde I.4 – Personaleplanlægning og rekruttering\nat GEUS rekrutterer og fastholder de bedst kvalificerede og mest kompetente medarbejdere set i forhold til de opgaver, GEUS skal løse, og de kompetencer, GEUS har brug for.\nGennemføre effektivisering og forenkling af ansættelsesprocedurer i intranetbaseret form. Udvikling af personaleplanlægningsværktøjer som fundament for dimensionering. Udarbejdelse af rekrutteringsstrategi (og dimensioneringsplan).\nHeraf ikke disponeret årsværksforbrug\n4,9 / 12%\nNærværende bilag er GEUS' planlagte ressourceindsats på Grønlandsområdet gengivet samlet af hensyn til de gældende aftaler på Grønlandsområdet. Ressourceindsatsen er opgjort på de 5 faglige programområder: 1) Databanker og formidling, 2) Vandressourcer, 3) Energiråstoffer, 4) Mineralske råstoffer samt 5) Natur og miljø. Der er på finansloven for 2004 afsat 35,5 mill. kr. af GEUS' basisbevilling til opgaver i relation til Grønland.\nSom nævnt tidligere er programområderne valgt således, at fordelene ved det faglige interne projektsamarbejde på tværs af GEUS' afdelingsstruktur (matrix struktur) udnyttes bedst muligt. Det er af ressourcemæssige grunde nødvendigt, at de geovidenskabelige specialister og det kostbare videnskabelige udstyr nyttiggøres dér, hvor der er behov for det, uanset om det drejer sig om Danmark, Grønland eller andetsteds.\nArbejdet på Grønlandsområdet sker i tæt samspil og koordination med Grønlands Hjemmestyres Råstofdirektorat. Projektsamarbejdet mellem GEUS og Råstofdirektoratet er baseret på aftalen af 8. januar 1998 mellem staten og hjemmestyret samt aftale mellem GEUS og Råstofdirektoratet dateret 15. november 1999. Herudover er der indgået aftale (den 6. juni 2000) mellem Råstofdirektoratet og GEUS om GEUS' databankfunktion vedr. Grønland.\nDen geologiske kortlægning med tilhørende basisundersøgelser omfatter den grundlæggende geologiske udforskning af Grønland. Indsatsen foregår i et internationalt videnskabeligt samarbejde med anvendelse af et bredt spektrum af faglige specialdiscipliner. Der er tale om et integreret samarbejde med inviterede forskere fra danske og udenlandske geovidenskabelige institutioner.\nDen geologiske kortlægning og basisundersøgelserne er med til at danne det geologiske grundlag, som er nødvendigt for at realisere de overordnede målsætninger på råstofområdet. Det må her understreges, at den geologiske kortlægning i Grønland er på et begyndelsesstadium i forhold til landets størrelse i forhold til Danmark og andre lande, vi plejer at sammenligne os med, idet oversigtskortlægningen i 1:500 000 først nu er blevet afsluttet, og den mere detaljerede kortlægning i 1:100 000 kun dækker en del af landet, især Vest- og Sydgrønland.\nPå det malmgeologiske område består hovedopgaverne i at tilvejebringe og formidle viden om mineralpotentialet i Grønland og i at opstille regionale modeller for mineralforekomsters dannelse. Arbejdet under dette delområde har til formål at fremme råstofaktiviteterne i Grønland i form af tiltrækning af efterforskning af internationale mineselskaber. Indsatsen sker i et nært samspil med Råstofdirektoratet i forhold til mineindustrien, herunder strategiovervejelser, "promotion"-indsats, myndighedsbehandling m.m.\nEvaluering af et områdes mineralpotentiale kræver et datagrundlag af såvel geologisk, geofysisk som geokemisk art. I de senere år har både offentlige myndigheder og private mineselskaber i stigende grad kombineret sådanne geodata ved hjælp af elektroniske GIS-værktøjer. Der er en stigende efterspørgsel på digitale geodata fra Grønland. GEUS har igennem de senere år forberedt sig på denne situation ved at bringe en stadig større mængde geodata på digital form.\nI de kommende år vil GEUS koncentrere arbejdet om vurderinger af mineralpotentialet i Vestgrønland, hvor der særligt vil blive lagt vægt på at undersøge guldindholdet i en række af områdets suprakrustaler, ligesom der vil være undersøgelser rettet mod eventuelle forekomster af diamanter.\nArbejdet på programområdet Energiråstoffer har til formål at fremme kulbrinteaktiviteter i Grønland, gennem tiltrækning af internationale investeringer i efterforskningen. Indsatsen sker i nært samarbejde med Råstofdirektoratets arbejde i forhold til olieindustrien. De oliegeologiske undersøgelser er fokuseret på at tilvejebringe det geovidenskabelige grundlag, som er nødvendigt for nøjere at kunne vurdere olie- og gaspotentialet i forskellige land- og havområder i Grønland, med særligt henblik på udbudsrunden i Vestgrønland i 2004.\nI praksis udføres det oliegeologiske arbejde i form af integrerede bassinanalyser i et tværfagligt samarbejde, som dækker en bred vifte af geovidenskabelige fagdiscipliner. Undersøgelserne er, hvad angår landområderne, koncentreret i regionen Disko, Nuussuaq og Svartenhuk Halvø i Vestgrønland. Undersøgelserne af offshore-bassinerne er koncentreret om Vestgrønland.\nForskningen på det glaciologiske område er fokuseret mod en tosidig anvendelse af forskningsresultaterne. Dels sigtes på at bidrage til den internationale og globale klimaforskning bl.a. gennem studier af drivhuseffektens påvirkning af isdækkerne i Grønland, dels sigtes på anvendelse af de glaciologiske forskningsresultater vedr. bl.a. isdækkernes bevægelse og afsmeltning i forbindelse med vandkraftudnyttelse samt undersøgelser af isen og smeltevandet som drikkevandsressource.\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 1 på Grønlandsområdet\n0,4 / 14%\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 2 på Grønlandsområdet\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 3 på Grønlandsområdet\n1,6 / 33%\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 4 på Grønlandsområdet\n0,5 / 4%\nPlanlagt samlet ressourceindsats for Programområde 5 på Grønlandsområdet\n2,2 / 69%