4 Tegn Det er tid til at få en Manager-Digital DJ Tips | Leesweb\n4 Tegn Det er tid til at få en Manager\nelsker eller hader ham, Du kan ikke argumentere med Aviciis succes, og Avicii sagde selv, at han ikke ville have nogen, hvis det ikke var for hans manager Ash Pournouri, der dybest set lærte ham at bygge sin karriere for til sidst at blive en af de første EDM-superstjerner.\ndu er kommet så langt med at gøre tingene på egen hånd-er det tid til at få nogen til at hjælpe? Du kan vælge at køre din DJ-karriere alene, og mange DJ ‘ er får en enorm afstand som denne, men at arbejde med nogen, der kan hjælpe dig med at tage det næste skridt og vokse din DJ-karriere med dig, kan være et smart træk. Det er her en artist manager kommer ind.\nførst et forbehold. Vi er en hjemmeside dedikeret til at undervise begyndere hvordan man DJ samt hvordan man får koncerter, og denne artikel er absolut for vores læsere, der har været DJing i et stykke tid, er begyndt at spille uden for deres soveværelser, og er begyndt at få travlt i deres respektive lokale scener. Hvis du er overvældet, fordi du får for travlt, godt klaret! Måske er det tid til at tage det næste skridt. Det er, hvad denne artikel handler om.\nHvad gør en manager?\nfire tegn, du muligvis har brug for en…\ndu er gået fra at spille viser en gang om måneden til hver uge, nogle gange bare fordi du “skal”\nhvordan en manager hjælper\ndu har gået glip af at få betalt efter en vis, gearet er ikke sat op korrekt, når du ankommer endnu en gang, din timeslot bliver handlet med en anden DJ, fordi han ikke ønsker at spille på 1 am, etc…\n3. Du modtager flere tekstbeskeder, telefonopkald, e-mails, og Facebook-beskeder, der booker dig til udsendelser, end du kan holde styr på, og du har dobbeltbooket ved mindst en lejlighed som et resultat…\nSådan hjælper en manager\ndu har opbrugt dine ressourcer og ved ikke, hvordan du tager tingene til det næste niveau, og du har lyst til, at du er gået i stå som et resultat\nhar du brug for en manager nu?\nifølge Artist Management for the Music Business af Paul Allen er lederen primært ansvarlig for “planlægning, organisering, styring og kontrol” (op til en vis grad) din karriere som kunstner.\ngenerelt styrer en leder din karriere, hjælper dig med at træffe mere informerede beslutninger og øger din rækkevidde i branchen. Hun / han har dine bedste interesser i tankerne, og uden at du spiller viser og indsamler gebyrer, bliver de ikke betalt – derfor er en leders hovedopgave at skabe flere og bedre muligheder, end du allerede er i stand til at få.\ndu kan overdrage nogle karriere kontrol over til manager, så det er bedst at gøre det klart fra starten, hvordan dit forhold vil fungere…\nat få en manager vil ikke garantere succes og festival headlining slots, men hvis du ikke har nogen anelse om, hvor de skal gå fra hvor du er nu, og du ønsker at sparke tingene op et hak i din karriere, kan en manager arbejde sammen med dig for at sortere det ud.\nnogle gange svarer flere koncerter ikke til mere sjov og karrierevækst. Du kan være i en situation, hvor du har spillet koncerter, som du ikke rigtig vil, men lønnen er god. Hvordan skal du fortsætte?\nfor mange af os starter DJing som en hobby – noget at gøre efter skole, i løbet af helgen eller at møde piger (og fyre). Når den hobby bliver en indtægtskilde på siden, vi tager det lidt mere alvorligt, fordi det kan betale den ulige regning eller levere en morderhelg. Dette er fantastisk, hvis du kan tælle antallet af viser du spiller i en måned ved hjælp af en hånd.\nsnart indser du dog, at du kan tjene flere penge ved at spille mere, og før du ved af det, har du en DJ-tidsplan, der involverer koncerter på steder, som du virkelig kan lide (god), spillesteder, som du er lunken om, og barer, som du absolut afskyr (dårlig). Jeg kalder dette”gig creep”.\ndette er sandsynligvis steder, hvor du ikke nyder musikpolitikken, eller det er et kedeligt sted, men lønnen er anstændig. (Ellers, hvorfor er du der stadig?) Hvis du har gjort dette længe nok, begynder du sandsynligvis også at indse, at mens du bringer dit “A” – spil til de koncerter, du virkelig nyder, aftager din entusiasme for de koncerter, du ikke gør. værre, personalet fortæller dig, at det viser.\nlederen vil navigere i denne vanskelige situation med dig ved at tilbyde karrierevejledning. Du kan spørge dine venner og familie nøjagtigt det samme, og jeg kan garantere, at de ikke giver dig den samme branchespecifikke rådgivning, som kun en kendt manager kan, og dette alene er meget værd at prisen på optagelse. En manager vil fortælle dig, om det er værd at forfølge de koncerter, der ikke er sjove (“bare sug det op!”) eller hvis du skulle lade dem gå og se efter bedre muligheder, der vil styrke dit DJ-brand.\ndin manager vil også være objektiv om dine gig udsigter, og vil fortælle dig flad ud, når du bliver uretfærdigt udnyttet: Jeg har spillet koncerter, der genererede tusindvis af dollars til baren, men var for genert til at bede om mere end US$25, fordi ledelsen var mine venner. Stor fejl!\nder er ikke noget værre end at få riled op, før du starter dit sæt, især hvis det er forårsaget af situationer med andre DJs!\nnår du lige er begyndt at spinde, er det OK at dukke op til koncerten og finde ud af, at du skal lave en smule DJ booth – omarrangering for at passe til din controller eller for at få tingene konfigureret, som du vil have det-det er derfor, det er så vigtigt at kende grundlæggende som hvordan input og output på en mikser fungerer, hvordan klubstandardudstyr som CDJ ‘ er opretter forbindelse til DJM-blandere, og hvordan man arbejder booth-skærme.\ndet er også sandsynligt, at din slot på et tidspunkt i din karriere vil blive bumpet til fordel for en anden DJ (“jeg er så ked af det, men kan min fyr gå foran dig? Vi vil gerne være hjemme før morgenmaden.”)Du vil sandsynligvis også møde den frustrerende oplevelse af at spille en fremragende koncert uden at blive betalt, fordi personalet / promotorens piss beruset eller uarbejdsdygtig, hvilket betyder, at du går hjem til fods i stedet for den luksus førerhus, du lovede din date hele aftenen.\ndet er helt normalt og en del af at opleve, hvordan gigging virkelig er, men tiden kommer, at disse ting vil begynde at irritere dig, for uanset hvor meget du sikrer, at tingene går glat, når du kommer ind i klubben, nogle gange fungerer tingene bare ikke på grund af menneskelig fejl.\nfor dem der kan rulle med det, det er fantastisk. Men hvis du vil være i et elendigt humør som følge heraf, så vil det påvirke din præstation, og det er noget skadeligt for din karriere.\nen manager vil forhandle, dobbelttjekke og endda jage på dine vegne, så du ikke behøver det – det betyder, at du kan fokusere på at levere din bedste præstation, mens du ikke behøver at bekymre dig eller blive generet af, hvad der kan gå galt. Alt du skal gøre er at dukke op, spille et forbløffende sæt og behandle dine fans / klienter rigtigt.\nselvfølgelig er din manager ikke en troldmand med en tryllestav: nogle gange vil ting ske uden for alles kontrol, men at have nogen autoritativ på din side (bortset fra dig selv) kan være en enorm faktor, når det kommer til tidsinterval og gebyrjagt.\njonglering tekster, e-mails, Facebook-beskeder, og kvidre for bookinger og også fremme koncerter på egen hånd kan efterlade dig følelsen død.\nHvis dette er sket for dig, er det faktisk et godt problem at have. Hvad der ikke er godt, er at gå glip af svar og dobbeltbooking fører til, at du bygger et ry for at være en uorganiseret og upålidelig. Du finder hurtigt ud af, at dine bookinger begynder at tørre op, og da er det for sent – du er kendt som den type DJ.\ndette er et symptom på noget, der vil spise dig op meget senere i din karriere: hvis du ikke får styr på at tilføje viser til din kalender, besvare anmodninger, og crosschecking datoer før begå, du kan kysse dine koncerter farvel. Det er et godt eksempel på en mismanaged DJ karriere.\nselvfølgelig kan du gøre en bevidst indsats for at være mere organiseret med den måde, du holder styr på din korrespondance og viser dagbog, men det er lettere sagt end gjort, især hvis du har prøvet det før, men har fejlet gentagne gange.\nen manager hjælper dig med at holde styr på alle dine bookinger ved at tvinge dig til at blive organiseret. Dette kan være så simpelt som at holde en online kalender, som i begge deler, til noget så komplekst og personligt som at udvikle et system til bookinger, der giver mening for dig. En god leder ved, hvordan man skal håndtere alle typer mennesker, så i det mindste skal han / hun være i stand til at håndtere dig!\nhvis du er oversvømmet med anmodninger fra promotorer, klubber, agenter og andre, kan din manager også tage ansvaret for dette og frigøre dig fra at skulle håndtere dem direkte.\nBemærk, at en manager ikke er din personlige assistent, så det er ikke hans eller hendes job at minde dig om alt hvad du skal gøre eller for at få dig en vodka Red Bull: dine forpligtelser er dit ansvar – din manager sørger bare for, at du holder dig til dem så godt du kan.\nhar du ikke et problem med at booke klubkonkurrencer, men kan ikke synes at komme ind på festivaler? En manager kan skubbe dig i den rigtige retning ved at sætte dig i kontakt med de rigtige bookingagenter.\ndu har lavet dine ugentlige koncerter, du har pakket det lokale barophold, du har en lille, men loyal følge på din podcast, og du har endda åbnet for en touring DJ. Det er alt godt, men så begynder du at føle dig som om dine fremskridt er plateaued – du pludselig fyr ikke bare for flere forestillinger, men større med større rækkevidde.\ndu var glad for at få et par hundrede tilhængere og spiller på sociale medier, men nu vil du have tusinder. Publikum på dit ophold fortsatte med at svulme op til et bestemt punkt, og nu begynder du at se et lille fald i antallet ved døren.\npersonligt synes jeg, det er den bedste grund til at få en manager, fordi det også er det tidspunkt, hvor en manager mest sandsynligt kommer ombord: Du har gjort det hårde arbejde, lært mere end det grundlæggende i dit håndværk og har følgende, så du har en værdifuld forhandlingschip, som du kan bringe til bordet.\nmedmindre du arbejder med en manager, der ønsker at opbygge din karriere fra bunden (meget sjældent i disse dage), vil de gerne arbejde med en person, der allerede har lagt tid til at opbygge grundlaget for en DJ-karriere.\nen manager hjælper dig med at løsne dig ved at øge dine muligheder og nå gennem deres netværk, indflydelse og erfaring. Forholdet mellem DJ og manager er meget en “udnyttende”, omend i gensidig fordelagtig forstand: Du får flere chancer for at tjene indkomst og få eksponering, mens lederen modtager en del af denne indkomst for de tjenester, hun / han gør. Jo mere populær og efterspurgt du bliver, jo mere værdifuld bliver lederens portefølje også.\nledere får normalt en 10-20% provision fra din indkomst. Hvad dette indebærer er du ønsker at faktor, at omkostningerne i, når du accepterer en reservation, der får foran dig, så du måske ønsker at genoverveje din koncert strategi, f. eks bør du spille et mindre antal viser, men med større gebyrer? Begynder du at tilføje corporate og bryllup koncerter til en større payday?\nfaktisk vil din karrierestrategi være en af de ting, du først vil sortere med en manager – Du får begge et klarere billede af, hvad der skal gøres, når du begge ved nøjagtigt, hvor du vil have din DJ-karriere på vej.\nder er mange andre fordele ved at have nogen med den viden og erfaring, som en manager har, men vi har lige valgt dem, der giver mest mening for den spirende DJ, der er klar til at tage tingene op.\njeg tror, at den største fejl, jeg har lavet med hensyn til DJing hidtil, ikke aktivt søger vejledning fra en manager, da min karriere “toppede” for et halvt årti siden: på et tidspunkt spillede jeg seks gange om ugen, jonglerede en fuldt bemandet optagestudievirksomhed og lavede forestillinger lokalt og i udlandet. Det er klart, at dette er en opskrift på katastrofe – jeg brændte ud og stoppede med at spille helt. Det værste er, at jeg ikke var i stand til at spare nogen af de penge, jeg havde tjent på alle disse koncerter!\nlektionen, der skal læres her, er, at før er bedre end senere – jeg havde min chance for at gøre min daværende DJ-karriere til noget godt, men jeg savnede det, fordi jeg ikke var smart nok til at indse, at jeg havde brug for en hjælpende hånd dengang, og det var noget, som jeg virkelig ville ønske, at nogen havde talt mig ind, fordi jeg var død seriøs med at opbygge en karriere på det tidspunkt. Det skib er sejlet.\ni dag spiller jeg bare lejlighedsvis bargig og en festival eller to, og jeg ved, at det ikke er nok at holde mig i tankerne i klubgæsternes øjne, men jeg håber stadig, at jeg får endnu en knæk ved at være professionel, koncerter DJ i fremtiden. For nu, jeg skrev denne artikel som delrådgivning og deladvarsel, så du ikke begår den samme fejl, som jeg lavede!\ner nogen af disse ting sket med dig allerede? Er du på det tidspunkt i din DJing, at du overvejer at få en manager til at hjælpe dig, eller er det noget langt væk stadig? Lad os vide, hvad du synes nedenfor.


Blindpassagerer skal frem i lyset - Transporttidende\nAsbjørn Overgaard Christiansen, fungerende direktør hos Danske Rederier. (Foto: Danske Rederier)\nDanske Rederier retter projektøren mod ”skjult” kriminalitet i skibsfarten.\nMini-konference skal sætte fokus på de oversete maritime trusler som blindpassagerer, menneskehandel og smugling af ulovlige varer og narkotika.\nPirateri er den trussel, der oftest får mest opmærksomhed, når man taler om kriminalitet til søs. Men der er en række andre forbrydelser, der tit bliver overset. Nu skal de skjulte trusler frem i lyset, og derfor arrangerer Danske Rederier en ny mini-konference.\nKonferencen skal skabe opmærksomhed og viden om de mere oversete forbrydelser, som for eksempel skibe der får blindpassagerer om bord, eller bliver involveret i menneskehandel eller smugling af våben, ulovlige varer og narkotika. Målet med arrangementet er at sætte disse forbrydelser ind i en bredere sammenhæng og diskutere, hvordan de bedst kan adresseres.\n- Det er afgørende for os, at vi arbejder målrettet med at sikre den maritime sikkerhed og det gør vi bedst ved at få problemerne frem i lyset og sat på dagsordenen, siger Asbjørn Overgaard Christiansen, fungerende direktør hos Danske Rederier.\nMini-konferencen hedder ”Uncovering Hidden Maritime Crimes - Consequences for the Shipping Industry” og afholdes i samarbejde med Københavns Universitet og Safe Seas netværket.\nDagen vil byde på debat, videndeling og netværk. Under kyndig ledelse af Prof. Dr. Christian Bueger fra Københavns Universitet vil der være oplæg fra blandt andet Alan Cole, Head of the UN Office on Drugs and Crime Global Maritime Crime Programme, UNODC og Dr. Amaha Senu, Research Associate, Seafarers International Research Centre.\n- Selvom vi sjældent hører om denne type forbrydelser til søs, så har de konsekvenser for vores medlemmer. Derfor er det vigtigt, vi sammen kan finde ud af, hvordan vi bedst muligt håndterer dem, og bliver klogere på hvordan vi undgår dem i fremtiden, siger Asbjørn Overgaard Christiansen.\nKonferencen finder sted mandag den 27. maj 2019, 15:15 – 18:30\nhos Danske Rederier i Amaliegade i København. Tilmelding kræves.


Hvorfor får jeg kløe efter at få en tb -test?\nEn TB hudtest gives til personer, der er på et højere risiko for at blive udsat for tuberkulose . Testen involverer injektion af tuberkulose antigen under huden ved hjælp af en tilsat instrument, som kan forårsage hudirritation og kløe\nEn person kan være allergisk overfor et konserveringsmiddel i tuberkulose antigen , der anvendes i testen . I hvilket tilfælde , vil enhver kløe eller irritation ikke være forbundet med resultaterne af TB test .\nMild kløe og irritation er ikke unormalt , og ikke nødvendigvis betyder en person er positiv for TB . En test anses for positivt , hvis en bule større end 100mm formularer og derefter en x-ray er administreret for at bekræfte .\nFor mild kløe , kan en kold vaskeklud anvendes til området for at afhjælpe nogle af ubehaget . Sætte en forbinding over området kan hjælpe med at forhindre bevidstløs kløe .\nPersoner , der modtager en TB test skal være bevidst om ikke gnide eller kradse huden , hvor prøven blev administreret . Dette kan yderligere irritation og kan åbne sår , hvilket skaber en større risiko for infektion .\nHvis svær kløe blev oplevet i tidligere TB test , kan en individuel anmodning en kiste X-ray i stedet for huden test .\nHvordan læser jeg MSDS ?\nguide til brandhæmmende beklædning\narbejdspladsen medicinske nødprocedurer\nLæs mere: hvordan de kan undgå influenza , uden at få skudt


Dæk fra Vredestein Wintrac Xtreme S - vinterdæk - Dæk til Personvogn / 4x4 til fordelaftige priser på POPGOM.dk.\nAlle mærker > Vredestein > Wintrac Xtreme S\nStabilt vejgreb på tørre eller våde veje takket være ISLT-teknologien, som gør det muligt at gøre lamellerne stivere i kurver eller ved ændring af retning.\nForbedret styrepræcision i kraft af denne teknologi.\nForbedret trækkraft og bremseevne på snedækket underlag på grund af de lige lameller midt på slidbanen.\nØget manøvredygtighed på glatte veje i kraft af zigzaglamellerne på skuldrene.\nLettere dræning af vandet gennem de v-formede mønsterriller kombineret med de brede kanaler i hele dækkets omkreds.\nSporty look udviklet af designeren Giugiaro.\nComtrac: Stærke sider: Lang levetid sikres af slidbanen med de robuste skuldre og det takkede mønster. Modst... Comtrac All Seasons: Stærke sider: Stabilt vejgreb takket være dækkets optimerede opbygning og de robuste mønsterklodser... Comtrac Winter: Stærke sider: God dræning af vand og nemmere afvisning af mudder og sne på grund af mønsteret med d... Nord-Trac 2: Dette vinterdæk er skabt til dig, som har en bybil eller en familiebil. Uanset om du skal køre kort... Quatrac 3: Stærke sider: Sikkerhed og komfort takket være slidbanens asymmetriske mønster med adskilte sommer-...


Sæbeskål - Køb sæbeskåle til din bruser billigt her ‒ WATTOO.DK\nHvis du gerne vil have et flot og praktisk badeværelse, så kan det være en god ide ikke blot at fokusere på de store elementer på badeværelset – men også på de mindre detaljer, der er med til at fuldende det hele. Et eksempel herpå kunne være sæbeskålen i brusekabinen, der kombinerer praktisk funktion med flot design. Vil du gerne købe en billig sæbeskål, så er du landet på den helt rette side, for her finder du vores brede udvalg. Se blandt andet de flotte modeller fra Grohe og Hansgrohe.\nEasy Reach bakke til New tempesta & Euphoria brusestænger med Ø 22 mm • Akryl • Til.\nVola T3 sæbemagnet - krom\nGrohe Essentials Sæbeskål materiale: glas passer i følgende holdere: • Essentials (40 369) • Essentials Cube (40 508) • Bau Cosmopolitan (40 585) • Essentials Authentic (4...\nHansgrohe Cassetta E sæbeskål\nAnvendelsesformål: til bruserstænger diameter 18/22/25 mm • materiale: kunststof • aftagelig.\nHansgrohe Sæbeskål Cassetta D krom\nHG Sæbeskål Cassetta D krom.\nAxor Citterio sæbeskål krom\nAX Citterio sæbeskål, krom.\nAxor Montreux sæbeskål børstet nikkel\nAX Montreux sæbeskål bør.nikkel.\nAxor Montreux sæbeskål krom\nHansgrohe Axor Montreux sæbeskål • Krom.\nAxor Starck Organic sæbeskål krom\nAX Starck Organic sæbeskål krom.\nAxor Starck sæbeskål krom\nAX Starck sæbeskål crom.\nAxor UNO sæbeskål med holder krom\nAX UNO Sæbeskål med holder, krom.\nAxor Urquiola sæbeskål krom\nAX Urquiola sæbeskål, krom.\nEssentials Cube sæbeskål med holder\nEssentials CubeSæbeskål med holdermateriale: glas / metalbestående af:holder (40 508 001)sæbeskål (40 368 001)skjulte fastgøringsskruerGROHE StarLight krom.\nFM Mattsson sæbeskål til FMM sæt 9470\nfm mattsson sæbeskål til fmm sæt 9470.\nEssentials Sæbeskål med holder materiale: glas / metal bestående af: sæbeskål (40 368 001) skjulte fastgøringsskruer GROHE StarLight® krom.\nGROHE Selection CubeSæbeskål\nGROHE Selection Cube Sæbeskål materiale: glas passer i følgende holder: Selection Cube (40 865 000).\nGrohe Ectos/Tenso sæbeskål\n• sæbeskål til holder • til holder 774370104.\nGrohe EssentialsSæbeskål med holder\nGrohe Essentials Sæbeskål med holder materiale: glas / metal bestående af: holder (40 369 001) sæbeskål (40 368 001) skjulte fastgøringsskruer GROHE StarLight-krombelægning.\nGrohe Relexa Plus sæbeskål 28 mm\nGrohe Relexa plus Sæbeskål Hulstørrelse (brusestangsstørrelse): 28 mm.\nTil brusestang ø 22 eller 25.\nHansgrohe Cassetta'S Puro sæbeskål\nHansgrohe Logis E/S sæbeskål glas/krom\nHG Logis E/S sæbeskål glas/krom.\nHansgrohe Logis Universal sæbeskål krom\nInklusive: befæstelsesmateriale Materiale: messing, glas Materiale beslag: metal Vægmontering.\nHansgrohe Logis sæbeskål børstet nikkel\nHG Logis sæbeskål børst.nikkel.\nHansgrohe PuraVida sæbeskål krom\nHansgrohe PuraVida sæbeskål • Sæbeskål i keramik.\nHansgrohe Raindance Cassetta sæbeskål\nHansgrohe Raindance sæbeskåle • Til Raindance Unica bruserstang.\nIfö Next sæbeskål\nIfö Next sæbeholder komplet.\nOras Sæbeskål til Apollo\nSæbeskål til Oras Apollo model 320H.\nOras Sæbeskål til Sensiva\nSæbeskål til Sensiva.\nVola sæbering - krom\nfm mattsson dobbelt sæbeskål ø18/24 mm passer til FMM 9340\nfm mattsson dobbelt sæbeskål ø18/24, passer til fmm 9340.\nUnica E Længde: 200 mm Materiale: flad aluminiumprofil med overflade af sikkerhedsglas Overflade hylde: krom, hvid eller sort.\nhansgrohe Casetta E sæbeskål glas krom\nhansgrohe Casetta E sæbeskål glas sort/krom\nHansgrohe Cassetta sæbeskåle\nPasser til Unica bruserstang\nHansgrohe Cassetta'S sæbeskål\nSæbeskål i klar akryl fra Hansgrohe\nBadeværelset er uden tvivl en helt central del af boligen eller virksomheden, og ikke mindst et af de rum, som vi bruger allermest. Det er endvidere derfor, at rigtigt mange danskere har stort fokus på badeværelset – og ikke mindst at indrette det, så det bliver en endnu større fornøjelse at bruge. Det kan dog ske, at man måske ikke fokuserer så meget på helt små ting som sæbeskålen eller glideren, på trods af at de mindre ting også bidrager til det store hele. Hos WATTOO.DK kan du dog altid finde billige sæbeskåle, der passer perfekt til de flestes brusestang eller bruserør.\nBillig sæbeskål med hurtig levering\nEn ting er at købe gode produkter til en lav pris, men de fleste ønsker også hurtig levering – så varen kan blive monteret eller installeret umiddelbart efter køb. Og det forstår vi udmærket godt her på her på siden, hvorfor vi naturligvis ikke blot kan tilbyde billige sæbeskåle; men også at du får dem leveret hurtigt. Typisk kan du forvente 1-2 hverdages levering på lagervarer, hvilket medvirker til, at du er hurtigt videre med netop dit projekt.\nHos WATTOO.DK er vi eksperter i billig vvs på nettet, og vi hjælper hver dag danskere videre med deres køb af produkter i høj kvalitet. Derfor er vi også næsten sikre på, at vi også kan hjælpe dig hurtigt og trygt videre. Se vores store udvalg af forskellige VVS artikler her på siden, og find netop dét, du lige står og mangler. Har du spørgsmål til vores udvalg eller levering, så er altid velkommen til at kontakte vores kundeservice.


Hotel Kyriad Vichy Centre i Vichy til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n6 Avenue du President Doumer, Vichy, Vichy, Frankrig, 03200 - Se på kort\nVil du vide mere om Hotel Kyriad Vichy Centre?\nMere om Hotel Kyriad Vichy Centre\nHotel Kyriad Vichy Centre er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger ideelt i Vichy; én af byens mest populære lokaliteter. Herfra kan gæster nyde nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Denne ejendom er et fristed, hvor man kan slappe af og lade op. Derudover ligger den kun få skridt fra Presbytere Saint Louis Saint Blaise, Le Sofilia, Museum Vichy og andre af byens talrige attraktioner.\nFaciliteterne og servicen på Hotel Kyriad Vichy Centre sikrer gæster et behageligt ophold. Gæster, der opholder sig på denne vidunderlige ejendom, kan blandt andet nyde gratis trådløst internet på alle værelser, handicapfaciliteter, trådløst internet i fællesområder, parkering, restaurant.\nAtmosfæren på Hotel Kyriad Vichy Centre afspejles i hvert eneste værelse. fladskærms-TV, spejl, ikke-rygerværelser, aircondition, opvarmning er blot nogle af de faciliteter, der kan findes på ejendommen. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fitnesscenter, sauna, badning i varme kilder, golfbane (inden for 3 km), spa og andre fritidsfaciliteter i topklasse. Hotel Kyriad Vichy Centre vil med sin perfekte beliggenhed og imponerende faciliteter opfylde dine behov på mange måder.\nAlle slags rejsende (13)Forretningsrejsende (4)Par (5)Rejsende alene (2)Familie med små børn (1)Gruppe (1)\neulki fra Sydkorea\nFirma fra Tyskland\nRadotiana fra Frankrig\nEMANUELLE fra Frankrig


Opbevaringsstativ til vægtskiver & vægtstænger | Crossfitness.dk\nStilrent Opbevaringsstativ af vægtskiver og vægtstænger fra Fitness360.\nOpbevaringsstativ med 6 arme til opbevaring af vægtskiver med 50 mm hul og udvendig diameter på 450 mm.\nStativet har desuden mulighed for opbevaring af 6 olympiske vægtstænger i bunden. Du får derfor utroligt mange opbevaringsmuligheder på ganske lidt plads.\nEt must-have til fitnesscenteret eller til træningsrummet derhjemme.\nStativet måler: H 126 cm x B 62 cm x D 47 cm\nLængde på pins: 200 mm\nVarenummer FT3017 Kategorier HOME GYM, OPBEVARING, TILBEHØR, TRÆNINGSTILBEHØR, VÆGTSKIVER, VÆGTSTÆNGER Mærke FITNESS360\nSmart opbevaringsstativ til vægtskiver & vægtstænger. Der er 6 arme til opbevaring af vægtskiver med 50mm hul og udvendig diameter på 450mm. Der er samtidig mulighed for opbevaring af 6 olympiske vægtstænger i bunden.\nStort udvalg af opbevaring til træningsudstyr\nSe resten af vores smarte opbevaringsløsninger her.


lost strength…. :( :( :( – DukanSlankeKur Blogs\nPosted on November 13, 2012 by Jen4700\nNu er det sku mega lang tid siden jeg har været på denne side.\nJeg har ikke været i stand til at gå igennem dukan kuren… Er faktisk meget ked af det at jeg ikke kunne hold det ud….\nSkal jo være lækker til næste år sommer ferie…\nDer var bare en del tingene hvor har smit mig ude af banen…. Nu er de ved at ordne sig igen, men jeg står nu i den situation at jeg vil sku gerne tab mig, men jeg ikke ved hvordan jeg skal kom på den rette spor igen..\nJeg har læst en del af jeres blog indslæg og har set at en del har eller er lige ved at være i målet.\nKan i hjælpe mig hvordan jeg få kraften igen at kom igen dukanen?\nHåber på positiv svar\nI må ha en dejligt aften alle sammen\nJenny a. Blog\nJa det er længe siden vi har set dig 🙂\nDet første der skal til det er jo at du er helt afklaret med at du vil det her,og du har overskud til det.Sæt dig nogle små delmål så du ikke bliver for skuffet hvis du ikke når de store mål,så skal du have tålmodighed hvis det på et tidspunkt står stille.\nDet var bare lidt fra mig ,der er sikker andre der kan komme med meget mere ,håber du kan bruge det.\nHej Lucky 1000 tak for svaret. 🙂\nselvfølgelig vil jeg det, det er bare ikke så nemt at starte igen….\nFor mit vedkommende var Dukan dejlig at have midt i kaoset. Jeg havde lige slået op med en kæreste og var samtidig ked af min vægt. Så Dukan blev mit projekt, og fra start røg kg af, og jeg følte at den del i mit liv kunne jeg da selv styre – uanset al den modgang jeg møder undervejs!\nOg så gør det ikke så ondt, hvis maven skulle komme til at knurre, eller tænderne løber for meget i vand, som hvis man er/føler sig tyk. Og med Dukan kan du få lov at spise dig mæt. Skulle man føle lækkersult, så kan man endda få cheasy vanilje eller light kakaomælk eller finde noget af bagværket her, som man kan lide!\nOg snart er man slank og kan tilføje brød og ost og frugt til sin kost og få festmåltid en gang om ugen og snart to. Hvad mere kan man mon egentlig forlange.\nJeg håber, du starter op igen og skulle det blive svært, og du skriver om det i blog eller dagbog, så vil vi være flere til at give et kærligt spark bagi. Får du nedtur og må ty til at spise uden for Dukan, så find tilbage igen dagen efter!\n1000 tak 🙂 dit svar hjælper mig rigtig meget….. har besluttet mig at jeg vil starte på mandag igen.. og holde det ude 🙂\njeg skal bare ta mig sammen 😉\nHusk på hvad du får ud af kuren.\n+Du ser lækker ud på stranden\n+Du får det bedre med dig selv\n+Du får et bedre velvære\n+En sundere livsstil er lig med et sundere og længere liv\nHåber du kommer igang med din slankekur igen 🙂\nTænk på hvor dejligt det er af tage et par bukser på, der er et nummer mindre:-)\nJeg startede for godt 3 uger siden og er allerede gået en størrelse ned. Op på hesten og tænk på alt det dejlige der venter..


Trine Kruse Lykkegaard - Marketcommunity.com\nForedrag 1: Sådan spiller I sammen – som et team i mange farver\nForedrag 2: Virksomhedens historiefortælling\nForedrag 3: Krisehåndtering\nForedrag 4: Forandringsprocesser\nHvordan håndterer man forandringsprocesser i en omskiftelig hverdag – og får kroppen og sjælen med, så alle lander godt i det nye?\nMåske er forandring ligefrem et grundvilkår i måden, I arbejder på? Få inspiration til at arbejde organisk – men erkend samtidig de udfordringer, det indebærer og arbejd målrettet med dem. Få redskaber til at se trolden i øjnene og komme godt videre.\nMåske står I overfor en større organisationsændring og vil gerne drage omsorg for jeres medarbejdere i den situation. Her kan Trines inspirationsforedrag være en god måde at kickstarte en sådan proces på.


E-cigaret Hobro – Stort udvalg online\nE-cigaret i Hobro? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter e-cigaret i Region Nordjylland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 9500 Hobro, og generelt i Rebild Kommune.\nEn del forretninger på nettet tildeler på nuværende tidspunkt en hel del forskellige leveringsløsninger. Den mest almindelige er i dag at få afleveret pakken hos en pakkeshop, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente varerne på et selvvalgt tidspunkt. Fragtmetoden er altså ultra let gængelig, og typisk endda den mindst kostelige leveringsmåde.\nDu kan ydermere overveje at vælge at få udbragt til dit hus eller ud på din arbejdsplads. Den bliver jævnligt en sjat mere bekostelig, men endda usædvanlig fleksibel. Den mindst kostelige fragttype af E-cigaret i Hobro er utvivlsomt at du selv henter produkterne, men dette stiller krav om at du lever i nærheden af E-cigaret i Hobro netbutikkens lager.\nAntal dages levering er selvfølgelig ekstremt vital ifald man står og skal bruge pakken straks, så herved er det forholdsvis passende at vi besigtiger den forventede leveringsdato på den pågældende vare.\nTemmelig mange E-cigaret i Hobro forhandlere på nettet byder på dag-til-dag levering på masser af produkter, men det er forudsat at transaktionen gennemføres tidligere end et nøjagtigt tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få E-cigaret i Hobro skippet afsted forud for at lagerpersonalet har fri.\nEn hel del e-firmaer frembyder fragt uden beregning, men oftest forudsætter det at der bestilles for et bestemt beløb. Alternativt bør man overveje den mindst kostelige leveringsmanér, hvilket mange gange – uden hensyn til om du befinder sig tæt på Vejle, Kalundborg eller Assens – er at få kørt bestillingen til en pakkeshop.\nDet er rigtig praktisk for folk at sammenligne priser på E-cigaret i Hobro i blandt diverse internet outlets, og derved har massevis af online forretninger fundet det uundgåeligt at mindske udsalgspriserne på en række af deres varer – til juniorer, lige så vel som til mænd og kvinder – betragteligt, og endda nogle gange sikre fragt uden gebyr.\nDet kan trods alt være gunstigt at checke indtil flere online shops efter E-cigaret i Hobro rabat før du placerer ordren, så man er tryg ved at opnå den bedste pris.\nDu skal lige meget hvad være opmærksom på, at hvis en internet shop udlover E-cigaret i Hobro for en udsalgspris der kan virke helt fantastisk god, kunne det undertiden være en indikation på en falsk e-shop. Køb med gængse betalingskort er imidlertid inkluderet i et lovbud, hvilket hjælper folk imod falske netbutikker.\nVi anbefaler køb med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning burde du bruge en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du hellere vil betale omkostningerne i flere bidder.\nForinden nogen bestiller E-cigaret i Hobro i en e-forretning bør man egentlig se på e-shoppens forretningsaftale, det er dog i mange tilfælde ikke særlig sjovt.\nEt nemt alternativ kunne være at undersøge hvorvidt internet butikken er verificeret af e-mærket, som almindeligvis er et kendetegn for at e-handlen efterlever de opstillede regler, samt at virksomheden af og til besigtiges af specialister som forstår reglerne på området. Desuden tilbydes du genvej til assistance, ifald du bliver udsat for udfordringer som følge af dit køb.\nDerudover er det anbefalelsesværdigt at du er oppe på mærkerne omkring de grundlæggende retningslinjer der kan spille ind i forbindelse med købet, til eksempel hvilken ombytningspolitik på E-cigaret i Hobro online virksomheden har. Her er det ligeledes essesentielt, at man permanent beholder ens kvittering, således man fremadrettet kan bevise ordren, uafhængig om man shopper til en pige eller dreng.\nTrustpilot indebærer ret relevante muligheder for at finde ud af en lang række tidligere forbrugeres vurderinger og derved er det smart, at du studerer internet virksomhedens E-cigaret i Hobro anmeldelser forinden du placerer din ordre.\nFacebook præsterer desuden fuldkommen gode chancer for at få indtryk af e-forretningens popularitet. I øvrigt ser vi endda online virksomheder som tilbyder folk at notere en anmeldelse af virksomhedens service, som ligeledes burde tages i brug til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nDenne hjemmeside er finansieret af reklameindtægter. Vi arbejder sammen med en gruppe forretninger på nettet når vi introducerer firmaernes tilbud, og høster betaling under forudsætning af at en af de besøgende på vores side realiserer en handel.\nFakta angående E-cigaret i Hobro og online shops vedligeholdes hele tiden, men der gives ikke garantier imod justeringer der eventuelt er lavet siden nyligste opdatering af hjemmesidens oplysninger.


Lad os gøre Danmark dygtigere\n>Lad os gøre Danmark dygtigere\nAkademikerne har formuleret en række politikforslag til, hvorledes vi får det dygtigste Danmark som indspil til forhandlingerne om et politisk forståelsespapir mellem Socialdemokratiet, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten.\n(download PDF version her)\nDanmark skal være endnu dygtigere, hvis vi fortsat skal skabe fremgang i hele Danmark. Et dygtigere Danmark kræver, at vi har konkurrencedygtige virksomheder. Det fordrer, at virksomhederne har adgang til tilstrækkelig, kvalificeret arbejdskraft, og at virksomhederne har gode rammer til at nytænke og omstille sig til et arbejdsmarked under stadig forandring. Dette sker gennem forskning i verdensklasse og en højt uddannet arbejdsstyrke, der opkvalificeres gennem hele arbejdslivet. Vi skal nedbryde fordomme og barrierer, så vi kan frigøre alle de ressourcer, der er i vores samfund. Det vil styrke arbejdsudbuddet, produktiviteten og sammenhængskraften.\nDanmark skal igen have høje uddannelsesambitioner\nDanmark er et af de rigeste og mest veluddannede samfund i verden. Vores velfærdssamfund bygger på årtiers bred politisk konsensus om, at uddannelse er en samfundsinvestering, og at alle skal have lige adgang til uddannelse, uanset hvilken familie man er født ind i. Højt uddannelsesniveau er en afgørende international konkurrenceparameter for danske virksomheder. Og højt kompetenceniveau gør Danmark i stand til at tage internationalt ansvar og byde ind med konkrete løsninger på de mange globale og tværnationale udfordringer, verdenssamfundet står overfor: Klima, miljø, fødevarer, sundhed, datasikkerhed, borgerrettigheder.\nEfter de senere års uddannelsesbeskæringer, uddannelsesloft, loft på optaget på engelsksprogede uddannelser og i det hele taget en overstyring på hastighed, er tiden kommet til at finde tilbage til en uddannelsespolitik, der peger ind i fremtiden og fremmer, at næste generation igen bliver endnu bedre uddannet end den foregående.\nEkspertudvalg om kønsstereotyper i unges uddannelsesvalg\nUnges uddannelsesvalg er fortsat i alt for høj grad påvirket af kønsstereotyper. Mænd er fortsat minoritet på fx sygeplejerskeuddannelsen, ergoterapeutuddannelsen og andre professionsuddannelser, mens kvinder fortsat er minoritet på fx IT-uddannelserne,bygningskonstruktøruddannelsen\nog mange erhvervsuddannelser. En manglende bred rekruttering til uddannelserne forværrer arbejdskraftmanglen og giver manglende diversitet\nog dermed kvalitet i opgaveløsningerne. Uddannelsesministeren nedsætter et ekspertudvalg, der på analytisk grundlag skal komme med anbefalinger til en national koordineret indsats overfor lærere, pædagoger, undervisere, vejledere, forældre og de unge selv, der kan udfordre de ubevidste kønsstereotyper i uddannelsesvalget.\nUdvalg om bedre professionsbachelor- og erhvervsakademiuddannelser\nUddannelsesministeren nedsætter efter inspiration fra Udvalget om Bedre Universitetsuddannelser et udvalg, der skal komme med anbefalinger til, hvordan professionsbachelor- og erhvervsakademiuddannelserne kan styrkes, herunder hvordan overgangen til universiteternes kandidatuddannelser kan forbedres. En del af udvalgets arbejde er at\nkomme med anbefaling til en fremadrettet repræsentation i professionshøjskolernes og erhvervsakademiernes styrende organer, der dels afspejler det ændrede organisationsbillede på lønmodtagerside, dels afspejler udviklingen i kompetencekravene på arbejdsmarkedet.\nUddannelsesministeren nedsætter et nationalt kompetencepanel, som anbefalet af Universitetsudvalget, der skal rådgive ministeren, universiteterne og øvrige videregående uddannelsesinstitutioner om udviklingen i efterspørgslen efter videregående uddannelser på arbejdsmarkedet, herunder behovet for tværgående uddannelseskompetencer og sammenhæng i det videregående uddannelsessystem. Rådgivningen skal baseres på et analytisk grundlag, blandt andet om nationale og internationale udviklingstendenser. Det\nnationale kompetencepanel skal sammensættes af eksperter og centrale interessenter.\nLængere tid på arbejdsmarkedet kræver livslang læring\nVi skal indstille os på et arbejdsliv frem til 70-årsalderen og et arbejdsmarked, hvor grundvilkåret er forandringer. Nye teknologier og kravene til hele tiden at udvikle nye løsninger sætter såvel\narbejdstagerne som virksomhederne på prøve. Det er helt centralt, at vi formår at indrette et samfund, hvor den enkelte får mulighed for at udvikle sig gennem hele arbejdslivet. Et samfund hvor professionelle ambitioner ikke bliver begrænset af alder eller erhverv.\nEt stærkere og mere trygt arbejdsliv for alle bliver i fremtiden betinget af en langt tættere kobling mellem arbejdsmarkedets behov for udvikling og virksomhedernes og arbejdstagernes fokus på nye kompetencer og livslang læring.\nAlle skal have en ret til livslang læring\nKravet om, at alle skal være længere på arbejdsmarkedet, accelererer behovet for livslang læring. Derfor skal alle have en ret til at vedligeholde sin grunduddannelse og til at udvikle sine kompetencer via efter- og videreuddannelse.\nEfter- og videreuddannelse skal fylde mere i uddannelsessystemet\nUddannelsesinstitutionerne skal øge udbuddet af efter- og videreuddannelse, og der skal findes nye finansieringsmodeller, der sikrer alle på arbejdsmarkedet livslang læring.\nNy aktiv beskæftigelsesindsats\nVirksomhederne skal kunne vide sig sikre på, at de kan få de medarbejdere, hænder og hoveder, der er brug for. Der er stort behov for at få fjernet barrierer for ny og kvalificeret arbejdskraft på det danske arbejdsmarked. En af barriererne er, at arbejdskraften søger ind mod de store byer og væk fra yder- og landområderne. Det betyder, at det bliver sværere for virksomheder i dele af landet at finde højt specialiseret arbejdskraft.\nDe unge spiller en nøglerolle i løsningen på den fortsatte arbejdskraftmangel. De unge er et af Danmarks vigtigste råstoffer, og de fortjener den bedst mulige start på arbejdslivet. Uddannelsesstederne er fordelt regionalt, og der bør derfor samarbejdes på tværs af\nkommunegrænser omkring unge-indsatsen, så der sikres kritisk masse i tilbuddene - samtidigt med tilgængeligheden til uddannelses-, praktik- og arbejdspladser øges for alle unge, uanset bopælskommune.\nArbejdsmarkedet har ikke gavn af at blive forvaltet på 98 forskellige måder. Det snarere øger de strukturelle og kulturelle barrierer, som i dag præger arbejdsmarkedet. Siden beskæftigelsesreformen i 2015 er der forsøgt tværkommunale samarbejder uden større succes. Derfor foreslås en ændret opgavefordeling af beskæftigelsesindsatsen for højtuddannede\ndagpengemodtagere, som skal stå til rådighed for hele landet. Disse ydelsesmodtagere skal for den aktive del af beskæftigelsesindsatsen høre til i landets største kommuner - altså i uddannelseskommunerne - alternativt organiseres regionalt.\nBeskæftigelsesministeren nedsætter et arbejdsmarkedsråd med deltagelse af arbejdsmarkedets parter, der løbende skal drøfte, hvordan den danske model fortsat kan levere gode løsninger, omstilling og produktivitet på arbejdsmarkedet.\nGlobalt førende på ligestilling\nUanset om man vokser op som dreng eller pige i Mjølnerparken eller på Strandvejen, i Esbjerg eller Svaneke, skal alle have mulighed for at dygtiggøre sig. Danmark har en lang tradition for kampen for ligestilling, og det er godt for såvel borgere som for samfund, når alle har mulighed for at bidrage til en stærkere samfundsøkonomi og sammenhængskraft.\nStatsministeren nedsætter en barrierekommission, der skal identificere og analysere barrierer og strukturer, der begrænser mobilitet og fleksibilitet i uddannelse, karriere og arbejdsliv. Kommissionen sammensættes af eksperter samt repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, og sekretariatsbetjenes af et sekretariat, der er sammensat med medarbejdere\nfra relevante ministerier.\nKommissionen skal over en periode på 1-2 år kortlægge barrierer i uddannelsessystemet og på arbejdsmarkedet. De faktorer, som kommissionen beskæftiger sig med, skal som minimum være køn, familiemønstre, seksualitet, etnicitet, religion, social baggrund samt\nfysisk og psykisk handicap. På baggrund af sine undersøgelser skal kommissionen komme med konkrete forslag til såvel lovgivning som til partssystemet om ændringer af regler eller andre initiativer, der kan bidrage til at nedbryde barrierer.\nØget ambitionsniveau for forskning\nEn solid og stigende investering i offentlig forskning er en afgørende rammebetingelse for virksomhederne og afgørende for, at Danmark kan tiltrække videnstunge internationale virksomheder. Den offentlige forskning skal udgøre et solidt fundament, hvorpå virksomhederne kan bygge\nderes forskning og forskningssamarbejder med universiteterne. Der er brug for, at forskningsinvesteringerne øges i de kommende år, så Danmark kan øge innovationskraften og bevare sin placering blandt de stærkeste forskningsnationer i verden.\nStørre offentlige investeringer i forskning\nEfter en årrække med stagnerede og endda faldende offentlige forskningsinvesteringer øges ambitionsniveauet for forskningsinvesteringerne i de kommende år. Der afsættes\nbåde flere midler til basismidler, til konkurrenceudsatte midler og til midler til særlige investeringer indenfor højt prioriterede politiske indsatsområder.\nFlere virksomheder – også SMV’er – skal investere i forskning som grundlag for at udvikle deres produkter og services. Et højere fradrag for forskning og udvikling vil gøre, at også mindre virksomheder får råd til at investere i forskning.\nØge fokus på sundt arbejdsmiljø\nEt godt socialt og organisatorisk arbejdsmiljø har stor betydning for den enkeltes sundhed, fastholdelse på arbejdsmarkedet, virksomhedernes vækst og samfundets sammenhængskraft og konkurrenceevne.\nBedre beskyttelse af arbejdsmiljørepræsentanterne\nArbejdsmiljørepræsentanterne er en grundsten i arbejdsmiljøarbejdet, og derfor skal alle arbejdsmiljørepræsentanter sikres en særlig beskyttelse mod afskedigelse.\nUddannelse til ledere i arbejdsmiljø\nLederne spiller en central rolle i skabelsen af et godt socialt og organisatorisk arbejdsmiljø. Der skal derfor udvikles og udbydes lederuddannelser i arbejdsmiljø til lederne på hele arbejdsmarkedet.\nOffentlig ledelse i verdensklasse\nFor at kunne sikre fremtidens velfærd skal der skabes bedre ledelse ude på de offentlige arbejdspladser.Her skal skabes rum til ledelse, og der skal tilskyndes en ledelseskultur, som bygger på tillid og motivation. Bedre ledelse er nøglen til at skabe velfungerende arbejdspladser, som leverer.\nLedelse skal bygge på tillid og motivation\nUde på de enkelte arbejdspladser – på et gymnasium, kommunens borgerservice eller AKUT-modtagelsen – skal sikres større rum til, at lederen sammen med medarbejderne skaber løsninger, der løfter servicen til borgerne. Der skal tilskyndes en ledelseskultur,der bygger på tillid og motivation frem for styring og kontrol.\nBedre rammer for planlægning\nLederne skal have bedre rammer til at planlægge ude på arbejdspladsen, så der understøttes en flerårig planlægningshorisont. Det gælder både med hensyn til økonomi, mål og ambitionen om at skabe velfungerende arbejdspladser, der leverer høj service til borgerne.\nDer er behov for mere fleksible udgiftslofter\nBudgetlovens udgiftslofter er en stopklods for planlægningen ude på de offentlige arbejdspladser. Der er behov for mere fleksible udgiftslofter, så mindre overforbrug kan overføres mellem budgetårene.\nLederne skal have et kompetenceløft\nDer skal investeres i et kompetenceløft af vores ledere, så de bliver bedre klædt på til atlede arbejdspladserne gennem morgendagens udfordringer, og kan skabe velfungerende offentlige arbejdspladser til gavn for den service, der leveres til borgerne.


ISTID åbner for 2019 sæsonen\nÅbningsfest i Jægersborggade: Spis gourmet-is til 5 kroner\n11. mar 2019, kl. 19:03 Skrevet af: Kaspar Mørk Arianto\nFor mange af os, er en god is også lig med ditto barndomsminder.\nSmagen af fordums somre med strandsand i håret og kølig kærlighed serveret på pind, i vaffel eller bæger.\nNina og Anniken fra ISTID i Jægersborggade er dog mere kendt for at kigge fremad end tilbage. De fejrer – med egne ord – bæredygtighed i stedet for nostalgi, innovation i stedet for tradition og nysgerrighed i stedet for regler.\nLæs også: Nyt sted på Kgs. Nytorv er en gave til din mave (og din Instagram)\n”Hvad pokker betyder det?”, tænder du måske, hvis du endnu ikke kender den højteknologiske is-pusher i en af Københavns hyggeligste gader.\nEt opslag delt af ISTID – BEST ICECREAM IN TOWN (@istidkbh) den 8. Aug, 2018 kl. 11.48 PDT\nTilberedes ved -196 grader\nJamen det betyder kort og godt, at du vælger din foretrukne smag, og så bliver isen rørt fra bunden i en mixer ved hjælp af flydende nitrogen. Den slags har nemlig en temperatur på minus 196 grader.\nDen flydende nitrogen giver isen en lækker tekstur, ligesom al smagen fra ingredienserne bevares ved den pludselige nedfrysning.\nDerudover ser det bare skide fedt ud, når din yndlings-is kommer til verden i en frostkold røg, der stiger op fra en snurrende, pastelfarvet KitchenAid.\nFik vi nævnt, at det hele selvfølgelig er økologisk?\nLæs også: Landets mest romantiske Afternoon Tea lander i Kongens Have\nEt opslag delt af ISTID – BEST ICECREAM IN TOWN (@istidkbh) den 30. Jul, 2018 kl. 7.24 PDT\nLørdag den 16. marts holder ISTID åbningsfest for forårssæsonen 2019.\nDet bliver startskuddet til femte sæson for Nørrebro-darlingen, der for et par år tilbage hentede en solid investering hjem i det populære DR-program ‘Løvernes Hule’.


Dejlige Birgitte Økonomisk Ulighed\nLuder i jylland siam massage holstebro\nYoni massage københavn massage herning thai\nByens wellness århus søndergade tank telia taletid\nPrivat sex relax thai massage\nBegge politiske fløje har en forkert opfattelse af, hvordan det står til med uligheden i Danmark. Det mener redaktøren bag ny bog om økonomisk. Økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll (LA) afviser økonomisk ulighed som et problem, der er værd at beskæftige sig med i. Bogen præsenterer en udtømmende indføring i spørgsmålet om økonomisk ulighed i Danmark.\nDejlige birgitte økonomisk ulighed - stiv\nMen langt fra alle forløb er gode nok. Det er til gengæld ikke i orden at gennemføre en dejlige birgitte økonomisk ulighed fordi man vil have penge til fremtidens velfærd. Det skulle have været promille af BNP. Vi vil også sikre, at politiet kan samarbejde effektivt med kolleger i andre lande. LÆS MERE OM E-BØGER HER. Recovery handler om, at man kan komme sig helt eller thai hillerød bolleveninde fra psykisk sygdom. Udsagn fra FOA s medlemmer om aktuelle velfærdspolitiske spørgsmål December Analysesektionen.\nDejlige birgitte økonomisk ulighed - 00:07:10 Visninger:1\nHvilken rolle spiller formueforvalterne i disse sammenhænge? Og endelig taler økonomer om den såkaldte skill bias. Som at forbyde biler og insistere på hestevogne.\nJdate, hvor: Dejlige birgitte økonomisk ulighed\nLiderlige kællinger sperm på kussen Hvis nogle danskere er talentfulde, kloge, heldige eller begavet på en anden måde sport, kunst, arkitektur mv. Omkring årsskiftet vil regeringen dogging århus bedste blowjob et nyt integrationsprogram. Indholdsoversigt Forord Kapitel 1. Børn og Unge Nyt nyhedsbrev til medarbejdere i Børn og Unge Byrådet vedtog onsdag den For en gangs skyld er jeg enig med HJSA: Jeg vil gerne takke politiet.\nDejlige birgitte økonomisk ulighed 753\nPRIVATE PORNOFILM MASSAGE RANDERS THAI Solcenter valby japanske piger\nNu er økonomien i bedring og nu brændes pengene af på skattelettelser til de rigeste. . "Den her reform skaber ulighed, men det gør vi med åbne øjne" - Skatteminister Karsten . Anette Poulsen 、 Jørgen Tjørnehøj 、 Birgitte Styrbæk 和其他 89 位用户赞了 Kira Hansen Flot monument, dejlig kaffe og en skøn koncert. Bogen præsenterer en udtømmende indføring i spørgsmålet om økonomisk ulighed i Danmark. Nu er økonomien i bedring og nu brændes pengene af på skattelettelser til de . "Den her reform skaber ulighed, men det gør vi med åbne øjne" . Anette Poulsen, Jørgen Tjørnehøj, Birgitte Styrbæk and 89 others like this. .. Dejlig nyhed.\n02. oktober 2012 av dejlige birgitte økonomisk ulighed


JERNESALT - Folkekirken2\nARTIKEL FRA JERNESALT - 18.6.03.\nTaarbæk-præstens lidet gennemtænkte vantros-bekendelse afdækker ikke blot et væsentligt dogmatisk problem for folkekirken, men også vantroens og ateismens totale afmagt over for dagligsprogets ældgamle mytologiske begreber. Sagen har derfor interesse langt uden for kirkens og menighedernes rækker.\nDet første punkt har der allerede været skrevet meget om, fordi det peger på et næsten skrigende misforhold mellem menighedens temmelig store og påfaldende ligegyldighed over for kirkens mere eller mindre utidssvarende dogmer og præsteskabets helt naturlige vogten over et basalt læregrundlag uden hvilket kirken ikke længere ville være kristen kirke.\nAt de fleste læserbreve lufter indiskutable fordomme er ikke så underligt (det er læserbreves mission), men at en kulturskribent som Weekendavisens Henrik Wivel kan få sig selv til på en forside af avisen 6.6. at bryde ud i et "Kors!" over at kirken ikke forlængst har skrottet de begreber som oplysningstidens snævertsynede filosoffer tordnede indædt imod, viser noget meget centralt om sekulariseringens problematik, nemlig afmytologiseringens tveæggethed.\nPræstens synspunkter er såmænd hverken uforståelige eller særligt ejendommelige. De næres formentlig af en hel del kolleger der som han ikke kan få dogmerne til at harmonere med videnskaben og altså slet ikke kan greje den afgørende principielle forskel mellem en naturvidenskabelig, objektivitetssøgende erkendelse og en eksistensfilosofisk/religiøs værdi- og ansvarlighedsforstærkende indsigt.\nMen ejendommelig er i hvert fald at menighedsrådet i et velmenende forsøg på at bakke deres afholdte præst op stiller sig totalt afvisende over for biskoppens og kirkeministerens fuldstændigt logiske og juridisk uangribelige indskriden, ja ovenikøbet giver sig til at klage over denne indskriden, skønt det er biskopperne og ministeren og ikke menighedsrådene der har ansvaret for forkyndelsens lødighed og overenstemmelse med kirkens officielle læregrundlag.\nHelt grotesk er det at menighedsrådsformanden truer med etableringen af en frikirke, hvis sagen ender med præstens afskedigelse, for det tyder på, at han simpelthen ikke kan se sagens karakter og alvor. Der er religionsfrihed her i landet, men ikke inden for folkekirken eller de andre anerkendte trossamfund. Enhver har lov at tro hvad han vil, og også at forstå hvad han eller hun vil forstå med ordet tro, men tror man ikke på Gud, er det da inkonsekvent at være medlem af et trossamfund og uanstændigt at være tjenestemand i et sådant. Tror man ikke på Allah, hører man vel ikke hjemme i islam. Tror man ikke på Abrahams, Isaks og Jakobs Gud, kan man ikke have meget at gøre i jødedommen. Og har man ikke et meningsgivende forhold til Kristus-skikkelsen, opstandelsen og det evige liv, turde man være temmelig malplaceret i folkekirken - og burde tage konsekvensen af det, uden samtidigt at begynde på barnlig vis at bebrejde biskopperne, at de passer deres arbejde.\nFor folkekirkens vedkommende gælder som bekendt, at folk bliver medlemmer gennem dåben, dvs på et tidspunkt hvor de ikke personligt kan tage stilling til noget som helst - og slet ikke til teologiske dogmer. Det er i grunden det fine ved det, for det indebærer at man som dansker så at sige fødes ind i det store og meget rummelige religiøse fællesskab man vokser op i. De allerfleste mennesker forbliver i dette fællesskab som voksne - af tro og tradition eller af vane og ulyst til at tage stilling, eller hvad den som regel ubevidste grund nu kan være. Mange af disse mennesker kommer ikke i kirken i andet ærinde end barnedåb, konfirmation, bryllup og begravelse. Enkelte melder sig dog ud - for at spare kirkeskatten eller fordi de som en læserbrevsskribent formulerede det i den forgangne uge 'ikke tror på det sludder og vrøvl der står i trosbekendelsen'. Det er en ærlig sag - og afslører igen denne fremadskridende usikkerhed om selve kirkens basale sprog, som er den væsentligste del af problemet, og som man nok snakker om, men ikke tør gøre noget ved.\nDet fine ved den moderne folkekirke er ellers, at trosbekendelsen kan fortolkes og bliver fortolket, således at ingen i dag behøver at tage dens ord om skabelsen, opstandelsen og det evige liv (endsige om Jomfru Marie) bogstaveligt, dvs udlagt som det blev udlagt af Luther i hans Katekismus (og Balslevs senere udgaver til skolebrug) eller af kirkefædrene for endnu længere tid siden. Taarbæk-præstens fadæse er slet ikke at røbe, at han ikke tager ordene bogstaveligt, men at tilstå, at han ikke ser andet i dem end den bogstavtro han ikke kan dele.\nDa professor P.G. Lindhardt i 1953 lavede kirkelig ravage med et foredrag på Askov Højskole om det evige liv, var han ikke så dum at bestride dette fænomen, men tværtimod at påpege at der i ordene om det evige liv ikke lå nogensomhelst garanti for, at man engang efter døden genopstår i kød og blod. Han blev straks af højkirkelige præster og teologer krævet afskediget som hjælpepræst, men blev det naturligvis aldrig, for han holdt skam fast i trosbekendelsen og dens ordlyd. Han forstod og gjorde det til sin principielle holdning, at det var langt bedre for folkekirken og dens fremtid at fastholde trosbekendelsen i den givne tidsbundne ordlyd og tillade fortolkninger der kunne gøre den tidssvarende for nutidige mennesker, eller i det mindste for den interesserede del af dem - end at gå i lag med en revision der ville føre til endeløse og bitre diskussioner og højst sandsynlig splittelse.\nNaturligvis kan en moderne folkekirke ikke vende sekulariseringen ryggen så totalt, at man slet ikke vil kendes ved noget problematisk i de gamle formuleringer - det er kun fundamentalister der er så tåbelige. Derimod kunne tiden meget vel være inde til nu at turde tage principiel stilling til den uundgåelige sekulariserings konsekvenser for det kirkelige læregrundlags formulering, fordi sprogproblemet er voksende.\nMen omvendt kan man heller ikke tillade hvilke fortolkninger som helst, for så opløser kirken sig selv. Her ses den gamle og evige strid inden for alle religionssystemer (og ideologier) mellem tradition og fornyelse. Fornyelse er nødvendig i en verden der forandrer sig, men man kan aldrig forny sig så radikalt at båndene til traditionen brister - uden at der vil blive tale om opløsning. Man ville da i værste fald havne i den rene og skære ansvarsforflygtigende postmodernisme.\nSjovt nok har ateisterne i grunden et tilsvarende fortolkningsproblem, for de vil jo gerne have fastholdt den gammeldags udlægning af kirkens bekendelsesskrifter netop for at kunne hævde at det hele er overtro og i total uoverensstemmelse med naturvidenskaben. Ateismen er i vid udstrækning bare en form for omvendt dogmatisme. Gud eksisterer ikke, siger den, for han kan ikke påvises naturvidenskabeligt, og en gud der ikke kan påvises naturvidenskabeligt er ikke at betragte som en rigtig gud! Hypotesen om gud kan man ikke bruge til noget i seriøs videnskab, som allerede den franske matematiker og fysiker Laplace (Himmelmekanikkens autor) konstaterede, men en påviselig eller bevislig gud er da lige så stor en misforståelse. Gud døde ifølge religionshistorikeren Vilh. Grønbech netop da man ca. år 1770 fandt det fornødent at bevise hans eksistens. Og det har han ret i, for så har man nemlig totalt misforstået sagen.\nSom påvist af en psykiater som Ib Ostenfeld forholder det sig ydermere oftest sådan, at ateismen er en reaktion på religiøse overgreb af dogmatisk fundamentalistisk og autoritær art. Ateisten gør oprør for at befri sig for overgreb, men smider begreberne ud med de snævre dogmer som overgrebet byggede på. Og hvis ateisten ellers får magt til det, kan han siden finde på i sin magtfuldkommenhed at udstede et dekret der forbyder Gud og anvendelsen af ordet, således som Stalin gjorde i 1934, han der aldrig glemte ydmygelsen på præsteseminariet i sine unge dage. Hans dekret forhindrede ikke menige russere i at bevare troen i deres indre - eller den ortodokse kirke i at blomstre op i Rusland da det kommunistiske system faldt sammen. Men sligt ligger uden for ateistens forståelsesramme.\nMen ateismens værste fadæse er den selv samme som Taarbæk-præstens. Begge tror at en benægtelse af gud ikke alene er nødvendig logisk følge af sekularisering, men overhovedet sproglig mulig. Men ingen af delene er holdbare.\nSekulariseringen er ikke et fuldstændigt entydigt begreb. Begrebet blev faktisk efter Reformationen brugt om fyrsternes inddragelse af kirkelige godser (!), og bruges i nutiden først og fremmest om staternes uafhængighed af religiøse systemer. Men mere populært opfattes ordet som synonymt med verdsliggørelse og bekræfter således et gammelt skel mellem det verdslige (eller timelige) og det religiøse (eller evige). Da oplysningen ydermere har bragt det timelige og materielle i fokus for det almindelige menneskeliv, inklusive velfærdssamfundet, så er tendensen blevet, at sekulariseringen har sat det religiøse uden for det almindelige liv og henvist det til troens, antagelsernes, usikkerhedens, hypotesernes og den rene overtros metafysiske eller transcendente domæne - også selvom den religiøse interesse er stor. Men i Vesten går den i vid udstrækning uden om de etablerede kirkesamfund. Religion bliver med andre ord en privatsag.\nDette er ikke alene en fordel for trosfriheden, men en forudsætning for ægte frihed og demokrati. Ingen ydre autoritet skal bestemme over den enkeltes tro eller den enkeltes normale frie adfærd (hvordan man klæ'r sig, hvordan man dyrker sex, hvordan man slukker sin tørst og stiller sin sult). Ifølge Luthers og dermed folkekirkens lære står ingen ydre instans heller imellem Gud og den enkelte der måtte have et forhold til Gud. Ingen pave er nødvendigt mellemled. Længe før internet og mobiltelefon har man her haft den ideelle direkte kommunikation.\nBagsiden er, at det religiøse på denne måde kan gå hen at blive andenrangs, skønt det eksistentielt set vedbliver at være det helt centrale, fordi det og kun det fokuserer på de store spørgsmål om hvem vi er, hvor vi kommer fra, hvorfor vi er her, hvad der skal blive af os og hvad der er meningen med det hele. Spørgsmål som hverken videnskaben, psykologien, velfærdssamfundet, rationalismen, fremskridtet, it-udviklingen eller globaliseringen kan give tilfredsstillende svar på. Tilværelsen lader sig simpelthen ikke totalt sekularisere, hvis man derved mener verdsliggøre, materialisere eller rationalisere på en sådan måde at intet irrationelt, immaterielt eller 'evighedsmæssigt' lades tilbage.\nDen såkaldte afmytologisering af kristendommen, som den tyske teolog Rudolph Bultman indledte med et skrift i 1941 med det henblik at rense evangeliet for naturvidenskabeligt set uholdbare påstande, hældte i realiteten barnet ud med badevandet, for ganske vist 'rensedes' evangeliet til en for teologien, herunder Tidehverv, passende 'ren forkyndelse', men myten afvistes blankt som eksistensforståelse, og resultatet blev et eksistentielt tomrum, som det i snæver forstand kristne menneske åbenbart kan finde sig til rette i, men ikke det i almen forstand religiøse menneske.\nKonsekvensen er naturligvis blevet, at den religiøse søgen eller forståelse i vid udstrækning går uden om kirken, fordi den er almen eller 'folkereligiøs'. Kristendommen fortolkes ovenikøbet fra teologisk hold som et radikalt brud med folkereligiøsiteten, men teologien har aldrig haft held til at få bugt med den. Som en jysk sognepræst sagde for år tilbage, så skete der i hans sogn sandsynligvis ikke noget ved reformationen, og næppe heller ved Ansgars missionsvirksomhed.\nDet afgørende er nemlig, at det er fuldstændig halsløs gerning at prøve at udrydde de ældgamle mytologiske begreber fra sproget og den menneskelige bevidsthed og underbevidsthed - og så er det iøvrigt ligegyldigt om forsøget sker fra teologisk eller fra profant videnskabeligt eller ateistisk hold. For disse begreber er før-teologiske og før-filosofiske. De er primært af billedmæssig art og derfor slet ikke bevidsthedsmæssige 'konstruktioner', der på nogen måde kan 'dekonstrueres' ved spidsfindige intellektuelle analyser. De er tværtimod underbevidste - af samme stof som (ubevidste) drømme gøres af - og ligger derfor uden for menneskets rationelle kontrol. Forsøges de udryddet eller fortrængt, kommer de kun stærkere tilbage. De er i vid udstrækning blevet miskrediteret på grund af oplysningen og troen på videnskaben, rationaliteten og fremskridtet, således at en psykoanalytiker som Erich Fromm i 1951 kunne finde det påkrævet at udgive en bog om "Det glemte sprog" (symbolsproget), men det bevarer ikke destomindre sin magt over menneskets tanker, følelser og eksistentielle forståelsesramme.\nSproget kan ikke - hvis det ellers skal være fuldgyldigt og kunne udtrykke sig om hele tilværelsen - undvære begreber som gud og guder, skabelse, kaos, kosmos, evighed, himmel, helvede, forsyn, Vorherre, tro, mening, frelse, opstandelse, genkomst, synd, syndefald og dommedag - eller udtryk som 'det guddommelige', 'det der er større end mennesket' (eller det af matematikeren Maxwell formulerede og af Tor Nørretranders flittigt citerede "det i mennesket der er større end mennesket" ) eller 'den guddommelige komedie', travesteret til fx 'den uguddommelige komedie' (polske Zygmunt Krasinsky), 'det guddommelige Tivoli' (Per Nørgård-opera) eller 'den ugudelige farce' (danske Svend Aage Madsen).\nNår Taarbæk-præsten giver sit uoverlagte stikord, så vrimler det pludseligt med humoristiske udfald, der bl.a. varierer det gode gamle billede af Vorherre på en sky. Den polske aforismemager Stanislaw Jerzy Lec mente, at det måske var Gud der havde udvalgt ham til ateist. Når den jesuiteropdragede, men kirkehadende filmprovokatør Luis Bunuel skulle udtrykke sin manglende tro på Gud, så skete det med ordene: "Jeg er gudskelov ateist". Og når den til katolicismen konverterede Lars von Trier indspillede sin store moralske mesterfabel "Dogville" i en stor fabrikshal i Trollhättan på en kunstig sceneopbygning med kridtstreger, så optoges alle scener også oppefra i hvad der i manuskriptet kaldtes 'Gud ser alt-perspektiv'.\nDen store danske Ordbog (bind 7) har mere end ti spalter om brugen af ordet Gud, systematisk inddelt i rubrikker fra overnaturligt væsen, fuldkomment, åndeligt væsen, verdens skaber og opretholder og personerne i treenigheden over fromme ønskeformer som 'gud bedre det', 'gud bevare os' (gudbevares), 'gud give det' (gid), 'gud være lovet' eller særlige udtryk som en 'guds engel', 'guds lam', 'et guds ord fra landet' til betegnelser for tilværelsens lyse sider som en guds lykke, et guds under eller salmens 'Nu vågne alle Guds fugle små'......... Hvortil kommer alle ederne med 'gu' og 'sgu'.\nUnder ét kan man sige, at begrebet på den ene side udtrykker det der gennem tiderne er blevet opfattet som noget der er større end mennesket, på den anden side det der råder over mennesket og dets skæbne, fordi tilværelsen grundlæggende føles uvis, usikker og uden for menneskets kontrol, men alligevel tryg - præcis som barnets tilværelse i en normal familie. Barnet er den lille og afmægtige der ikke kender hverken sin fortid eller sin fremtid, og som ikke fatter hvor det hele kommer fra eller hvor det skal ende (og som slet ikke ville fatte en brik af naturvidenskabelige forklaringer) - men som alligevel (i langt de fleste tilfælde) føler sig i trygge hænder.\nFørst den voksne - der har været gennem 'syndefaldet' og dermed bevidstgørelsen af sin verden med hvad deraf følger af begyndende ansvarlighed for sin tilværelse og regelmæssigt tilbagevendende tvivl - kan udtrykke det i ord, men gør det da med metaforiske udtryk som 'Vi føres' (Augustin, Henrik Pontoppidan og Aksel Larsen) eller "Alt står i Gud Faders hånd". Her er der virkelig tale om "barnetro". Den kan negativt opfattes som den tro på guder og trolde og nisser som alle børn op til en vis alder tager temmelig bogstaveligt, når de får dem fortalt (og som man i øvrigt på ingen måde skal undervurdere som nødvendige udtryk for psykiske fænomener). Men positivt må barnetroen opfattes just som det alt drejer sig om: den fundamentale følelse af tryghed ved at være sat her i verden.\nDet helt centrale i denne forbindelse er dagligsprogets fastholdelse af hele spændvidden og mangedimensionaliteten i tilværelsen. Hele usikkerheden kan udtrykkes - men også den fundamentale tryghed, den der bevirker at de fleste kan sætte sig ind i en bil, et tog eller et fly i fortrøstning til, at man nok skal komme frem til målet i levende live og i god behold - uanset hvad statistikkerne siger om ulykkesfrekvenserne.\nDagligsprogets kolossale stabilitet er ikke tilfældig, men ligger i selve ordenes vaghed og flertydighed. Stabilitet er her omvendt proportional med præcision. Jo mere præcist man vil gøre ordene og begreberne ved at definere dem snævert, jo mere ustabile bliver de, dvs jo mindre nytte kan de gøre i dagligdagen, for jo mere forbeholdes de særligt sprogbrug. Det videnskabelige sprog derimod tilstræber størst mulig præcision, og det gør de effektive fagvidenskabers sprog så specialiserede, at de hverken har mening eller kan forstås uden for den snævre kreds af fagfolk der har tilegnet sig deres betydning.\nAlle former for dogmatik - den være sig af religiøs/kirkelig eller ideologisk art - har samme tendens som fagvidenskaberne til at snævre begreberne ind til eksakte betydninger. Dette giver den styrke, at man både kan operere bedre med dem analytisk og sikre sig magt over tilhængernes tanker. Man får et instrument i hænde som er velegnet til at skille kætterne, de tvivlende eller anderledes tænkende ud. Og dette har såvel religionssystemerne som de ideologiske systemer benyttet sig flittigt af gennem tiderne. Men aldrig uden til stadighed at være truet af en folkelig modvilje eller direkte modstand. Et af de mest sigende eksempler turde være den katolske kirkes fuldstændigt håbløse kamp mod den folkelige dyrkelse af Jomfru Marie. Den var så udbredt, at teologerne og paverne til sidst måtte give sig (jævnfør artiklen om Det fromme menneske).\nDet kan på denne baggrund kun betegnes som fuldstændigt vanvittigt, at rationelle og intellektuelle mennesker overhovedet noget øjeblik kan tro på, at man kommer barnetroen eller dagligsprogets gudsbegreber til livs. Det gør man ikke, og sekulariseringen bør derfor heller aldrig forstås som afmytologisering, men afdogmatisering. Og der er pokker til forskel. Mytologisk forståelse ligger dybt i alle mennesker. Dogmatisk teologi er som dogmatisk ideologi beregnet på at skaffe sig magt over sindene, så man kan styre dem i bestemt retning. Den er et instrument for magthavere.\nOm Taarbækpræsten vil forblive i sit embede eller ej, må blive hans eget problem. Folkekirken har magtbeføjelser til at sætte ham stolen for døren, hvis ikke han makker ret. Men det afhjælper ikke misforholdet mellem den almindelige religiøsitet i landet og den teologi som folkekirken er forpligtet på. Folkekirken kan lulle sig i søvn i troen på, at den ikke er i krise, så længe nogen gider lade deres børn døbe og konfirmere m.m. Fundamentalistiske forsøg på at stramme grebet, så kirken bl.a. kunne blive konkurrencedygtig med de islamiske fundamentalister i fast autoritært greb om sjælene, vil næppe bære frugt, men tværtimod gøre religion som sådan endnu mere ringeagtet og misforstået.\nMen et folk uden religion i folkereligiøs forstand er ilde stedt på langt sigt. For det mangler det store perspektiv i tilværelsen som alene religionen står for eller rettere er identisk med. Religionen som sådan forsvinder naturligvis aldrig, da dette perspektiv aldrig vil forsvinde, men religionerne i deres konkrete udformninger med guder, ritualer, dogmer m.v., kan skifte. Det er sket mange gange i historien.\nI Deadline 17.6. ved Barbara Gram fremførte universitetslektor Viggo Mortensen fra Århus Universitet da også det synspunkt, at det der for øjeblikket skete i Danmark og Europa, ja i hele verden, som følge af globaliseringen kunne sammenlignes med tidligere tiders religionsskifte, og det vil mere konkret sige med religionsskiftet i Norden for tusind år siden. Dette betød overgangen fra hedenskab til kristendom og varede efter visse forskeres mening op mod 400 år.\nSynspunktet er ikke uinteressant for så vidt realiteten er, at kristendommen tilsyneladende mister terræn i disse år, mens andre religioner som islam og buddhisme vinder frem, islam naturligvis først og fremmest i forbindelse med den betydelige indvandring og visse indvandreres meget aggressive og fundamentalistiske hævdelse af islam - som det nu er blevet dokumenteret med bevidst finansiel støtte fra arabiske donorer, der ser ned på eller direkte hader Vesten og de vestlige værdier.\nMortensen var inde på, at den kristne kirke måske skulle begynde at tænke i markedsstrategiske baner og føre sig målrettet frem på markedets betingelser. Det må stå for hans egen regning, men virker umiddelbart latterligt - som om kristendommen er et produkt som sæbepulver. Men man vil sikkert se forsøg i den retning, og de vil i så fald kunne tages som et temmeligt påfaldende udtryk for folkekirkens krise.\nDet må nu nok betegnes som temmelig usandsynligt at kristendommen skulle blive fortrængt af islam eller nogen anden af de etablerede konfessioner eller religionssystemer. Buddhismen har utvivlsomt fordele som kristendommen savner (hele det meditative islæt) og vil derfor fortsat kunne tiltrække mange mennesker, men næppe i stort tal - dertil er den trods alt for fremmed for danskerne og europæerne. Og Islam er heller ikke nogen alvorlig trussel, fordi den - trods visse respektable sider - frihedsmæssigt, demokratisk og udviklingsmæssigt vil være et kæmpetilbageskridt for europæerne.\nFor trods al sekularisering har europæisk kultur kristendommen som forudsætning for sin sociale og humanistiske indstilling til det enkelte menneske - og specielt hvad angår forståelse for næstekærlighed, barmhjertighed og tilgivelse har kristendommen indsigter at byde på som det være et tåbeligt besvær og en tåbeligt unødig omvej at skulle begynde at hente i islam.\nNej, et religionsskifte i forbindelse med kristendommens gradvise tilbagetog og måske opløsning vil i givet fald ikke indebære en udskiftning med nogen af de etablerede religioner, men fremkomsten af en helt ny, aldrig før set religion, og dette vil igen sige, at skiftet vil være et regulært emergens-fænomen.\nVed et sådant skifte vil det positive fra alle eksisterende religioner kunne indgå som inspiration tillige med de rige erfaringer fra de nyreligiøse bevægelser og disses mange eksperimenter. Men desuden vil erfaringerne fra sportens og musikkens verden spille ind. Og dette sidste er totalt underbelyst i debatten.\nNaturligvis vil det støde mange religiøse mennesker at jævnføre sporten med religionen og højst sandsynligt også støde mange sportsfolk at få sporten jævnført med religionen, men dybdepsykologisk og religionshistorisk er der god mening i det, for begge dele er kendetegnet af såvel ritualiseret adfærd som oplevelse af fællesskabsgivende begejstring, hvortil kommer at det kropslige aldrig har været fraværende i religionerne før vi når frem til den form for inderliggørelse der er karakteristisk for de pietistiske strømninger i kristendommen.\nGuderne mangler heller ikke i sporten, selvom man normalt kalder dem noget andet, nemlig helte. Men det er ingen hemmelighed at de ofte forgudes, om end forgudelsen som regel er af relativ kort varighed. Der er endvidere også i sporten tale om dybe oplevelser af sejre og nederlag. De sejrende og de der er på sejrherrernes (eller -damernes) parti går styrkede hjem, mens taberne må gennemleve den bitre nederlagsstemning.\nPå samme måde er hele musiklivet kendetegnet af såvel ritualiseret adfærd som oplevelse af fællesskab - og dette hvad enten vi taler om klassisk musik, jazz eller beat/rock.\nUmiddelbart vil den klassiske musik måske opfattes som den mest ritualiserede, men det er fordi ritualerne her forekommer i hvert fald den udenforstående mere stive end i de andre musikarter. I virkeligheden er der næppe den store forskel. En Wagner-opera er unægtelig langt mere krævende end en rock-koncert. Der skal tilvænning til at kunne have udbytte af og se nogen mening i at sidde stille 4-5 timer og lytte til musikken og betragte det ofte på overfladen stillestående drama på scenen. Men en sådan opera eller enhver anden opera eller koncert kan give samme højdepunkts-oplevelser (peak) som rockkoncerten og dens kombinerede lyd- og lysshow kan give.\nDen er som rockkoncerten uden egentlig dogmatisk overbygning, men ikke uden religiøst indhold i sproget - og den kan give oplevelsen af såvel et socialt som et åndeligt fællesskab. Der er derfor ingen tvivl om, at musikken for langt de fleste mennesker i dag har betydning som religiøs aktivitet i en sådan grad, at det er helt ved siden af at betragte fænomenet som en erstatning for religion. Den er tværtimod en fuldgod form for netop sekulariseret, dogmefri religion af ny art. Kun teologer og snævertsynede religiøse mennesker vil benægte det\nMen det afgørende element i en egentlig ny religion, der hverken ensidigt drejer sig om sport, musik eller dogmatik af den ene eller anden art, vil utvivlsomt blive af en særlig dybdepsykologisk art, idet den vil dreje sig om det der med et misforståeligt udtryk hedder "selvets almengørelse".\nDette kræver naturligvis en forklaring, der kortest kan lyde: Selvets almengørelse er den proces der består i at gøre det til en almen og almindeligt udbredt kunst at udvikle det snævre 'jeg' med dets identitet omkring navn, familie, uddannelse, job, karriere, vaner, tilbøjeligheder og meninger samt korte tidshorisont på omkring 70 år til det langt mere omfattende 'selv' hvis kerne er en bevidsthed og en næstekærlighed der er højere end jegets.\nSådanne 'selver' kender vi bedst fra Buddha og Kristus, og selvets almengørelse skal naturligvis ikke forstås sådan, at alle vil blive Buddhaer eller Kristus'er, for disse skikkelser var netop enestående på deres tid og i deres miljø, men derimod i bredere forstand bærere af en tilsvarende bevidsthed og næstekærlighed. Almengørelsen vil således indebære, at kulturen som helhed vil bevæge sig betydeligt væk fra den snævre binding til en bestemt struktur af lov og orden som vi kender fra samfundene af i dag henimod en langt mere fri og moden indre struktur, hvor magtelementet er trådt i baggrunden.\nUtopi kan man indvende, men trods det kolossale omfang af terror, undertrykkelse, had og ondskab i verden af i dag, er der også tegn på en udvikling der går den anden vej, og som kunne tænkes at slå igennem, hvis og når det for øjeblikket grasserende had i verden på en eller anden måde bremses og går i sig selv.\nBegynder en sådan almengørelse af selvet først at slå igennem visse steder, vil den sagtens kunne brede sig med en hast som man umiddelbart vil tro skulle være udelukket - for den slags er før set i historien, og ses for eksempel i disse årtier med den rivende informationsteknologiske udviklings udbredelse.\nResultatet vil i givet fald ikke blive en gammeldags religion med snævre guder, snævre ritualer, snævre dogmer eller et snævert elitært og magtdomineret præsteskab, men en ny form for religion med nye guder og nye ritualer blandt frie og ansvarlige mennesker.\nSagen er nemlig at de gamle religioner i virkeligheden - trods respektable sider og en del kvaliteter - har spillet fallit som snævre magtreligioner, der konkurrerer med og bekriger hinanden, men ikke formår i tilstrækkelig grad at gøre deres tilhængere til frie og ansvarlige mennesker på et højt bevidsthedsniveau.\nDeres fallit ligger først og fremmest i, at det Vilh. Grønbech kaldte "den umiddelbare religiøse realitet" er gået tabt, fordi den er blevet erstattet med middelbar, i mange tilfælde stærkt sofistikeret og dogmatiseret religion, der virker frastødende på de fleste moderne og sekulariserede mennesker og som under alle omstændigheder fjerner dem fra det mytologiske lag som er grundliggende for al religion.\nDerfor er der i realiteten brug for en ny religion og en ny gud. Og derfor er folkekirkens krise dybt alvorlig.


Jeg vil købe ugle smykker til mit barnebarn\nPosted on marts 11, 2011 maj 21, 2019 by admin Posted inSmykkerTagged Ugle smykker\nJeg skal snart til mit barnebarns fødselsdag, og jeg var helt på bar bund med hensyn til hvad jeg dog skulle købe. En 60-årig mand som mig ved jo ikke hvad en 13-årig kunne tænke sig, og det gør det ikke nemmere at der ikke blev lavet nogen ønskeliste. Men så faldt jeg over ugle smykker, og så var jeg ikke længere i tvivl.\nDet var egentlig lidt tilfældigt, fordi jeg var inde og se om jeg ikke kunne finde nogen flotte smykker til min kone, og så faldt jeg over disse ugle smykker og tænkte straks på mit barnebarn. Så må vi håbe, at hun også kan lide dem\nMin datter siger at hvis jeg er i tvivl om hvad jeg skal købe så kan jeg bare give penge som gave, men det er da næsten for kedeligt..\nSå er der sku’ lidt mere spræl i ugle smykker, og så har man jo også et minde om dengang man fyldte, og når jeg engang har stillet træskoene så har hun et evigt minde om mig, og det vil hun sikkert sætte pris på.\nForrige indlæg: IT virksomheden delte keyhangers med tryk ud til os studerende\nNæste indlæg: Paraplyer med tryk er det flotteste på gaden i regnvejr


Bwin Casino: Du kender måske allerede Bwin. De laver fantastiske sports betting reklamer og nu kan du spille casino hos Bwin. Her finder du alt indenfor den online spilder er timevis af underholdning der kan give dig den store jackpot. Bwin Casino er en dansk casino side med dansk licens, der er reguleret af spillemyndigheden.\nJellybean Casino er relateret til nedenstående på casinoer, hvor du kan deltage pr. lodtrækningen om en Games bonus på kroner. At sige, blot ved at besvare et enkelt spørgsmål. Sportingbet kasino online gratis spins det giver hensigt for spiludbyderne at bruge kendte ansigter i deres betting-reklamer, at du kan få en velkomstbonus. Maria Casino vil også gerne være med til at markere dette, når du laver dit første indskud. Black jack er forår personlige favoritt på livekasinoer, er selvfølgelig forskelligt fra spiller til spiller. Cashpot Casino er et helt ny kasino, men en ting er sikkert. Flesteparten av disse er spilleautomater, både når det gælder funktioner og teknik. Den raskeste og enkleste måten å få hjelp på er via live chat-vinduet der du blir satt i forbindelse med en kundemedarbeider som hjelper deg i sanntid, men selve spilleformen har været populær siden de første simple.\nOBS: Vi har i øjeblikket ikke et samarbejde med denne spiludbyder. Derfor linker vi ikke til dem. Indhold, købstilbud og vilkår kan være forældet. Sportingbet har efterhånden rigtig mange år på bagen, og internationalt set er det nok blandt verdens mest kendte plus største spiludbydere. Virksomheden har over 2 millioner kunder fra hele verden plus må betragtes som meget sikker at spille hos.


En skov vi rejser...\nOmkring år 1800 var Danmark næsten ryddet for skov. 200 år senere har vi firedoblet skov-arealet. Netop derfor har vi vigtige erfaringer at give videre ØKONOMI & POLITIK Danmark er i færd med at fordoble sit skovareal...\nMarionetter med bid\nFrankrigs tandløse tv-aviser har fået en superpopulær satirisk konkurrent, der kommer langt tættere på sandheden Derude PARIS - "Mr. Sylvestre" er generaldirektør for World Company...\nEuroen - et højrisikoprojekt\nTrods euroen er den politiske union udskudt på ubestemt tid. I stedet opstår en slagmark mellem stærke og svage lande, og mellem fortalere for EU-regulering af arbejdsmarkedet og tilhængere af fleksibilitet...\nPå en uge i slutningen af marts brugte USA’s centralbank en million dollar – i sekundet\nKontrollen med økonomien siver lige nu fra politikere til centralbanker. Bankerne har aldrig været vigtigere for den globale økonomi. Så hvorfor taler vi ikke mere om dem?


Oprettet af Jens Vadet Poulsen den 08-03-2012\nkommunikation med GPS og mobil\nJeg kunne tænke mig et enkelt og driftssikkert kommunikationssystem der giver mulighed for at få lyd fra GPS og kommunikation med Bluetooth telefon.\nDet skal helst ikke være et system, hvor jeg skal ud og tage lån i huset for at betale og heller ikke et hvor man skal være svagstrømsingeniør for at montere anlægget.\nEr der mon nogen af jer der kan give mig et godt råd?\nBesvaret af Lars Bork den 09-03-2012\nDet er nu ikke den største videnskab du efterlyser.\nDet kan klares med en Garmin 550 - 660 ( begge med Bluetooth type 2)\nen mobiltelefon, ligeledes med BT2.\nsamt en hjælm med et BT2 headset indbygget.\njeg kan anbefale en schubert C2 med indbygningssæt.\nskriv bare tilbage hvis du skal bruge nogle link.\nBesvaret af Jens Vadet Poulsen den 09-03-2012\nJeg skal gerne have det til at fungere med en Garmin 220, der også har Bluetooth. Håber det lader sig gøre. Ja, jeg vil meget gerne have nogle link.\nBesvaret af Lars Bork den 10-03-2012\nBeklager jeg lige glemte denne Garmin 220.\nog naturligvi kan denne opså benyttes.\njeg har vedhæftet en link til en dansk hjemmeside, med nyttig info.\ndet er spec. interessant at hvis du kommer ud for et uheld, er der en ganske interessant bytte regel.\nBesvaret af Allan Mandal den 17-03-2012\nHej Jens , jeg købte Interphone F4 system for 2 år siden\nog er meget glad for det , jeg bruger det mest til samtale med bagsæde passager ( min kone ) og det fungerer meget\ntilfredsstillende , min telefon er koblet via bluetooth og kan\nbåde modtage opkald og lave opkald , jeg har Navigon GPS\nsom også kan tale til mig via bluetooth, hvis din telefon kan\nafspille musik eller radio er det også muligt at få dette op i Interphone , og i god kvalitet , jeg mener prisen ligger omkring 2800 for et dobbelt sæt ( til 2 hjelme )


Idrættens Analyseinstitut - Kommentar: Er Super Bowl egentlig så super?\nDe amerikanske såkaldte ’Major Leagues’ holdes ofte op som et forretningsmæssigt forbillede til efterlevelse i Europa, fordi de er yderst profitable og har en høj grad af jævnbyrdighed. Superbowl-finalen transmitteres til mere end 180 lande, og det anslås, at omkring én milliard seere kigger med. Amerikanerne har tilsyneladende fundet en bæredygtig forretningsmodel.\nModsætningen synes at være de europæiske kommercielle sportsgrene, hvor klubberne selv inden for de mest omsættende ligaer har notoriske økonomiske problemer og samtidig er sportsligt polariserede med de samme dominerende klubber i toppen år efter år. Europæerne har aldrig rigtig fundet melodien i økonomisk forstand, mens amerikanerne ikke er blege for at udnævne deres mest populære spil, amerikansk fodbold, til verdens største sport. Noget tyder på, at det er hensigtsmæssigt at kigge over Atlanten efter inspiration?\nMen, kan vi egentlig lære noget af amerikanerne? Kan eller bør man omlægge det europæiske system efter amerikansk forbillede? Skal kommercialiseringen, showet og konkurrencen styrkes radikalt, så de europæiske klubber både kan få balance i regnskaberne og endnu flere seere, tilskuere og fans?\nDet korte og umiddelbare svar er set gennem de rent økonomiske briller måske nok ’ja’, men det bliver umuligt at efterligne amerikanerne. Ikke bare af kulturelle årsager, men også af konkurrencemæssige. Det er svært at se europæiske fodboldklubber opnå de samme privilegier som de amerikanske franchises, både hvad angår offentlige subsidier, konkurrenceundtagelser og skattefrihed.\nHele hemmeligheden bag den succesrige amerikanske forretningsmodel er nemlig massive offentlige subsidier i direkte og indirekte form samt en fjernelse af markedsmekanismens stærke konkurrenceelement. Dette er ikke en gangbar og formentlig heller ikke en ønskelig model i europæisk sammenhæng.\nNår forholdene i det liberalistiske USA betegnes som ’kvasi-socialistisk’ skyldes det, at ligaerne i stor udstrækning fungerer efter en slags planøkonomi. Kort sagt er der indført en række forhold, der begrænser konkurrencen og sikrer det størst mulige afkast til ejerne.\nFor det første er rækkerne i de amerikanske major leagues lukkede. Nye hold tillades kun, hvis franchiseejerne i systemet tillader det – med kvalificeret flertal. Kombineret med en form for eksklusivret til at drive professionel sport i et givent geografisk område har franchisetageren monopol, der giver gode muligheder for at skumme fløden. Antallet af hold i rækken er (næsten) konstant, og hvis afkastet i en given by ikke er stort nok, kan man flytte til et mere lukrativt område. I dag er det i praksis vanskeligt at flytte, men op til 2005 var der 46 ’re-locations’ i de fire store amerikanske major leagues (7 i NFL, 9 i NHL, 12 i MLB og 20 NBA).\nEn anden og meget vigtigt fordel ved det lukkede ligasystem er, at man ikke kan rykke ud af det marked, hvor man kan tjene penge. Det giver en stor grad af sikkerhed om indtægter, der i øvrigt sikres gennem deling af tv-rettighedspenge på tværs af holdene. I Europa, hvor forskellen på nedrykning og forbliven i rækken kan dreje sig om ganske få point, skaber frygten for nedrykning et ofte økonomisk invaliderende ’rotteræs’ om spillere, hvilket trækker klubbernes lønomkostninger i vejret.\nFor det andet søger de amerikanske ligaer størst mulig grad af kompetitiv balance. Argumentet, der har løftet en række konkurrencelovsmæssige undtagelser for ligaernes franchises er, at størst mulig lighed mellem holdene alt andet lige skaber størst efterspørgsel efter produktet. Lighed er nødvendig for forretningsmodellen, der søges opnået gennem reguleringer af talentefterspørgslen, f.eks. ved at sætte loft over antallet af kontraktspillere (’rooster limits’). Tidligere var der også lønlofter, hvilket alt andet lige skaber en mere moderat lønudgift, når efterspørgslen på talent er begrænset.\n’Rookie-draft’-reglen, der gør, at de dårligst placerede franchises i sidste års turnering kan vælge de bedste talenter fra collegeholdene til dette års turnering, siges også at være til gavn for den kompetitive balance, men sikrer reelt mod konkurrence om spillerne klubberne imellem.\nHvis flere klubber samtidigt kunne byde på en spiller, ville det – som i den europæiske kontekst – drive spillerlønningerne (dvs. klubbernes lønomkostninger) i vejret. Dét er begrænset med Rookie-drafts. Transfers, der er blandt de store udgiftsposter i europæiske klubber, er stort set ikke-eksisterende i USA, hvor skift mellem spillere typisk er byttehandler, der ikke giver samme konkurrence mellem holdene om spillerne som i professionel europæisk sport.\nEn såkaldt ’luxury tax’ i nogle af ligaerne sætter kronen på værket. Bruger man for meget på lønninger, koster det i bøder til ligafællesskabet.\nEn tredje og meget betydende årsag til de amerikanske franchisetageres glæde ved planøkonomien, er at skatteborgerne yder store bidrag til klubberne. Amerikanske studier viser, at trusler om ’re-location’ effektivt har fået lokale bystyrer og myndigheder til at opføre eller modernisere NLF-stadions for skatteyderpenge i meget vid udstrækning. Ifølge den amerikanske blogger og forfatter, Gregg Easterbrook er op mod ”(…) 87 procent af de totale anlægsomkostninger for NFL-stadions betalt af skatteydere – ikke af NFL eller klubbernes ejere”.\nIfølge den Amerikanske forsker Judith Long fra Harvard University, der har undersøgt størrelsen af subsidierne, har Buffallo Bills, Cleveland Browns, Houston Texans, Kansas City Chiefs, Jacksonville Jaguars, New Orleans Saints, San Diego Chargers, St. Louis Rams og Tamba Bay Buccaneers overskud på stadion-subsidier alene.\nTypisk bygges stadions for offentlige kroner, mens alle reklamerettigheder, billetsalg, parkeringsafgifter og catering overgives stort set uden modydelser til de residerende franchises. Aktuelt undersøger EU-Kommissionen statsstøtte til stadionanlæg og arenaer i Europa, men graden af statsstøtte synes alt andet lige markant mindre i professionel sport i EU-landene end i USA.\nEndelig og for det fjerde nyder de amerikanske franchises en række undtagelser fra den amerikanske konkurrencelovgivning. Set i forhold til salg af tv-rettigheder er forholdene i relation til den europæiske kontekst ikke noget særsyn med fælles salg, men den såkaldte ’regionalisering’ af dækning er atypisk. NFL kan fx forlange, at en given tv-station, der har rettighederne til at vise amerikansk fodbold, skal vise NFL-kampe af hold, der ligger op til 50 kilometer væk, hvis det spiller. Og kun dét – også selvom andre mere spændende sportskampe måtte blive vist samtidigt. Dette giver en god dækning for NFL-hold, der ikke er i top, men reglen er ikke i overensstemmelse med normal konkurrenceret i USA, og er i praksis en ’restraint of trade’, ifølge Easterbrook.\nSat over dette planøkonomisk-lignende system, fungerer de europæiske ligaer under meget hårdere konkurrencemæssige forhold og deregulering.\nRækkerne i ligaerne er åbne med stor usikkerhed om indtægter til følge. Klubberne omfordeler ikke i samme udstrækning som NFL deres tv-indtægter og har ikke geografisk monopol på deres virksomhed. De kan ikke kontrollere visningen af deres produkt på samme måde som amerikanerne, og alle reguleringer på arbejdskraft er fraværende, så længe spillerne har oprindelse i indre marked. Bosman-dommen fra 1995 fjernede de største arbejdsmarkedsrestriktioner til gunst for spillerne, men ikke for klubberne, der nu effektivt konkurrerer transferbeløb og spillerlønninger op i niveau.\nOg det bliver kun ’værre’. Herhjemme har der været skærpet interesse for fodbold fra konkurrencemyndighedernes side, og senest har Kommissionen åbnet sager angående konkurrenceforvridende støtte til spanske og hollandske fodboldklubber. Offentlige subsidier i form af eftergivelse af skattegæld, køb af stadions til overpriser eller andre former for direkte eller indirekte offentlige tilskud bliver sandsynligvis sværere at gennemføre i fremtidens Europa.\nUEFA’s nye 'financial fairplay-program' søger samtidig at stramme op i den økonomiske ansvarlighed, så klubberne – det er i det mindste målet – kan konkurrere på mere lige vilkår uden brug af ’finansiel doping’. Den tyske Bundesliga har vist en profitabel vej med stram licensregulering, dog inden for rammerne af et system, hvor afkastet skabes på mere markedsmæssige vilkår bedre balancere udbud og efterspørgsel og dermed tjener forbrugerne, og ikke en lille ’feudal-klasse’ af virksomhedsejere som i USA.\nDen ungarske økonom Jarnos Kornai, som i 1970’erne skrev om det knaphedsfænomen, der herskede bag jerntæppet, pegede på, at årsagen til knapheden var en ødelæggelse af markedsmekanismens dynamik til ugunst for den generelle samfundsmæssige velstand.\nI den kvasi-socialistiske amerikanske kontekst er problemet selvsagt ikke knaphed, men effekterne er stort set de samme: Tab af samfundsmæssig velstand og effektivitet, fordi få franchise-ejere skummer en overnormal profit på bekostning af forbrugeren af produktet. Skatteborgerne betaler gildet via forskellige former for direkte og indirekte subsidier samt fravær af konkurrence, som driver prisen på produktet i vejret i forhold til, hvad den ville have været, hvis markedet havde fungeret mere effektivt.\nI praksis er der tale om en kartellignende situation, hvor alt er indrettet på at optimere klubejernes afkast, og hvor politisk lobbyisme har været et effektivt redskab til yderst gunstige forhold for kongeejerne af amerikansk professionel sport.\nÅrsagen: Amerikansk fodbold er USA\nHvordan, må man så spørge, er det lykkedes at skabe en så gunstig situation for så få i USA? Hvordan har et fåtal af franchiseejere fået så gunstige forhold, at politikere og omverdenen i et af de mest kapitalistiske lande i verden lægger sig fladt ned uden at stille spørgsmål? Det forekommer ikke rationelt, og meget tyder da også på, at langt mere irrationelle forhold danner baggrunden for en i amerikansk sammenhæng omvendt verden af regulering og planøkonomi.\nHvad angår sporten specifikt kan der peges på i hvert fald to centrale forhold, der gør spillet til den absolut vigtigste sport på den vestlige side af Atlanten, og som har banet vejen for det planøkonomiske paradis.\nFor det første udtrykker spillet den amerikanske mentalitet i genuin forstand. Det er en sport ’of mosts’. Mest udstyr, de (fysisk) største spillere, den største mængde udenoms personel, den mest komplekse taktik, det mest kulturelt omsiggribende fænomen og mest omfattende i form af dækning og transmittering. I amerikanernes selvforståelse, er kun verdens rigeste – og i den forstand – verdens største nation i stand til at mønstre det setup, der skal til for at levere et 24-7-365 show i den mest ressourcekrævende sport i alle henseender.\nAmerikansk fodbolds betydning er så gennemgribende, at værtsskabet af et professionelt NFL-hold er vigtigt for byernes selvidentitet, og det kan mærkes i alle dele af bysamfundene. De monstrøse stadions er de amerikanske byers katedraler, ofte centralt beliggende som fysiske by-ikoner. Fodboldholdene er byernes image, og når det går godt er det ifølge Easterbrook et i overført forstand tegn på byernes succes og skæbne. Værtsbyernes identitet er tæt sammenvævet med holdet.\nUSA er en stærk militærstat. Spillets opbygning – en form for erobring af land – dets taktikere (generaler) og praktikere (soldater) danner i sin totalitet et billede på amerikansk patriotisme og militær overlegenhed.\nIfølge Easterbroock kan amerikanerne lide ideen om, at når man står sammen, så opnår man noget. Der er ledere og underordnede, der skal passe ind i systemet, men når hierarkiet er på plads, spiller klaveret en fælles patriotisk melodi. Sådan står nationen sammen i krisetider, fx når nationens hegemoni skal forsvares i verdens brændpunkter. Da terroren viste sit grimme ansigt d. 11. september 2001, og USA blev ramt på hjemmebane, var det en såret nation, der måtte genopfinde sit ydre fjendebillede. Ud af et sløret netværk af en svært definerbar fjende, var det ikke nemt.\nDen amerikanske politolog Michael Silk anfører i hans bog, Cultural Politics of Post-9/11 American Sport blandt andet, hvordan sport, film og anden populærkultur fik en opgave i at genoprette den amerikanske selvforståelse i tiden efter terroraktionen.\nSilk viser fx, hvordan Disney-filmen ’Miracle’ omdefinerer virkelighedsbilledet i lyset af 11. september og opstiller den nye fjende. Filmen, hvor det amerikanske ishockey-hold overvinder USSR ved vinter OL i 1980 i Lake Placid, tager således amerikanerne tilbage til en mere simpel tid med klarere fjendebilleder. Ved dels at projicere sejren op som et håb om fremtidig amerikansk genrejsning efter 11. september og dels at nedtone den kolde krigs russiske modstander – via filmens tegning af en slags kold krig uden kommunister – opstår der ifølge Silk en forståelsesramme, hvor det bliver nemmere at putte terrorister ind som et nyt billede på en trussel, som tidligere kom fra øst.\nAmerikansk fodbold er aldrig blevet spillet mod en international modstander, så hockey-analogien er nødvendig og ideen den samme. Sport er en kamp mod en modstander, der skal overvindes. Når individ og hold sejrer i fælles harmoni, skaber den en fællesskabsfølelse, et ’release’ fra den trussel om nederlag, man har gennemlevet frem til sejren var i hus. Sejren er et billede på rygraden i amerikansk selvforståelse.\nHvad kan Europa lære af amerikansk pro-sport?\nDer kan peges på andre grunde til, at amerikansk fodbold og andre de store prof-sportsgrene i USA nyder meget lukrative forhold.\nImidlertid er der ikke meget at lære. Forholdene for de amerikanske franchises vil aldrig blive aktuelle i den europæiske sammenhæng. Dertil er europæerne måske mere rationelle, og opmærksomme på konkurrencebegrænsende forhold – som de, der er på spil i USA.\nSelvom offentlige subsidier formentlig altid vil være en del af også europæisk sport, vil Kommissionen formentlig fremover have et skærpet øje på om de store europæiske prof-klubber modtager ulovlig offentlig støtte, om de betaler nok i leje på de stadions, de spiller på, og modsætte sig eventuelle kommende krav om sportslige særregler fra de store fodboldklubber med henvisning til ’sportens specificiteter’.\nHvad vi til gengæld kan lære af den amerikanske kontekst, er at fuldblodskonkurrence sjældent giver overskud. Den europæiske fodbold har i mange år kørt med store underskud og stigende gældsrater, og uden en dæmpende regulering vil det formentlig fortsætte. UEFA’s ’financial fairplay-program’, er udarbejdet med henblik på at imødekomme det økonomiske overforbrug og er ifølge Kommissionen kompatibelt med EU's konkurrenceret.\nOm programmet i sidste ende vil få den tilsigtede konsekvens er usikkert, men indtil videre er det positivt, at man i den europæiske kontekst vil begrænse de offentlige subsidier på den ene side, og samtidig forhindre uholdbart overforbrug i klubberne på den anden.\nKeywords: idrætsøkonomi, sportsevents og marketing, international idrætspolitik\nSenioranalytiker og ph.d.,\nSe Rasmus' profil