Sådan undgår du et rodet hjem - Bedre Hus Og Have\nHome › Indendørs - Husråd - Husmorråd › Sådan undgår du et rodet hjem\nSådan undgår du et rodet hjem\nRedaktion Posted on marts 17, 2020 Udgivet i Indendørs - Husråd - Husmorråd\nI en travl hverdag kan det godt være svært altid at holde boligen pæn og ryddelig. Der er trods alt masser af andre ting, man skal nå, og så er det helt naturligt, at oprydning nogle gange ender i bunden af to-do-listen. Men man skal også passe på med at skubbe oprydning helt til side, for rod kan hurtigt komme til at fylde så meget, at det bliver svært at fokusere på andre ting. Heldigvis behøver det ikke være en daglig pine at rydde op, for med et par simple tiltag kan det hele blive meget nemmere.\nNår det gælder oprydning, så er det absolut vigtigste sandsynligvis, at alting har en plads. Det nemlig rigtig svært at rydde ordentligt op, når man i virkeligheden er i tvivl om, hvor de forskellige ting skal stå. Derfor kan det anbefales, at du anskaffer dig et par gode hylder og reoler til at opbevare dine ting og sager. Du får sandsynligvis også meget nemmere ved at finde det, du skal bruge, når du ved, hvor alting har sin plads. Lagerreoler er en god mulighed for at få sat lidt system på det hele, så køb endelig et par stykker hjem til din bolig.\nDet næste råd i jagten på et ryddeligt hjem er at sortere lidt ud i dine ting. Du behøver på ingen måde at rydde hele dit loft, men det kan ikke skade at ordne dine ejendele bare en lille smule. Hvis du har brug for en blid begyndelse, så kan du jo starte med at kigge dit køkken efter i sømmene. Måske har du lidt flere margretheskåle og Tupperware bokse end nødvendigt, og hvis de alligevel ikke har nogen affektionsværdi for dig, kan du lige så godt skille dig af med dem.\nPrevious Post is ‹ Sådan finder du den perfekte seng\nNext Post is Arbejder du meget med værktøjer derhjemme? Så få dig en værktøjsvogn ›


Nye restriktioner - korte gudstjenester og ingen sang\n> Rødding-Lem-Lihme-Vejby Sogne\nGudstjenester og kirkelige handlinger herunder også begravelser og bisættelser skal højst vare 30 minutter. De skal gennemføres med overholdelse af de gældende retningslinjer om areal- og afstandskrav, udluftning, god hygiejne og mundbind.\nArealkravet vil også blive skærpet. Vi afventer pt. den konkrete udmøntning fra Kirkeministeriet, der forventes at komme 7. januar. Afstandskravet bliver ændret fra 1 til 2 meter.\n· Det anbefales at undlade fællessang ved kun at lade kirkens kor eller kirkesanger synge for menigheden. Alternativet kan også være instrumentalmusik, afspilning af musik/salmesang, eller at menigheden nynner med lukket mund. Det er fortsat muligt at synge ved udendørs handlinger efter de retningslinjer, der gælder her, fx til begravelser.\n· Det bør overvejes, om nadver skal gennemføres i gudstjenesten.\n· Muligheden for 500 siddende deltagere til et arrangement er fjernet, og dermed også muligheden for udendørs gudstjenester.


Aretha Franklin - et amerikansk ikon - er død | jv.dk\nAretha Franklin - et amerikansk ikon - er død\nSouldronningen Aretha Franklin, her fotograferet i 2015, er død, 76 år.\nSouldronningen Aretha Franklin er død sit hjem i Detroit. Hun led af kræft i bugspytkirtlen.\n16 aug. 2018 kl. 16:08\nUndervejs i sin karriere modtog hun 18 Grammys og modtog 25 guldplader.\nHun blev i ordets sande betydning et amerikansk ikon.\n- I et af de mørkeste øjeblikke i vort liv, så er vi ikke i stand til at finde passende ord til at udtrykke smerten i vore hjerter, hedder det i en erklæring fra familien.\nAretha Franklin blev født i Memphis i sydstaten Tennessee under beskedne kår, men voksede op i Detroit i staten Michigan.\nHendes far var baptistpræst, og Aretha lærte at synge i kirken, da hun var ganske ung. Talentet var ikke til at overse.\nMen det var en ungdom med store bump. Allerede som 16-årig havde hun født to børn. Det første barn kom, da hun var 12. Hun fik siden yderligere to børn.\nMed gospelalbummet "Amazing Grace" understregede Aretha Franklin sit navn som den ukronede dronning af genren. Albummet fra 1972 blev det mest solgte gospelalbum nogensinde og solgte alene i USA over to millioner eksemplarer.\nAretha Franklin er af Rolling Stone Magazine blevet kåret til rockhistoriens største stemme baseret på vurderinger fra en lang række af hendes anerkendte kolleger.\nDa Barack Obama i januar 2009 blev taget i ed som USA's første farvede præsident foran flere end en million tilhørere på The Mall i Washington, sang hun efter ønske fra Obama "My Country Tis of Thee".\nSymbolikken i at have en sort sanger og en farvet præsident på podiet foran USA's kongres stod klart for de fleste.


Plissegardiner | Find dit nye plissegardin her | Bilka.dk\nPlisségardiner i forskellige størrelser\nOvervejer du plisségardiner i boligen? Og har du brug for hjælp til, hvordan man monterer plisségardinerne? Så læs vores guide her, hvor du kan finde flere informationer og se smarte videoguides.\nDer findes et hav af forskellige gardiner, og det kan være svært at vælge. Skal du gå efter rullegardiner, plisse eller lameller? Hvilken farve skal du vælge og hvilket materiale? Mulighederne er mange - bliv klogere i guiden her.\nFleksibel og minimalistisk solafskærmning med plisségardiner\nNår du vælger plisségardiner til dit hjem, får du en løsning, der er yderst fleksibel. Du kan vælge mellem forskellige grader af mørklægning eller filtrering af lyset, så du får mest muligt ud af de lyse timer uden generende genskin eller skarpe stråler. Et plisségardin hjælper samtidig med at holde varmen, lyset eller nysgerrige blikke ude, når du har behov for det.\nUp & Down: Nogle af modellerne kan du trække ned både fra toppen og fra bunden, det kalder vi Up & Down. Du behøver med andre ord ikke at dække mere end allerhøjst nødvendigt.\nTrinløs betjening: Du kan også vælge et plisségardin med trinløs betjening, hvilket betyder, at du let og hurtigt kan indstille gardinerne med et træk eller et let skub. Du slipper altså for løse snore og gardiner, der glider ned med et brag.\nSnoretræk: Med den klassiske model kan du indstille gardinet, selv om det hænger for højt til, at du kan nå det med hænderne. Det er den mest udbredte løsning og en sand klassiker, når det kommer til afskærmning af vinduer.


Høretest i Oksbøl – Bestil online i dag\nHøretest i Oksbøl? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter høretest i Region Syddanmark, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 6840 Oksbøl, og generelt i Varde Kommune.\nEn stor portion online varehuse udlover efterhånden diverse forskellige leveringsløsninger. En af de populære er for nærværende levering til et afhentningssted, fordi du på den måde nemt kan hente din ordre når du har lyst. Fragtmetoden er nemlig i høj grad simpel, samt ofte tillige den mindst kostelige leveringsmåde.\nDu kunne ligeledes udse dig at få ordren sendt til din bolig eller til dit arbejdes adresse. Fragtmuligheden viser sig gennemsnitligt et hak dyrere, men endvidere i høj grad let. Den mindst kostelige leveringsudgave af Høretest i Oksbøl vil dog utvivlsomt være at du selv henter varerne, hvilket betinges af at du lever nærved Høretest i Oksbøl internet butikkens bopæl.\nLeveringstiden kan i nogle tilfælde være særdeles vital i tilfælde af at du skal bruge produkterne nu og her, og med det formål er det altså meningsfuldt at vi tjekker den estimerede leveringsdato på det relevante produkt.\nEn del Høretest i Oksbøl online butikker præsterer dag-til-dag levering på deres primære varenumre, men husk at det er forudsat at ordren placeres tidligere end et bestemt tidspunkt, sådan at de har en chance for at nå at få Høretest i Oksbøl sendt afsted inden personalet har fri.\nNogle e-handler i Danmark lover fragtfri levering, men oftest påkræves det at du indkøber for et fastslået beløb. Ellers kunne du overveje den mest prisbevidste leveringsløsning, der i mange tilfælde – ligegyldigt om man er ved Viborg, Lillerød eller Skagen – vil blive at få dem til at bringe din ordre til en pakkeshop.\nDet er efterhånden super fremkommeligt for os alle at analysere priser på Høretest i Oksbøl hos forskellige forretninger på nettet, og så har masser af internet foretagender fundet det uundgåeligt at mindske prisniveauet på mange af deres varer – til drenge og piger, lige så vel som til voksne – kolossalt, og endda nogle gange præstere fri fragt.\nDet kan trods alt vise sig gavnligt at udforske en række internet handler efter Høretest i Oksbøl udsalg forinden du gennemfører din handel, sådan at du er velinformeret til at opnå den mindst kostelige pris.\nDu bør alligevel være årvågen med, at hvis en online butik markedsfører Høretest i Oksbøl til en udsalgspris der anses for himmelråbende tiltalende, bør det mange gange være et faresignal om en bedragerisk e-shop. Kortkøb er imidlertid dækket ind under en lov, som beskytter en imod uærlige online shops.\nGenerelt går vi ind for køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ burde du bruge en løsning på afbetaling som for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du efterspørger at betale regningen over en periode.\nForinden folk handler Høretest i Oksbøl på en forhandler på nettet behøver de utvivlsomt gennemgå webshoppens forretningsaftale, dog er det naturligvis et tidskrævende arbejde.\nEn nemmere løsning kunne måske være at efterse om e-butikken er støttet af e-mærket, grundet at det burde være en indikator for at internet virksomheden adlyder de officielle danske regler, foruden at internet webshoppen tit besigtiges af jurister der forstår de gældende regulativer. Dette er desuden din genvej til at få assistance, hvis du forvoldes udfordringer som følge af din ordre.\nTillige kan det anbefales at kunden er hensynstagende til de fundamentale retningslinjer der kan have indvirkning på transaktionen, fx hvilken bytteret på Høretest i Oksbøl e-forhandleren tilbyder. Derfor er det ydermere essesentielt, at man stadig beholder ens faktura, så man i fremtiden vil kunne vidne om ordren, uafhængig om man shopper til en pige eller dreng.\nTrustpilot frembyder relativt belejlige løsninger til at gennemgå forskellige aktuelle forbrugeres tanker og derfor er det prisværdigt, at du gennemsøger webshoppens Høretest i Oksbøl anmeldelser forinden du køber.\nFacebook frembringer tilsvarende fuldstændig ønskværdige genveje til at få et kig ind i internet shoppens pålidelighed. Her ses en del e-handler som tilbyder folk at registrere en bedømmelse af deres købsoplevelse, som desuden kan anvendes til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nDenne side er finansieret af reklameindtægter. Vi har et tæt samarbejde med massevis af online forhandlere derved at vi introducerer virksomhedernes produkter, og tjener godtgørelse i tilfælde af at de besøgende vi sender videre udfører en handel.\nInformationer omkring Høretest i Oksbøl og online butikker værnes om jævnligt, men vi giver ingen garanti imod reguleringer der er blevet implementeret siden vi sidste gang opdaterede de anvendte data.


Er socialdemokraterne dovne eller bare stædige, når de undviger vor tids største spørgsmål? | Information\nEr socialdemokraterne dovne eller bare stædige, når de undviger vor tids største spørgsmål?\nI weekenden skal Socialdemokratiet vedtage et nyt principprogram, der vil opprioritere natur, miljø og bæredygtighed uden at gå på kompromis med økonomisk vækst. Det kan næppe lade sig gøre, så hvad med at tage hul på de rigtigt svære diskussioner, der kommer til at forme fremtiden – hvad enten Mette Frederiksen vil det eller ej?\n»Vi er et parti, der er tilhængere af økonomisk vækst. For vi ønsker at gøre samfundskagen større,« sagde Socialdemokratiets formand Mette Frederiksen i foråret i forbindelse med præsentationen af et udkast til partiets nye principprogram.\nFor at bygge videre på Frederiksens eget billede, så kræver en større kage en større mængde ingredienser. Øverst på samfundskagens ingrediensliste står naturens ressourcer i form af blandt andet energi og jord.\nØnsket om at imødegå klima, natur og økosystemkriserne og samtidig insistere på fortsat økonomisk vækst, som samfundets drivende motor, er i direkte modsætning.\nFor bare at nævne et enkelt eksempel: Vi står i dag i en situation, hvor CO2-udslippet ikke bare skal reduceres, men falde drastisk inden for få år, hvis vi skal undgå klimaforandringernes civilisationsundergravende konsekvenser. Der er i øjeblikket intet, der peger på, at det vil ske, trods Parisaftale og mål om 100 pct. vedvarende energi.\nDertil kommer, at miljø og natur er historisk pressede, hvilket også anerkendes i principprogrammet. Som Hans Jørgen Whitta-Jacobsen, tidligere overvismand og professor i økonomi ved Københavns Universitet, formulerede det for nyligt i denne avis:\n»Vi ved, at jorden er et begrænset system, så vi kan ikke blive ved at have eksponentiel vækst, hverken i befolkning eller produktion.«\nBesættelsen af at gøre kagen større, også selvom det på paradoksal vis kan underminere hele kagens fundament, er Socialdemokratiet ikke alene om. Langt de fleste partier anser økonomisk vækst som den eneste måde at sikre en god fremtid for samfundet på.\nMen som Whitta-Jacobsen og andre økonomer med ham påpeger, så er der meget, der tyder på, at selve forudsætningerne for fortsat økonomisk vækst i de udviklede lande er på retur. Ikke kun jordens begrænsede ressourcer, men en række strukturelle faktorer som et højt gældsniveau og faldende produktivitetsvækst er afgørende.\nDen slags ytringer har svære kår i en tid, hvor vi for første gang siden finanskrisens begyndelse, ser antydninger af vækstrater på over to pct. Også selvom Harvey, Irma og José buldrer derudaf om kap med det globale økonomiske opsving. Men det er netop nu i opgangstider, at vi skal have overskuddet til at tænke nyt. Det er ikke, når arbejdsløshedskøerne bliver længere, og vi står med ryggen mod muren, at modet til at handle på nye måder trives.\nDerfor er det nu, under gunstige økonomiske vilkår, at der skal udvises rettidig omhu. Hvis Socialdemokratiet ønsker at være med til at forme samfundet for fremtiden, som de har formet fortidens, så må partiet tage hul på de svære diskussioner, der kommer til at præge dette århundrede: Hvordan skaber vi et solidarisk økonomisk system, der ikke er afhængigt af evig eksponentiel vækst? Hvordan bevarer vi en høj grad af frihed, lighed og tryghed i tider med lav eller ingen vækst? Hvordan passer vi på natur og mennesker i såvel Danmark som i resten af verden?\nMan kan passende begynde diskussionen der, hvor Whitta-Jacobsen slutter:\n»Og mener vi virkelig, at vi kun er tilfredse, hvis vi bliver ved at tjene to procent mere om året? Det er noget pjat. Hvem siger, at vi skal blive ved med at blive rigere og rigere?«\nDet hjælper ikke stædigt at fastholde væksten som eneste mulige vej til et godt samfund, når man som Socialdemokratiet samtidig mener, at »vi bruger klodens ressourcer og forurener dens elementer i en grad, der hverken er etisk forsvarlig eller bæredygtig i forhold til fremtiden«, som der står i principprogrammet.\nDet er udtryk for intellektuel dovenskab og mangel på politisk opfindsomhed, hvis ikke man er i stand til at forestille sig gode, endda bedre, samfund, hvor der ikke vækstes hvert år.\ngrøn omstillingøkonomisk vækst\nMedie: Topmøde mellem Putin og Trump kan være i støbeske\nJarlovs afløser er hentet i Høje-Taastrups byråd\nTroels Lund: Det er en dårlig dag for Danmark i EU\nNew Zealands premierminister bliver mor for første gang\nHøjreekstreme vil demonstrere i USA's hovedstad\nLægger Støjberg op til konventionsbrud?\nLad os bruge VM-slutrunden til at skabe fællesskab\nHøjesteret nedsætter godtgørelser til statsløse\nAdvokat Christian Harlang fik ikke medhold i, at 17 unge skulle have større godtgørelser på grund af Udlændinge- og Integrationsministeriets håndtering af deres ansøgninger om statsborgerskab under den såkaldte statsløsesag. Tværtimod har Højesteret bestemt, at seks af dem nu skal betale halvdelen af godtgørelsen tilbage til staten\nVolden blusser op i strategisk vigtigt hjørne af Syrien\nNu er der penge i at springe ud\nOlaf Tehrani, Bjarne Bisgaard Jensen, Lise Lotte Rahbek, Torben K L Jensen, Alvin Jensen, Eva Schwanenflügel, Niels Nielsen, Marie Mollerup, Dorte Sørensen, Hans Larsen, Niels-Simon Larsen og Peter Knap anbefalede denne artikel\n13. september, 2017 - 06:18\nBjarne Bisgaard Jensen, Alvin Jensen, Eva Schwanenflügel, Niels Nielsen og Vibeke Hansen anbefalede denne kommentar\n13. september, 2017 - 07:12\nHelt enig, men så skal vi dælme til at finde ud af, hvad et godt samfund er, hvor der ikke vækstens.\nAlvin Jensen, Eva Schwanenflügel, Kristen Carsten Munk, Niels Nielsen, Benta Victoria Gunnlögsson, Vibeke Hansen og Peter Knap anbefalede denne kommentar\n13. september, 2017 - 07:48\nSig noget mere Pil!\n13. september, 2017 - 07:52\nNiels-Simon. Helt enig. Hvorxstarter vi? I en facebook gruppe eller skal der oprettes et forum i en anden form?\nFacebook har det med at drukne indlæg i en ustruktureret masse.\nAt oprette et andet forum på nettet kræver en vis ekspertise.\nMøder kræver en organisaton, der er tilbøjelig til at blive politisk på den dårlige måde. Jeg mener dårlig ved at en eller nogle få politiske retning kræver ejerskab, og dermed automatisk frastøder andre.\n13. september, 2017 - 12:19\nPil Christensens indlæg kommer desværre, og formodentlig ubevidst, til at forplumre debatten om vækst og miljø, idet det ignorerer den meget væsentlige skelnen mellem økonomisk vækst (vækst i værdien af det vi skaber) og produktionsvækst i rent fysisk forstand (målt som fx vægten eller rumfanget af de fysiske naturresurser der indgår i produktionen). Der er tale om to forskellige ting, og mens permanent vækst i sidstnævnte ganske rigtigt er umuligt pga. naturlovene, gælder det samme ikke for førstnævnte. Ved brug af mere viden er det muligt at få større økonomisk værdi ud af et mindre fysisk resurse-input. Derfor er økonomisk vækst ikke nødvendigvis i modsætning til ønsket om at bevare et rimeligt klima og et godt miljø i øvrigt, blot man sørger for at tage tilstrækkeligt højde for at undgå disse problemer.\nDerfor er modstanden mod økonomisk vækst som sådan lidt af en blindgyde for mange personer der i øvrigt berettiget er optaget af miljøets tilstand. Det er uheldigt fordi det kanaliserer kræfterne i klimaarbejdet et forkert sted hen til at fokusere på en pseudoproblemstilling.\nOlaf Tehrani og Jens Winther anbefalede denne kommentar\n13. september, 2017 - 14:15\nPoul Schou. Jeg har tænkt over din kommentar. Den gir bare ingen mening.\nEva Schwanenflügel og Kristen Carsten Munk anbefalede denne kommentar\n13. september, 2017 - 14:22\nhvor er dit forståelsesproblem mere nøjagtigt?\n13. september, 2017 - 15:17\nPoul Schou, det du taler for, er en omformulering af "don't work harder, work smarter" - altså at det er muligt ved kløgtig anvendelse af den tilgængelige viden at skabe økonomisk vækst uden at bruge yderligere ressourcer. Hvilket jeg da ikke er i tvivl om, at du har ret i.\nHvad du tilsyneladende overser, er at en sådan ændring af tankegangen hos ledelses- og managementsegmentet netop kræver, at vi tager den diskussion, som Pil Christensen efterlyser.\nSer vi på, hvad borgerlige kræfter har fået gennemført på det seneste, springer det jo i øjnene, at regeringen accepterer mere forurening, med henvisning til neologismen "miljømæssigt råderum", ved fx at tillade havbrug eller øget brug af sprøjtemidler. Så i dette tilfælde er det traditionel økonomisk vækst, altså den vækst som er knyttet til et voldsomt forbrug af fossile brændstoffer og udnyttelse af naturressourcerne, og ikke den "grønne" vækst, som du taler om, der har været det teoretiske fundament for disse miljønedbrydende tiltag. Det er vigtigere, at bønderne ikke går konkurs og at erhvervslivet tjener penge, og så op i røven med, at det vil tage livet af os alle sammen på lidt længere sigt.\nSå du gør ret i at påpege den herskende begrebsforvirring, men kunne du ikke anvende din økonomiske ekspertise til at forklare regering og erhvervsliv, at det faktisk er muligt at "vækste" uden at vi behøver at smadre naturgrundlaget mere end vi allerede har gjort. Regeringen har helt klart ikke fattet din pointe, og det virker heller ikke som om socialdemokraterne har regnet den ud endnu.\nOg hvordan skulle de også kunne det, de har jo alle gået på de samme handelsskoler og økonomistudier, som over en bred kam fastholder, at vækst er vigtigere end alt andet, selv menneskeliv.\nDer er brug for nogle kvikke økonomer, der ikke er låst fast i fortidig groupthink, så kom dog på banen og delagtiggør os i, hvordan vi her og nu kommer i gang med at vækste på en måde, der ikke slår os ihjel.\nKarsten Aaen, Dorte Sørensen, Lise Lotte Rahbek, Bjarne Bisgaard Jensen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n13. september, 2017 - 15:47\njeg kan ikke se at Pil Christensens indlæg er særlig målrettet det egentlige problem særlig godt, men tværtimod afleder opmærksomheden fra det væsentlige. Mht. klimaproblemet er det ikke særlig svært at pege på hvad man effektivt kan gøre for at undgå for store klimaproblemer, og mainstream-økonomerne har da også gjort opmærksomhed på den oplagte løsning i mange år: Man skal indføre hvad der svarer til en global beskatning af alle klimagas-udledninger (eller, hvad der vil virke lige så godt, et globalt kvotemarked), der er tilstrækkelig høj til at stabilisere udledningerne på det niveau man skønner nødvendigt. Det er sådan set meget enkelt. Problemet ligger selvfølgelig i at få de store globale spillere - USA, Kina, Indien osv. - til at acceptere sådan en løsning. Men det er en politisk problemstilling, ikke en økonomisk.\nSkulle det lykkes at få etableret sådan en effektiv global ordning, ville det løse klimaproblemet. Tager man Pil Christensens holdning for pålydende, tror hun tilsyneladende at sådan en løsning også automatisk ville eliminere den økonomiske vækst. Det synspunkt står hun imidlertid relativt alene med blandt dem der forsøger at lave realistiske beregninger af hvad konsekvenserne heraf ville være - f.eks. FN's klimapanel og mange af de forskere der har leveret input hertil i tidens løb. Den generelle opfattelse er at omkostningen ved en effektiv klimapolitik ville svare til et engangstab på måske et par procentpoint af det globale BNP - altså hvad der svarer til ca. ét års BNP-vækst. En helt, helt anden konsekvens end en PERMANENT aflysning af den økonomiske vækst.\n13. september, 2017 - 16:23\nPoul Schou, jeg roser dig netop for, at du kritisere sammenblandingen og begrebsforvirringen. Så længe vi har kapitalistiske produktionsforhold er økonomisk vækst uomgængelig, så enten laver vi en revolution, hvad jeg ikke tror er realistik i disse tider, eller også lægger vi hovederne i blød og finder ud af, hvad vi så gør.\nOg politikerne lader jo ikke til at være overbevist af jeres (dine) argumenter, de piller de dele af argumentationen ud, som de kan lide, fordi det er penge lige i foret til dem selv og deres støtter, og ser helt bort fra de dele, som vil koste et par procentpoint af BNP, fordi for dem er BNP en hellig ko.\nOg her er det så, at du som demokratisk borger med speciale i økonomiske spørgsmål har pligt til at bruge din viden til at oplyse os alle om, at politikerne er på gale veje. Det siger du jo, at de er, så uanset hvordan du vender og drejer det, har du allerede bevæget dig ind på politikernes domæne. Hvilket jeg hilser velkomment!\nSom fagspecialist kan du kun udtale dig med autoritativ vægt inden for det fag, du har specialiseret dig i, det anerkender jeg. Men som borger i et demokratisk land har du ret - og pligt, efter min ringe mening - til at blande dig i alle politiske afgørelser, hvad enten du er specialist eller ej.\nJeg er naiv, så jeg tror på det gode i mennesker, og derfor tror jeg også, at du må være bekymret over klodens tilstand. Hvis du også er bekymret, så vær sød at hjælpe med til at råbe de ansvarlige politikere og erhvervsfolk op. Lige nu fornægter de jo, at der overhovedet er et problem, netop fordi de har stirret sig blinde på deres utidssvarende opfattelse af økonomiens rolle i samfundet.\nRegnearkene skulle hjælpe os med at finde de bedste løsninger, men for tiden bruges de på at finde de mest profitable løsninger, men "bedste" og "mest profitable" er ikke det samme, ikke engang for en økonom, som må formodes at have både ægtefælle og børn, hvis fremtid må ligge ham/hende på sinde.\n13. september, 2017 - 17:10\nPoul Skou. Det du skriver. De sammenhænge og mangel på samme du postulerer.\n13. september, 2017 - 17:12\nJamen jeg er da ganske rigtigt enig i at klimaproblemet er bekymrende. Når vi snakker om at råbe politikerne op, er der dog det væsentlige forhold at de politikere der for alvor skal råbes op, ikke befinder sig i Danmark, men i det store udland. Danmarks rolle i at løse klimaproblemerne er helt marginal. Man kan mene at vores land kan give et bidrag ved at påvirke den internationale diplomatiske debat om spørgsmålet; men her mener jeg sådan set at Danmark ligesom de fleste EU-lande allerede indtager en relativt klimavenlig position. Det er efter min vurdering ikke EU's skyld at de globale klimaforhandlinger indtil nu ikke er kommet længere end de er. Og det er ikke de danske politikere - i hvert fald ikke de toneangivende - som benægter at der et klimaproblem, eller Danmark som er fodslæberen når EU-landene internt skal finde frem til en fælles holdning på de internationale klimakonferencer.\nDerudover mener jeg også at den holdning til hvad man bør gøre ved klimaproblemerne som jeg har givet udtryk for ovenfor, er ret ukontroversiel blandt økonomiske forskere der beskæftiger sig med spørgsmålet, og den er derfor velkendt for dem som ønsker at sætte sig ind i hvad den fremherskende økonomiske forskning siger om spørgsmålet. Det er blevet sagt af mange både dygtigere og mere kendte økonomer end mig i tidens løb i ind- og udland, så der er ikke noget egentlig nyt i det. Bortset fra et sted som i Informations spalter, hvor man desværre lovlig ofte abonnerer på et noget forsimplet økonomisk verdensbillede - som den aktuelle klumme ovenfor virker som et eksempel på.\nLad mig i den forbindelse gøre opmærksom på en misforståelse hos dig: Når du skriver om (danske) "økonomistudier, som over en bred kam fastholder, at vækst er vigtigere end alt andet, selv menneskeliv" er det ikke en opfattelse som jeg kan genkende fra det økonomistudium jeg selv har gennemgået - og som er landets største. Og jeg har ellers specialiseret mig i økonomisk vækstteori da jeg var studerende. Man kan nok høre personer i den offentlige debat som fremhæver vækst fremfor alt andet, men det er ikke noget man har fra den mainstream-fagøkonomiske forskning. Det er igen et politisk standpunkt og ikke noget fagøkonomisk syn.\nKarsten Aaen og Jens Winther anbefalede denne kommentar\n13. september, 2017 - 17:52\ndenne kronik uddyber hvad jeg har forsøgt at forklare mere kortfattet ovenfor:\nOg her er en rapport der er et par år gammel, der også giver en noget mere nuanceret fremstilling af forholdet mellem økonomisk vækst og miljøproblemer, end klummen ovenfor udtrykker:\n13. september, 2017 - 17:59\n"... det er ikke de danske politikere - i hvert fald ikke de toneangivende - som benægter at der et klimaproblem..."\nDet ved jeg nu ikke. At opfinde begrebet "miljømæssigt råderum" er et indicium på, at de "toneangivende politikere" ikke tager problemet tilstrækkeligt alvorligt. For man er da "toneangivende", når man ligefrem sidder i regering, ikke sandt?\nOg at det ikke nytter meget, hvad et lille land som Danmark gør, når de store lande ikke vil være med, er desværre alt for ofte den grund, der fremføres for at legitimere, at vi ikke gør noget som helst. Tværtimod burde vi som nation kæfte op i tide og utide og bruge den smule indflydelse vi har til hele tiden at presse på, også selv om de fodslæbende lande skulle blive irriterede på os.\nVar der ikke noget med at Fogh mente at have oparbejdet en vis goodwill for Danmark i USA, fordi han bakkede op om en ulovlig krig? Er det ikke nu, denne goodwill skal bruges?\nI stedet for, som den siddende regering, at udnytte usikkerheden og de manglende internationale aftaler til at forurene endnu mere?\n"...ikke en opfattelse som jeg kan genkende fra det økonomistudium jeg selv har gennemgået..."\nOkay så, overdrivelse fremmer forståelsen, må være mit forsvar, men din kritik er taget til efterretning, som det hedder. Min kritik går på, at økonomer tenderer mod at kompartmentalisere deres videnskab: Inden for visse initialbetingelser gælder en række teorier, sætninger og love. Sådan er det i alle videnskaber. Men ændrer man initialbetingelserne får man helt andre resultater. Og så vidt jeg kan vurdere som udenforstående, er der i disse år et vist røre blandt fagøkonomer angående netop de initialbetingelser, som lægges til grund for den fremherskende politiske økonomiske teorio. Betingelser, som fx finansministeriets regnedrenge nægtede at diskutere (i forbindelse med de dynamiske effekter af visse ting i forhold til andre).\nSå selvfølgelig mener jeg ikke, at økonomer bevidst er ligeglade med, om folk dør eller ej, blot hævder jeg, at det er nemt for en økonom at distancere sig fra det virkelige liv til fordel for et liv blandt smukke matematiske formler.\nSom gammel logiker kender jeg fristelsen, ren symbolsk logik er noget af det smukkeste der findes, men det er og bliver (1) oversættelsen af fakta til symbolske data, som så kan behandles efter logikkens mekaniske regler, og (2) oversættelsen af de resulterende symbolske data tilbage til fakta, som er kilden til stort set alle de fejl, der begås. Med andre ord: Jeg anklager ikke økonomerne for at regne forkert, jeg anklager dem for at regne på de forkerte ting.\nKarsten Aaen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n13. september, 2017 - 19:01\nDet miljømæssige råderum i forbindelse med Kattegat er vel en anden problemstilling end spørgsmålet om hvorvidt man benægter klimaproblemernes eksistens? Hvad det sidste angår, fører den danske regering en ret ambitiøs klimapolitik i forhold til de fleste andre lande i verden. Man kan altid diskutere om man synes den er ambitiøs nok, og om de konkrete tiltag er fornuftige eller man hellere skulle gribe tingene an på en anden måde, men jeg synes ikke man med rimelighed kan bebrejde Danmark at landet ikke forsøger at gøre noget på klimaområdet. Som sagt er det også mit klare indtryk at Danmark i internationale forhandlinger forsøger at trække vægtskålen i den rigtige retning mht. den globale klimaindsats.\nMht. betragtningerne om hvordan den økonomiske forskning gør fremskridt, er det et interessant spørgsmål, men nok lidt for vidtløftigt til for alvor at kunne dækkes i denne tråd. Men én af de tendenser der er ret tydelig i de senere års økonomiske forskning, er en bevægelse i retning af at lægge mere vægt på empirisk forskning i forhold til mere teoretiske modeller - som lyder som noget du også må være ganske tilfreds med. Udviklingen beskrives bl.a. her:\nKarsten Aaen og Niels Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. september, 2017 - 20:06\nPoul Schou. Det må lige bruge lidt tid på at læse om. Umiddelbart finder jeg det ikke rimeligt, men jeg tager ofte fejl. Glæder mig til at læse din kronik.\nJeg ved ikke om folkene i S er dumme eller dovne eller begge dele. Det samme kan siges om regeringen. Det beskæmmende og farlige er, at dansk politik ikke kan mønstre mennesker med klare og troværdige holdninger og visioner i.f.t. de udfordringer, der tydeligt presser sig på.\nPolitik er reduceret til at lege "bytte købmand", mavefornemmelser og angst for folkestemninger og slagtilbud som skattelettelser og billigere biler og merforbrug til dem der kan og vil.\nEgon Stich, Johnny Winther Ronnenberg og Niels Nielsen anbefalede denne kommentar\n14. september, 2017 - 09:40\n'Hvad det sidste angår, fører den danske regering en ret ambitiøs klimapolitik i forhold til de fleste andre lande i verden'\nDet kommer vel an på hvilke lande man sammenligner med? Der er ingen tvivl om at Danmark med den politik den nuværende regering fører har mistet momentum på miljøområdet, og at vi ikke længere betragtes som et forgangsland blandt andre lande, som for få år siden, uanset indsatsen i øvrigt.\nNiveauet af den nuværende indsats hviler jo på tidligere regeringers arbejde - hvilke positive tiltag kan den nuværende regering rose sig af?\nDet er ærgerligt, fordi det ikke er uden betydning for vores mulighed for at påvirke udviklingen og ikke mindst høste fordelene af den - det er problematisk for et lille land der ikke har meget andet magt end den moralske at byde ind med.\nRegeringen synes at mener at det er for dyrt at være et foregangsland i miljøpolitikken trods erfaringerne viser at det tværtimod kan betale sig. Nu hvor hele verdenen for alvor begynder af bevæge sig i samme retning træder Danmark et skridt tilbage og overlader førertrøjen til andre det er dumt og kommer til at koste dyrt i fremtiden og tabte muligheder\nNiels Nielsen og Dorte Sørensen anbefalede denne kommentar\n14. september, 2017 - 10:13\n@Ole Falstoft, hvor mange ud af klodens lande har en éntydigt mere ambitiøs klimapolitik end Danmark? Og hvem er det, at vi - som du postulerer - "overlader førertrøjen til"? Hvad er det for "tabte muligheder" og ekstra omkostninger, du ser?\n14. september, 2017 - 12:13\n@Jens Winther: Indenfor vedvarende energi teknologi har vi nydt godt af et tæt samarbejde mellem offentlig forskning, private virksomheder og statslig styring og satsning. Det har skabt en boom i Danmark indenfor vedvarende energi teknologi. Men konkurrencen er benhård og mange lande 'bidder' os i haserne. Hvis staten ikke længere satser på at skabe muligheder den slags innovative teknologer men ovelader det til de private alene ud fra deres korsigtede 'kost og benefit' tænkning vil vi hurtigt sagte bagud.\nMan skal være indstillet på at satse og tage en risiko, selvom der ikke umiddelbart er penge at tjene. Det kan vi ikke forlange, at de private virksomheder skal gøre der på staten - træde til\n14. september, 2017 - 13:08\n@Ole Falstoft, det er min klare opfattelse, at du overvurderer effekten af statens "engagement" - som mest består i skiftende ministres skåltaler. Og mindst lige så meget overvurderer du Danmarks "forspring". Vindkraft og solenergi og komponenter hertil er ikke noget, danske virksomheder er bedre til end virksomheder i Tyskland, Spanien, Kina m.fl.\nMen det er rigtigt, at politikerne bilder sig ind, at Danmark er noget særligt på området.\n14. september, 2017 - 14:07\nJens: jamen så er vi ikke enige\n15. september, 2017 - 00:43\n@Ole F, godt set!


5 TING JEG IKKE KAN LEVE UDEN | MelanienNorskov.com\n03-02-2018 18:16 03-02-2018 19:16 MelanieNorskov MelanieNorskov\nMin Iphone..... Lidt pinligt men ærligt, jeg tror ret mange af os har det på den måde, heh. Jeg bruger min tlf til rigtig mange ting og det er stort set altid den jeg blogger fra, det er så meget nemmere for mig til/fra og på arbejde end min MacBook. Jeg har blogget en gang før i bussen hvor jeg skulle redigere nogle billeder af nogle produkter (i was on a deadline) og der var en mand der begyndte at kommentere random ting - så det gør jeg ikke igen hah.\nFordi den er min huds livsforsikring! Jeg har brugt den i to år nu og er overbevist om at det er en der kommer til at stå på badeværelseshylden i mange år endnu. Jeg elsker når jeg har kunder inde som har brugt den siden den kom frem for 35år siden og som bare har den smukkeste hud - like thats gon be me in 35years!


LOKALPLAN BOLIGER VED KLARUPVEJ KLARUP - PDF\nLOKALPLAN BOLIGER VED KLARUPVEJ KLARUP\nDownload "LOKALPLAN 7-1-101 BOLIGER VED KLARUPVEJ KLARUP"\nTrine Maja Sørensen\n1 LOKALPLAN BOLIGER VED KLARUPVEJ KLARUP AALBORG KOMMUNE TEKNIK- OG MILJØFORVALTNINGEN OKTOBER 2007\n2 Nærmere oplysninger Aalborg Kommune Teknik- og Miljøforvaltningen Stigsborg Brygge 5, Postboks Nørresundby Tlf Lokalplanen er udarbejdet af Sven Allan Jensen as i samarbejde med Aalborg Kommune Forsidebilledet viser lokalplanområdet set fra Kærhavegårdvej mod syd. Forrest i billedet ses den eksisterende parcelhusbebyggelse der ligger umiddelbart nord for lokalplanområdet.\n3 Indholdsfortegnelse Vejledning Hvad er en lokalplan?...4 Redegørelse Lokalplanens baggrund og formål...5 Lokalplanområdet...6 Lokalplanområdets omgivelser...6 Lokalplanens indhold...6 Lokalplanens sammenhæng med anden planlægning...7 Tilladelser eller dispensationer fra andre myndigheder...11 Servitutter...12 Planbestemmelser Indledning Formål Område og zonestatus Arealanvendelse Udstykning Bebyggelsens placering og omfang Bebyggelsens udseende Ubebyggede arealer Veje, stier og parkering Tekniske anlæg Miljø Grundejerforening Betingelser for, at ny bebyggelse må tages i brug Lokalplan og byplanvedtægt Servitutter Retsvirkninger...18 Vedtagelse...19 Tinglysning...20 Bilag Erhvervskategorier, Bilag A *...21 Støj fra erhverv, Bilag B *...23 Støj fra trafik, Bilag C *...25 Parkeringsnormer, Bilag F *...27 * Bilagene stammer fra kommuneplanen. I lokalplanen er de medtaget i relevante uddrag. Matrikelkort... Bilag 1 Arealanvendelse... Bilag 2 Illustrationsskitse... Bilag 3 Aalborg Kommune\n4 Vejledning Hvad er en lokalplan? Lokalplaner skal styre den fremtidige udvikling i et område og give borgerne og byrådet mulighed for at vurdere konkrete tiltag i sammenhæng med planlægningen som helhed. I en lokalplan fastlægger byrådet bestemmelser for, hvordan arealer, nye bygninger, beplantning, veje, stier osv. skal placeres og udformes inden for et bestemt område. Lokalplanen består af: Redegørelsen, hvor baggrunden og formålet med lokalplanen beskrives, og der fortælles om lokalplanens indhold. Herudover redegøres der bl.a. også for de miljømæssige forhold, om hvordan lokalplanen forholder sig til anden planlægning, og om gennemførelse af lokalplanen kræver tilladelser eller dispensationer fra andre myndigheder. Planbestemmelserne, der er de bindende bestemmelser for områdets fremtidige anvendelse. Illustrationer samt tekst skrevet i kursiv har til formål at forklare og illustrere planbestemmelserne og er således ikke direkte bindende. Bilag: Matrikelkort, der viser afgrænsningen af området i forhold til skel. Arealanvendelseskort, der viser, hvordan området er disponeret. Kortet hænger nøje sammen med lokalplanbestemmelserne og er bindende. Illustrationsskitse, der viser eksempel på, hvordan bebyggelse og anlæg kan udformes efter planen. Illustrationsskitsen er til vejledning og inspiration og er derfor ikke bindende. Byrådet har ret til på ethvert tidspunkt at beslutte at udarbejde et lokalplanforslag. Lokalplanforslaget Når byrådet har udarbejdet et forslag til lokalplan offentliggøres det i mindst 8 uger. I den periode har borgerne lejlighed til at komme med bemærkninger, indsigelser eller forslag til ændringer. Når offentlighedsperioden er slut vurderer byrådet, i hvilken udstrækning man vil imødekomme eventuelle indsigelser og ændringsforslag. Herefter vedtages planen endeligt. Hvis byrådet, på baggrund af de indkomne indsigelser eller efter eget ønske, vil foretage så omfattende ændringer, at der reelt er tale om et nyt planforslag, starter proceduren forfra med offentliggørelse af et nyt lokalplanforslag. Den endelige lokalplan Når byrådet har vedtaget lokalplanen endeligt og bekendtgjort den i avisen, er den bindende for de ejendomme, der ligger inden for lokalplanens område. Det betyder, at der ikke må etableres forhold i strid med planens bestemmelser. Lovlig eksisterende bebyggelse eller lovlig anvendelse, som er etableret før lokalplanforslaget blev offentliggjort, kan fortsætte som hidtil, selvom det er i strid med lokalplanen - også efter ejerskifte. Lokalplanen medfører ikke pligt til at gennemføre de bebyggelser eller anlæg, der er beskrevet i planen. Retsvirkninger Lokalplanens retsvirkninger er nærmere beskrevet i afsnittet Retsvirkninger i lokalplanen. Øvrige bilag. Lokalplanen indeholder herudover følgende bilag: Erhvervskategorier, Støj fra erhverv, Støj fra trafik og Parkeringsnormer, som uddyber eller illustrerer lokalplanbestemmelserne. Hvornår laves der lokalplan? Planloven bestemmer, at byrådet har pligt til at lave lokalplan, før der gennemføres større udstykninger eller større bygge- og anlægsarbejder, herunder nedrivning af byggeri. Endvidere når det er nødvendigt for at sikre kommuneplanens virkeliggørelse, eller når der skal overføres arealer fra landzone til byzone. Aalborg Kommune\n5 Redegørelse BA CH S GE R NE VE J Busstop Kærhavegård I ST N Busstop ST SOFI EH O LM UP AR KL NE BA Busstop Busstop J VE ST PO KÆ RH AV ES TIE ROM DRU PVE J Busstop LUC ER KLA RU PVE J HO L SPE RG ELV EJ ARK EN Nybygget parcelhusområde KÆ RH AVE N ÅR DV EJ HØ JM KL AR UP ST I EN KÆ RH AV EG SØ ND ER KÆ RE T VEJ LO DS HO Busstop Busstop SØ N D ER KÆ E LÆST RE T Lokalplanområdets afgrænsning, mål 1: Luftfoto optaget Lokalplanens baggrund og formål Klarup er en velfungerende forstadsby til Aalborg med ca indbyggere. Klarup rummer lokale erhvervsområder, skole, institutioner og butikker. Klarup indgår i den overordnede boligudbygning i Aalborg Kommune. Lokalplanen er udarbejdet med henblik på at gøre Oktober 2007 det muligt at opføre boliger i Klarups vestlige kant. Lokalplanen er et led i virkeliggørelsen af den overordnede planlægning for den sydøstlige del af Aalborg Kommune. Lokalplanen udgør første del af 3. etape af boligudbygningen i dette område. 1. og 2. etape, beliggende nord og øst for lokalplanområdet, indeholder parcelhuse og tæt-lav byggeri. Denne første del af D\n6 Redegørelse 3. etape åbner mulighed for opførelse af parcelhuse. Det forventes, at der senere gennemføres en anden og tredje del af 3. etape, der ligeledes kan indeholde parcelhusbyggeri og tæt-lave boliger. Formålet med lokalplanen er at åbne mulighed for parcelhusbyggeri inden for lokalplanområdet, samt at illustrere sammenhængen med de eksisterende og fremtidige boligområder omkring lokalplanområdet. Lokalplanområdet Lokalplanområdet ses på luftfotoet på side 5. Området dyrkes landbrugsmæssigt og udgør ca. 4,2 ha. Lokalplanområdet ligger i landzone og vil med offentliggørelsen af den endeligt vedtagne lokalplan blive overført til byzone. Lokalplanområdet vejbetjenes fra Klarupvej. Langs Klarupvej forløber Klarupstien og 150 m øst for lokalplanområdet løber Klarup banesti. Lokalplanområdet forbindes til Klarup Banesti og Klarupstien via det interne stisystem i boligområdet. Lokalplanområdet er beliggende ca. 700 m fra centerfunktionerne i Klarup med mulighed for indkøb og forskellige servicetilbud. Terrænet er fladt og skråner jævnt mod sydøst, fra kote 11 på det højeste sted til kote 9 på det laveste sted. Terrænets placering og hældning betyder at der opnås en god visuel sammenhæng med det omgivende åbne land. Lokalplanområdets omgivelser Lokalplanområdets vestlige og sydlige grænse ligger op til det åbne land. Mod syd udgøres grænsen af et levende hegn og et mindre krat. Mod øst ligger Kærhavegård, som arealet er udstykket fra. Mod nord og nordøst ligger et nyopført boligområde med parcelhuse og tæt-lav bebyggelse. Lokalplanens indhold Lokalplanen åbner mulighed for opførelse af ca. 36 parcelhuse. Byggeriet er en videreførelse af det nyopførte parcelhusbyggeri på Kærhavegårdvej. Billedet viser lokalplanområdet set fra Sønderkæret mod nordøst. Til venstre i billedet ses et eksisterende parcelhusområde. Bebyggelsen i lokalplanområdet vil virke som en forsættelse af dette byggeri. Midt i billedet ses bygningerne på den ejendom, som jorden udstykkes fra. Oktober 2007\n7 Redegørelse På side 8 samt på Bilag 3 ses en illustrationsskitse, der viser hvordan den planlagte bebyggelse tænkes indpasset. Illustrationsskitsen viser desuden, hvordan anden og tredje del af 3. etape tænkes udført i sammenhæng med bebyggelsen i lokalplanområdet. Kærhavegårdvej forlænges ind i lokalplanområdet og tilsluttes en række boligveje med principiel placering som i Bilag 2 og 3. Kærhavegårdvej og boligvejene afsluttes med vendepladser i fornødent omfang. Vendepladserne anlægges så det er muligt senere at fortsætte vejforløbet med henblik på at vejforsyne områderne vest og øst for lokalplanområdet. Når vendepladserne ikke længere er nødvendige, skal der i stedet etableres krydsningspunkter i form af hævede flader eller ændret belægning, der dæmper trafikken og samtidig skaber en sammenhæng i den grønne struktur. Stistrukturen fremgår af illustrationsskitsen. Umiddelbart vest for lokalplanområdet etableres en sti med fast belægning i forbindelse med udstykningen af næste etape. Der etableres ligeledes stiforbindelse mod øst, der ved en senere udbygning forbinder lokalplanområdet til Klarup Banesti. Lokalplanområdets grønne områder er samlet i områdets vestlige del, omkring et fælles opholdsareal samt et 5 m bredt beplantningsbælte, der afskærmer bebyggelsen mod det åbne land. Beplantningsbæltet har sammenhæng til et tilsvarende beplantningsbælte i området nord for lokalplanområdet og vil i den fuldt udbyggede situation udgøre "rygraden" i den grønne struktur. Lokalplanens sammenhæng med anden planlægning Kommuneplanen Lokalplanområdet ligger i Klarups vestlige kant. I Hovedstrukturen for Aalborg Kommune er det fastlagt, at Klarup skal bære den primære boligudbygning i Sydøst-området, bl.a. ved at inddrage jomfruelig jord mod vest. Lokalplanen er således i overensstemmelse med de overordnede principper i kommuneplanen. I Kommuneplanen er lokalplanområdet udlagt som perspektivområde for boligudbygning og er således ikke omfattet af rammebestemmelser. Lokalplanen er således ikke i overensstemmelse med kommuneplanens rammebestemmelser. Derfor er der udarbejdet et kommuneplantillæg som sikrer, Billedet viser boligerne på den del af Kærhavegårdvej, der er udbygget. Vejbetjeningen af lokalplanområdet sker ved at forlænge Kærhavegårdvej, ca. der hvor den røde container på billedet står. Oktober\n8 Klarupvej Redegørelse Fremtidig udbygningsmulighed Udbygget parcelhusområde Kærhavegårdvej LP Fremtidig udbygningsmulighed Klarup Banesti Illustrationsskitsen viser principperne for lokalplanområdets opbygning og disponering, samt sammenhængen med eksisterende og fremtidige boligområder nord, øst og vest for lokalplanområdet. Oktober 2007\n9 Redegørelse at der er den nødvendige overensstemmelse mellem lokalplanen og kommuneplanen. Kommuneplantillægget omfatter det samme område som lokalplanen. Kommuneplantillæg offentliggøres samtidig med lokalplanen, men i et særskilt hæfte. Bolig- og befolkningsprognose I Aalborg Kommunes seneste befolkningsprognose for er det forudsat, at der inden for Klarup distriktscenter vil blive bygget 72 nye boliger. Det antal boliger, som lokalplanen giver mulighed for, indarbejdes i den kommende revision af prognosen. Skole og institutioner Børn kan benytte Klarup Skole. Skolen har undervisning fra børnehaveklasse til 9. klasse. Til skolen er der tilknyttet DUS- og DUSII-ordning. Endvidere er der i Klarup 4 børnehaver med plads til i alt 180 børn. Kollektiv trafik Ifølge kommunens målsætning for den kollektive trafikbetjening bør gangafstanden mellem bolig og stoppested ikke være længere end 400 m. Afstanden mellem lokalplanområdet og stoppested på Klarupvej ligger mellem 150 og 500 m. Målsætningen er dermed opfyldt for størstedelen af lokalplanområdet, undtaget den sydligste del. Lokalplanområdet betjenes i dag af metrobuslinje 2 og regionalruterne 55 og 56 med forbindelse til bl.a. Aalborg. De tre buslinjer betjener tilsammen lokalplanområdet 4 gange i timen i myldretiden og har i resten af tiden halvtimesdrift. Fortidsminder Aalborg Historiske Museum gør opmærksom på, at museet har væsentlige arkæologiske interesser i det pågældende lokalplanområde. Sydligt i området er der tidligere blevet registreret spor efter en formodet stenalderboplads, og det samme er faktisk tilfældet både umiddelbart vest og øst for området. Hertil kommer at der i forbindelse med byggemodningen af det nye boligkvarter umiddelbart nord herfor også er fremkommet sporadiske spor efter bebyggelse fra slutningen af bondestenalderen. På ovenstående kulturhistorisk baggrund er det Aalborg Historiske Museums vurdering, at der er en stor sandsynlighed for at påtræffe fortidsminder under terræn ved anlægsarbejder og byggeri. Museet skal derfor opfordre Aalborg Kommune til at lade museet gennemføre en større, arkæologisk forundersøgelse for at få af- eller bekræftet tilstedeværelsen af fortidsminder inden for lokalplanområdet. En forundersøgelse består i udlægning af et større antal, ca. 2 meter brede søgegrøfter, der graves med en gravemaskine. Dette arbejde følges af en arkæolog, der registrerer eventuelle fortidsminder, som måtte kunne ses dels i jordlagene og dels i toppen af undergrunden (typisk stolpehuller, affaldshuller, ildsteder, grave og lignende). En forundersøgelse tager typisk nogle få dage at gennemføre. På baggrund af de resultater, der måtte fremkomme ved en sådan forundersøgelse, tager museet stilling til, om der er behov for en egentlig arkæologisk udgravning på området. Fordelen ved at tillade en forundersøgelse er, at museets arkæologer på et meget tidligt tidspunkt i processen, inden byggemodning og byggeri går i gang, kan afslutte deres arbejde, sådan at byggemodning og byggeri ikke bliver forsinket af en arkæologisk udgravning. Såfremt der ved forundersøgelsen ikke påvises nogen væsentlige fortidsminder, foretager museet sig ikke yderligere. Skulle man efterfølgende ved byggemodning/byggeri alligevel påtræffe fortidsminder, vil udgiften til en arkæologisk udgravning i det tilfælde påhvile Kulturarvsstyrelsen. Oktober 2007\n10 Redegørelse Ved påbegyndelse af bygge- eller anlægsarbejder i lokalplanområdet kan bygherren eller den, for hvis regning et jordarbejde udføres, i henhold til Museumslovens 25 anmode Aalborg Historiske Museum om at tage stilling til, hvorvidt arbejdet vil berøre væsentlige fortidsminder. Museet skal herpå inden en frist på 4 uger komme med en udtalelse, der i det givne tilfælde vil blive baseret på en arkæologisk forundersøgelse. Udgiften hertil skal afholdes af bygherren eller den for hvis regning jordarbejdet udføres jf. Museumslovens 26, stk 2. Miljøforhold Opvarmning Bebyggelsen skal tilsluttes et kollektivt varmeforsyningsanlæg efter Aalborg Kommunes anvisning. Grundvand Lokalplanområdet ligger i et område med begrænsede drikkevandsinteresser. Kloakering Området er ikke omfattet af kommunes spildevandsplan. Spildevandsplanen skal ændres, således at området bliver inddraget under spildevandsplanens opland. Området skal separatkloakeres. Spildevand skal afledes til det offentlige kloaksystem i Klarupvej. Overfladevand skal forsinkes inden for lokalplanområdet til 1 l/s pr. ha. inden afledning mod øst til det offentlige for-sinkelsesbassin med udløb til Lodsholmgrøften. Spildevand ledes til rensning ved Renseanlæg Øst. Kloaksystemet inden for området skal udformes således, at både overfladevand og separat spildevand fra et større område vest for lokalplanområdet kan afledes gennem dette. Der skal udføres væsentlige, offentlige anlægsarbejder, inden der kan afledes separat overfladevand og spildevand fra området. Det må derfor påregnes, at der vil går minimum 6 til 9 måneder fra en beslutning om udbygning af området, til der kan ske afledning til den offentlige kloak. Jordforurening Der er ikke kendskab til, at der inden for lokalplanområdet er deponeret affald eller sket forurening af jorden. Hvis der i forbindelse med bygge- og anlægsarbejde konstateres tegn på jordforurening, skal arbejdet standses og kommunens Teknik- og Miljøforvaltning underrettes. Regionsrådet vurderer, om der skal fastsættes vilkår for det videre arbejde. Der henvises til Miljøbeskyttelseslovens 21 og Jordforureningslovens 71. Renovation - parcelhuse Af hensyn til fremkommeligheden i området skal køreveje for renovationsbiler og vendepladser indrettes efter reglerne i Aalborg Kommunes "regulativ for Dagrenovation". Af hensyn til arbejdsmiljøet skal transportvejene mellem afhentningssted og renovationsbilerne leve op til kravene i Aalborg Kommunes "Regulativ for Dagrenovation". Yderligere oplysninger findes på eller på tlf Støj I forbindelse med udarbejdelse af lokalplan for boligområdet nord for dette lokalplan-område blev der lavet en støjkortlægning. Ved boligerne tættest på Klarupvej blev der konstateret overskridelse af støjgrænserne, og der blev anlagt en støjvold langs Klarupvej, der afskærmer boligområdet for støj fra virksomhederne nord for Klarupvej og trafikstøjen. På grund af støjvolden og den større afstand til virksomhederne og Klarupvej vurderes det, at der ikke er problemer med støj indenfor dette lokalplanområde. Støj fra højspænding Ny bebyggelse skal så vidt muligt sikres mod støj fra den 400 kv højspændingsledning, som passerer umiddelbart vest for lokalplanområdet. 10 Oktober 2007\n11 Redegørelse Støjniveauet for ledningsstøjen er langt fra konstant og afhænger bl.a. af spænding, men påvirkes desuden af luftfugtigheden. Ledningsstøjen er højest i fugtigt vejr fx ved let regn eller tåge, mens den i tørt vejr næsten ikke høres. Støjen fra højspændingsanlægget har størst indflydelse på de boligbebyggelser, der ligger indenfor en 85 m zone (se Bilag 2). Denne zone svarer til den gennemsnitlige afstand til 40 db støjgrænsen i det åbne land fra højspændingsanlægget (mastefoden). Højspændingsanlægget forventes fjernet omkring år Regeringen har imidlertid igangsat et udvalgsarbejde, der skal behandle en samlet plan for udbygningen af det overordnede elnet i Danmark. De eksisterende saneringsplaner vil indgå i udvalgsarbejdet. Planerne for højspændingsanlægget kan således ændre sig, og der er derfor ingen garanti for, at højspændingsanlægget fjernes inden 2010 som et led i saneringsplanerne. Konsekvenser for landbrug Der er i Lov nr om miljøgodkendelse m.v. husdyrbrug af fastsat visse bestemmelser for etablering, udvidelse og ændring af er-hvervsmæssigt dyrehold i nærheden af byzoner eller i områder, der i kommuneplanens rammedel bliver udlagt til fremtidig byzone. Hovedreglerne er, at dyrehold mellem 3 og 15 dyreenheder skal være placeret mindst 50 m fra førnævnte områder, og at dyrehold over 15 dyreenheder skal være placeret mindst 300 m fra førnævnte områder. Inden for en afstand af 50 til 300 m fra såvel den eksisterende som den fremtidige byzonegrænse ligger den landbrugsejendom, som lokalplanområdet udstykkes fra. Ejendommen Kærhavegård er registreret med et dyrehold på 12 heste, svarende til ca. 6 dyreenheder, og lokalplanens vedtagelse vil derfor ikke medføre ændrede forhold for det nuværende dyrehold på denne ejendom. Ved eventuel klage over en landbrugsejendoms forhold typisk vedr. lugt, støv, støj og fluer kan kommunen meddele påbud om at foretage afhjælpende foranstaltninger. Miljøvurdering af planer og programmer "Lov om miljøvurdering af planer og programmer" (lov nr. 316 af ) opstiller kriterier for, hvilke planer og programmer, der kræver udarbejdelse af en miljøvurdering. Lokalplanen er omfattet af lovens 3, stk. 1, nr. 1, idet planen fastlægger rammerne for fremtidige anlægstilladelser til projekter, der er omfattet af lovens bilag 4, pkt. 10b. Da planen kun fastlægger anvendelsen af et mindre område på lokalt plan, skal der kun gennemføres en miljøvurdering, hvis planen må antages at få væsentlig indvirkning på miljøet jf. lovens 3, stk. 2. Aalborg Kommune har derfor foretaget en screening af lokalplanen i forhold til kriterierne angivet i lovens bilag 2. Kommunen har herefter vurderet, at der ikke er tale om en væsentlig indvirkning på miljøet. Da planen samtidig kun fastlægger anvendelsen af et mindre område på lokalt plan, vurderer kommunen, at der ikke skal udarbejdes en miljøvurdering efter lovens bestemmelser. Tilladelser eller dispensationer fra andre myndigheder Politiet Der kan ikke uden samtykke fra politiet gives tilladelse til udførelse af vejanlæg m.m., der kan have væsentlig betydning for færdslens sikkerhed og afvikling (se Færdselslovens 100). Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Der er landbrugspligt på den del af lokalplanområdet, der er i landzone (se Bilag 1). Der må derfor ikke foretages ændringer af eksisterende forhold, før Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har godkendt, at landbrugspligten ophæves for dette areal. Oktober\n12 Redegørelse Ophævelsen af landbrugspligten sker i forbindelse med Kort- og Matrikelstyrelsens godkendelse af udstykningen. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri kan i forbindelse med ophævelsen af landbrugspligten stille betingelser i medfør af landbrugsloven vedrørende jordens drift og/eller afhændelse af ejendommens øvrige jorder til sammenlægning med anden landbrugsejendom. Servitutter Ejere og bygherrer må selv sikre sig overblik over tinglyste servitutter, der har betydning for bygge- og anlægsarbejder. Man skal være opmærksom på, at ikke alle rør, kabler eller ledninger er tinglyst. Derfor bør relevante forsyningsselskaber høres, inden jordarbejder påbegyndes. Det kan fx dreje sig om elkabler, telefon-, tele- og TV-kabler, vandledninger, fjernvarmeledninger, gasledninger og spildevandsledninger. Kommunen kan være behjælpelig med at oplyse, hvilke forsyningsselskaber, der dækker det pågældende område. Det kan oplyses, at der inden for lokalplanområdet - langs den sydlige grænse - ligger en naturgasledning, der er tinglyst d. 20. april Inden for et 10 m bredt bælte omkring ledningens midte må der således ikke bygges, plantes træer med dybtgående rødder, graves mv. 12 Oktober 2007\n13 Anmelder: Aalborg Kommune, Teknik- og Miljøforvaltningen, Stigsborg Brygge 5, 9400 Nørresundby. Tlf Planbestemmelser Afgift 1400 kr. KLARUPSTIEN KLARUPVEJ HØJMARKEN KÆRHAVEGÅRDVEJ KÆRHAVEN SØNDERKÆRET KLARUP BANESTI Meter Lokalplanområdets afgrænsning, mål 1: :4.000 Indledning Lokalplanens bestemmelser er bindende og tinglyses på de ejendomme, der omfattes af lokalplanen. Tekst i kursiv har til formål at forklare og illustrere lokalplanbestemmelserne. Tekst skrevet i kursiv er altså ikke lokalplanbestemmelser og er således ikke bindende. Oktober\n14 Planbestemmelser 1. Formål Lokalplanens formål er at sikre 1.1 at området kan anvendes til boligformål, 1.2 at der kan opføres åben-lav boligbebyggelse i området, 1.3 at der udlægges fælles opholdsarealer for områdets beboere og 1.4 at der skabes sammenhæng til det eksisterende boligområde. 2. Område og zonestatus 2.1 Matrikeloversigt Lokalplanens område er vist på Bilag 1. Lokalplanen omfatter følgende matrikelnummer: Romdrup By, Romdrup del af 8a, samt alle parceller, der efter den udstykkes fra den nævnte ejendom inden for lokalplanens område. 2.2 Zoneforhold Lokalplanområdet ligger i landzone. Med bekendtgørelsen af den endeligt vedtagne lokalplan overføres landzonearealet til byzone. Følgende arealer overføres til byzone: Romdrup By, Romdrup: - matr. nr. 8a: ca m 2 3. Arealanvendelse 3.1 Anvendelse, Boliger (åben-lav) Rekreative formål Tekniske anlæg * * Tekniske anlæg kun til områdets lokale forsyning. Anvendelserne er specificeret i Bilag A. 3.2 Småerhverv Der kan inden for de enkelte ejendomme, som benyttes til boligformål, drives et sådant erhverv, som almindeligvis kan udføres i beboelsesbygninger, under forudsætning af: at det af virksomhedsdriften afledte parkeringsbehov kan dækkes på egen ejendom, at bygningens karakter af beboelsesbygning ikke brydes, herunder med hensyn til skiltning og belysning, at der ikke forekommer transport til og fra virksomheden i boligområdet med køretøjer over 3,5 t, samt at områdets karakter af boligområde ikke brydes. Se Bilag A. Der vil være tale om erhverv i miljøkategori 1-2. Virksomheder, der kan etableres i boligområder, har normalt ingen ansatte. 4. Udstykning 4.1 Udstykningsprincip Udstykning må kun foretages efter principperne i den på Bilag 3 viste illustrationsskitse. Ejendomme må ikke udstykkes med mindre grundstørrelse end 700 m 2 og mindre facadelængde end 20 m. Der må ikke udstykkes grunde større end 1399 m 2. Grunde til transformere og andre tekniske anlæg til områdets forsyning kan udstykkes uanset størrelse. 14 Oktober 2007\n15 Planbestemmelser 5. Bebyggelsens placering og omfang 5.1 Byggelinjer Bebyggelse og anlæg, herunder parkeringspladser må kun placeres inden for byggelinjen vist på Bilag 2. Byggelinjen er placeret i en afstand af 6 m fra lokalplanområdets vestlige grænse. 5.2 Bebyggelsens omfang Bebyggelsesprocent maks. 30 Etager (boliger og fælleshus) maks. 2 Etager (øvrig bebyggelse) maks. 1 Bygningshøjde maks. 8,5 m målt fra terræn eller niveauplan, jf. Bygningsreglementet. Ved øvrig bebyggelse forstås garager og carporte, når de opføres som selvstændige bygninger, samt skure, små transformere, miljøstation og lign. 6. Bebyggelsens udseende 6.1 Ydervægge Ydervægge skal udføres som blank murværk i tegl eller som murværk, der er vandskuret eller pudset. Facader kan endvidere opføres i træ under forudsætning af, at der ikke anvendes runde bjælker og/eller krydsede hjørnekonstruktioner. Delpartier og mindre bygningsdele kan udføres i andre materialer som glas, træ, metalplader, eternitplader og lign. Træbeklædte flader skal fremstå i træets naturlige farve, eventuelt behandlet med træolie, eller fremstå malet i farver fra jordfarveskalaen. Udestuer og overdækkede terrasser kan udføres i glas og træ. Udestuer og overdækkede terrasser skal indgå i en samlet arkitektonisk helhed med beboelsesbygningen. 6.2 Tage Tage på beboelsesbygninger skal udføres med en hældning mellem 0 og 45 o, eller udføres så de syner flade. Tagbeklædning skal udføres med tagsten af tegl eller beton (ikke glaseret eller ædelengoberet), skifer eller tagpap med en maksimal glansgrad på 20. Tage på udestuer og overdækkede terrasser kan udføres i andre materialer, fx glas og plast. 6.3 Mindre bygninger Mindre bygninger som fx redskabsskure, cykelskure, garager, carporte, skure til affaldssortering etc. skal udføres med samme ydervægsmaterialer som beboelsesbygningerne eller opføres i træ. Tage udføres som flade tage eller med samme taghældning som beboelsesbygningen. Tagbeklædningen skal udføres som tagpap, PVC, metal eller i samme materiale som beboelsesbygningen. 7. Ubebyggede arealer 7.1 Terrænregulering Efter færdiggjort byggemodning og opførelse af bebyggelse må terrænreguleringer ikke finde sted nærmere skel end 2,5 m. Herudover må terrænreguleringer på mere end ± 0,5 m i forhold til færdigreguleret terræn ikke foretages uden Aalborg Kommunes forudgående tilladelse. 7.2 Beplantningsbælte Der udlægges areal til et 5,0 m bredt beplantningsbælte i lokalplanområdets vestlige ende, som vist på Bilag 2. Der kan etableres midlertidige vendepladser i beplantningsbæltet jf. punkt Hæk mod syd Der skal etableres en ensartet hækbeplantning i lokalplanens sydlige del mod det åbne land, som vist på Bilag 2. Oktober\n16 Planbestemmelser 7.4 Øvrig beplantning Beplantning på fællesarealerne, herunder veje og stier, skal udføres således, at der opnås en god helhedsvirkning og sammenhæng. 7.5 Befæstelse Befæstelse af fællesarealer, veje, stier m.v. skal hver for sig udføres med ensartet materialevalg, der afspejler og afgrænser de respektive arealers funktion og i øvrigt således, at der opnås en god helhedsvirkning. 7.6 Belysning Belysning af veje, stier og fælles opholdsarealer skal udføres således, at der opnås en god helhedsvirkning. Belysning langs veje og stier må ikke blænde eller oplyse andet end vej- og stiarealer. 7.7 Hegn Hegn i skel må kun bestå af levende hegn evt. suppleret af trådhegn. Faste hegn må kun opsættes i umiddelbar forbindelse med bebyggelsen. 7.8 Fælles opholdsareal Der udlægges fælles opholdsarealer på mindst 10% af lokalplanområdets grundareal, til fælles brug for områdernes beboere, som vist i princippet på Bilag 2. Arealerne må ikke bebygges eller bruges til permanent oplag af nogen art, parkering, campering eller lignende. 8. Veje, stier og parkering 8.1 Vejadgang Vejadgang til lokalplanområdet sker fra Klarupvej via Kærhavegårdvej, som vist i princippet på bilag Vejudlæg Alle veje i lokalplanområdet udlægges i en bredde af 9 m og anlægges med en kørebanebredde på min. 6 m. Vejstykket J-L kan dog udlægges i en bredde på min. 8 m og anlægges med en bredde på 6 m. Der skal udlægges areal til videreførelse af boligvejene ved de principielle vejtilslutninger vist på bilag 2. Udlægget skal gøre det muligt at vejbetjene senere udbygninger øst og vest for lokalplanområdet. Der skal udlægges areal til vendepladser for en 10 m lastbil hvor boligvejene ender blindt. Der skal ligeledes udlægges areal til midlertidige vendepladser ved de principielle vejtilslutninger mod vest, vist på bilag 2. Ved en senere videreførelse af boligvejene skal vendepladserne sløjfes og i stedet fungere som krydsningspunkter, der sammenbinder den grønne struktur, fx ved belægningsskift eller hævede flader. De principielle vejtilslutninger kan ligeledes benyttes ved udbygning af stinettet mod syd til Klarup Banesti. 8.3 Parkering Anlæg af parkering skal ske i overensstemmelse med de P-normer, der er angivet på Bilag F. 8.4 Stier Der udlægges areal til en 4,0 m bred sti som vist i princippet på Bilag 2. Stien anlægges med en stibelægning på mindst 2,0 m og rabat til hver side. Med "i princippet" menes, at stien kan flyttes nogle meter i forbindelse med den endelige fastlæggelse af stiforløbet. Tilslutningen til andre stier og veje vil finde sted som vist på bilaget. Med i princippet menes, at vejene godt kan flyttes nogle meter i forbindelse med fastlæggelsen af den endelige vejstruktur. 16 Oktober 2007\n17 Planbestemmelser 9. Tekniske anlæg 9.1 Ledninger, kabler mv. Ledninger til el, telefon, antenner og lignende skal fremføres under terræn. 9.2 Fjernvarme Ny bebyggelse skal tilsluttes et kollektivt fjernvarmeanlæg efter Aalborg Kommunes anvisninger. 9.3 Antenner og paraboler Individuelle antenner og paraboler må ikke være synlige fra nabobebyggelser, offentlig veje og stier. 9.4 Affald Der skal reserveres de nødvendige arealer til sortering, opbevaring og transport af affald. Reglerne for indretning er beskrevet i "Regulativ for dagrenovation", som findes på 10. Miljø 10.1 Miljøklassificering Inden for lokalplanens område må der kun etableres tekniske anlæg og erhverv i miljøklasse 1-2 (Se Bilag A) Støj fra højspænding Der må ikke opføres bebyggelse inden for en afstand af 85 m fra centerlinjen af den eksisterende højspændingforbindelse, som passerer umiddelbart vest for lokalplanområdet. Højspændingsforbindelsen forventes nedlagt omkring år 2010, hvorefter der kan opføres bebyggelse i lokalplanområdets vestligste del. 11. Grundejerforening 11.1 Medlemspligt Der skal oprettes en grundejerforening med medlemspligt for samtlige grundejere inden for lokalplanens område. Afgrænsningen af den enkelte forening fastsættes af Aalborg Kommune Opgaver Grundejerforeningen skal forestå drift og vedligeholdelse af beplantning, adgangsveje, belysning, fællesanlæg og stier. Drift og vedligeholdelse af veje omfatter tillige afvanding, herunder etablering og vedligehold af rendestensbrønde med tilhørende ledninger, der skal føres frem til offentlige regnvandsledninger. Grundejerforeningen skal i øvrigt forestå de opgaver, som i medfør af lovgivningen henlægges til foreningen Vedtægter Grundejerforeningens vedtægter og ændringer heraf skal godkendes af Aalborg Kommune Oprettelse Grundejerforeningen skal oprettes senest når Aalborg Kommune kræver det Foreningens størrelse Grundejerforeningen skal, efter krav fra Aalborg Kommune, optage medlemmer fra tilgrænsende områder, sammenslutte sig med en eller flere bestående grundejerforeninger for tilgrænsende områder eller opdele foreningen i to eller flere selvstændige foreninger. Oktober\n18 Planbestemmelser 12. Betingelser for, at ny bebyggelse må tages i brug Fjernvarme Ny bebyggelse må ikke tages i brug, før den er tilsluttet et kollektivt varmeforsyningsanlæg efter Aalborg Kommunes anvisning, jf. dog pkt vedrørende dispensationsmulighed for lavenergihuse Kloakering Ny bebyggelse må ikke uden Aalborg Kommunes tilladelse tages i brug, før bebyggelsen er separatkloakeret og tilsluttet kloaksystemet efter kommunens anvisninger Ubebyggede arealer Ny bebyggelse må ikke tages i brug, før ejendommens ubebyggede arealer er anlagt i overensstemmelse med bestemmelserne i lokalplanens punkt 7.2, 7.3 og Parkering Ny bebyggelse må ikke tages i brug, før der er anlagt parkeringsarealer i overensstemmelse med punkt Lokalplan og byplanvedtægt Ingen eksisterende lokalplan eller byplanvedtægt. 14. Servitutter Der ophæves ingen servitutter. 15. Retsvirkninger 15.1 Når lokalplanen er endeligt vedtaget og offentligt bekendtgjort, må ejendomme, der er omfattet af planen, kun udstykkes, bebygges eller anvendes i overensstemmelse med planen Den nuværende lovlige anvendelse af ejendomme i lokalplanområdet kan fortsætte som hidtil Lokalplanen medfører ikke i sig selv, at anlæg mv., som er indeholdt i planen, skal etableres Byrådet kan meddele dispensationer, der ikke er i strid med planens principper. Byrådet har pligt til at dispensere fra bestemmelser om tilslutning til kollektiv varmeforsyning, når et enfamiliehus opføres som lavenergihus Skønnes en ansøgning om dispensation at berøre naboer, skal der foretages en naboorientering, før dispensationen kan gives Nyt byggeri, anlæg og ændret anvendelse, som er i strid med planens principper, kan kun etableres ved udarbejdelse af en ny lokalplan Når det er nødvendigt for at virkeliggøre lokalplanen, kan byrådet ekspropriere. 18 Oktober 2007\n19 Planbestemmelser Vedtagelse er endeligt vedtaget af Aalborg Byråd den Henning G. Jensen borgmester Jens Kristian Munk kommunaldirektør Lokalplanen er offentligt bekendtgjort den fra hvilken dato planens retsvirkninger indtræder. Torben Kjeldgaard Larsen civilingeniør Oktober\n20 Tinglysning 20 Oktober 2007\nLOKALPLAN 04-017 BOLIGER VED KLARUPVEJ KLARUP AALBORG KOMMUNE TEKNISK FORVALTNING SEPTEMBER 2005 Nærmere oplysninger Aalborg Kommune, Teknisk Forvaltning, Stigsborg Brygge 5, Postboks 219, 9400 Nørresundby


Fuldstændig fabelagtige boller | Bagværk | Smagsløjer Fuldstændig fabelagtige boller – Smagsløjer\nSidste-øjebliks konfekt // Nem løsning med mint/chokokugler og chokoladebark\nI år er der sket noget vanvittigt, måneden og min søde tand taget i betragtning. Jeg har ikke kø\nNU har jeg altså fundet den bedste bolleopskrift til dato. Så god, at jeg har bagt 3 gange på en uge. En stor del af succesen må tilskrives min nye bedste ven, en flot cremefarvet røremaskine fra Bosch. Du kan dog sagtens lave bollerne med den perfekte smag, nemhed, lufthuller og sprød skorpe, uden røremaskine – det kræver bare lidt tålmodighed og en omgang træning af ælte-armen :-)\nBollerne er inspireret af gode Meyer. Jeg har afprøvet lidt forskellige varianter, en omgang med gulerødder, en omgang med kerner, og en sødere variant med kardemomme og tranebær. Hér er grundopskriften, den jeg synes er bedst. Så kan du selv prøve derudaf.\nGær, honning, sirup og salt røres ud i vandet, i røremaskinens skål. De tre tørre ingredienser vendes sammen i en skål og tilsættes så det våde.\nNu er det om at læne sig tilbage (og tage opvasken) og lade røremaskinen gøre arbejdet. Jeg gav dejen 4-5 minutter på langsom omrøring, før jeg satte farten op, til næsten fuld skrue, i 15 minutters tid.\nNår dejen er rørt godt, vender du den over i en ren skål med lidt olivenolie i kanten. Dæk til med husholdningsfilm.\nJeg har både forsøgt mig med koldhævning i køleskab, og lidt kortere hævetid ved stuetemperatur. Begge dele lykkedes fint, men er du til luftige boller med flotte lufthuller i, er det hævetiden på 6-8 timer ved stuetemperatur der klarer jobbet bedst.\nNår bollerne skal bages, er det vigtigt at ovnen er brandvarm. Varm den op til 250 grader og lad bagepladen få samme temperatur. Vend dejen ud på et meldrysset bord, skær dejklumper ud, saml let med hænderne (det er en temmelig klistret dej) og sæt af på bagepapir. Træk bagepapiret over på den varme plade.\nLad bollerne få 5 minutter på max varme, skru derefter ned til 200 grader. Bollerne skal i alt have 10-12 minutter. Kanten skal være gylden og sprød, og bollerne skal lyde hule når du banker dem i bunden.\nFor andre tips og tricks til det perfekte brød og bagværk – klik her. Der er masser af gode tricks fra Bagemester Nikolai Halken Skytte :-)\nKan man godt lave dem med en hel pakke gær og så gøre hæve tiden mindre? Jeg synes 6-8 timer lyder af utrolig meget nemlig.. :)\nHåber at få svar hurtigt! :)\nSer lækre ud og må smage dejligt af vikingetid med honning og maltsirup.\nVil prøve det en dag. Tak for opskriften.\nDe ser og lyder helt vildt lækre. Jeg MÅ prøve dem, nu når du siger det er den bedste opskrift :)\nI år er der sket noget vanvittigt, måneden og min søde tand taget i betragtning. Jeg har ikke købt, spist eller bagt marcipan i år. …


Anden bølge godt på vej | Digitaliseringsstyrelsen\nI slutningen af marts vil finansministeren fremsætte endnu et forslag til lov om obligatorisk digital selvbetjening for borgere (bølge 2) i Folketinget.\nDer er tale om, at borgerne fra 1. december 2013 på en række nye områder vil skulle anvende digital selvbetjening, når de skal ansøge, anmelde og indberette til de offentlige myndigheder.\nDe områder, der er omfattet, er ansøgning om hjælpemidler, ansøgning om hjælp til betaling af ejendomsskat, ansøgning om begravelseshjælp, ansøgning om valg af læge, ansøgning om økonomisk friplads, anmeldelse af rotter, indgivelse af ægteskabserklæring, ansøgning om duplikatskørekort, ansøgning om pas, anmeldelse af udrejse af Danmark, ansøgning om navne- og adressebeskyttelse, ansøgning om privat straffeattest, anmeldelse af cykeltyveri, ansøgning om navneændring, anmeldelse af navngivning, anmodning om begravelse, anmeldelse af faderskab og ansøgning om kunststøtte.\nLovforslaget genanvender lovmodellen fra samlelov 1, såvel formuleringen af lovbestemmelser som i vid udstrækning formuleringen af de almindelige bemærkninger. Konceptet er således fortsat, at dem, der kan, skal ansøge digitalt. Dem, der har svært ved det, skal have hjælp og vejledning til at søge digitalt. Dem, der ikke kan, skal have mulighed for at søge på anden måde end digitalt. Samlelov 2 indeholder på enkelte områder forhold, der adskiller sig fra konceptet for samlelov 1. Der er derfor foretaget enkelte tilpasninger.\nLovforslaget har været i offentlig høring i december - januar.\nDigitaliseringsstyrelsen har vurderet de indkomne høringssvar og vil tilrette lovforslaget i det omfang, det giver anledning hertil. Digitaliseringsstyrelsen er i gang med at udarbejde et høringsnotat, hvori de væsentligste høringssvar og Finansministeriets kommentar hertil fremgår.\nHøringsnotat og høringssvar offentliggøres på høringsportalen forud for fremsættelse af lovforslaget.\nLovforslaget vil efter den sædvanlige proces for lovforslag i løbet af marts blive forelagt K-udvalget, på ministermøde og for Statsrådet inden fremsættelsen.


⇒ Køb Alaska Kanin ⇒ Find webshop\nAdskillige internet virksomheder frembyder i øjeblikket en hel del forskellige fragtmuligheder. En af favoritterne er p.t. at afsende til en pakkeshop, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente dine nye varer når du har lyst. Metoden er nemlig super overkommelig, og mange gange også den billigste fragtform ved køb af Alaska Kanin.\nDu bør tillige foretrække at vælge udbringning til din adresse eller til hvor du arbejder. Denne er for det meste en sjat mere omkostningsfuld, men til gengæld ret så simpel. Den mest letkøbte form for fragt vil dog altid vise sig at være at du selv henter produkterne, men den løsning kræver at du opholder dig nær internet virksomhedens adresse.\nFragtperioden på kan i nogle tilfælde være meget vigtig forudsat man behøver pakken inden for kort tid, så herved er det forholdsvis afgørende at man studerer leveringstidspunktet på det respektive produkt.\nAdskillige online forretninger annoncerer levering på næste hverdag på adskillige varer, eksempelvis Alaska Kanin, som imidlertid er påkrævet at transaktionen gennemføres tidligere end et angivent klokkeslæt, således at de har en chance for at nå at få ordren sendt afsted forinden logistikmedarbejderne holder fyraften.\nEn række firmaer på nettet tilbyder levering uden omkostninger, men oftest kun hvis der shoppes for et præcist beløb. I øvrigt burde du foretrække den mest letkøbte leveringsmodel, hvilket mange gange – uafhængig om man bor i Viborg, Nykøbing Falster eller Lystrup – er at få bragt din bestilling til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden ultra ukompliceret for almindelige mennesker at prissammenligne hos forskellige netbutikker, og følgelig har langt de fleste e-firmaer fundet det uundgåeligt at nedsætte prisniveauet på deres varer – til børn og babyer, men også til herrer og damer – voldsomt, og endda nogle gange præstere fragt uden beregning.\nTrods dette kan det alligevel vise sig lønnende at inspicere enkelte internet shops i Danmark efter rabat på Alaska Kanin forud for at du gennemfører din handel, sådan at du er sikret at indhente den billigste pris.\nDu skal alligevel huske på, at såfremt en e-handler annoncerer et produkt for en udsalgspris der kan virke utrolig god, burde det undertiden være et fingerpeg om en uægte netshop. Kortbestillinger er imidlertid omsluttet af en orden, hvilket redder kunden imod falske internet butikker.\nVi anbefaler køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du anvende et afbetalingstilbud fra fx ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at dække omkostningerne over en længere periode.\nInden folk shopper i en internet forhandler kan man i virkeligheden tyde deres handelsvilkår, det er dog ofte ikke særlig spændende.\nEn anden valgmulighed kan derfor være at granske om webshoppen er verificeret af e-mærket, eftersom det kan være en tryghed om at online virksomheden efterkommer den officielle danske lovgivning, foruden at e-firmaet af og til besigtiges af fagfolk der har ekspertise inden for lovgivningen. Desuden får du lejlighed til at blive hjulpet, hvis du forvoldes problemer med din bestilling.\nForuden dette kan det være til hjælp at du er obs på de fundamentale vilkår der har betydning for bestillingen, fx hvilken byttepolitik e-forhandleren anvender. I den relation er det desuden essesentielt, at man altid bevarer ens købsbekræftelse, således man når som helst kan bevidne bestillingen af Alaska Kanin, ligegyldigt om man skal købe gave til en dame eller herre.\nTrustpilot tilbyder dig regulære belejlige muligheder for at sondere en stor portion øvrige køberes iagttagelser og derved er det fornuftigt, at du kigger nærmere på online virksomhedens omtaler af Alaska Kanin før du køber.\nFacebook resulterer i desuden fuldstændig fine muligheder for at få indtryk af netbutikkens popularitet. Tilmed ser vi en række webbutikker som giver kunderne mulighed for at tilkendegive en anmeldelse af deres køb, som også må anvendes til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nVores website er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har et tæt samarbejde med et hav af online butikker når vi annoncerer virksomhedernes varer, og tager provision forudsat den person vi sender videre laver en handel.\nViden om tilbud og online firmaer ajourføres fra tid til anden, men vi tager ikke ansvar for rettelser der måtte være udarbejdet siden sidste opdatering af sidens oplysninger.


Muldvarpe er insektædere ligesom pindsvin og spidsmus. Hovedføden er regnorm, men de spiser også store mængder insektlarver.\nMuldvarpen får normalt et kuld unger omkring maj/juni. Gennemsnitlig får de 4 unger pr. kuld, men det kan variere meget.\nNår ungerne flytter hjemmefra, vandrer de rundt for at etablere sig i deres eget gangsystem. I begyndelsen laver de mange gange lige i overfladen af jorden, og mange tror fejlagtigt, at der er tale om mosegrise. Men det er ofte unge muldvarpe, som ikke har kræfter til at arbejde sig dybt ned i jorden.\nHvis det drejer sig om mosegrisen, er der åbne huller for ca. hver ½ meter af gangsystemet. Det kan være meget svært at se, hvilke dyr det drejer sig om, da begge kan overtage gangsystemer fra hinanden.\nMosegrisen er planteæder og spiser løg og rødder, så de kan lave store skader på planter i haven. Hvis der er gnavet i forbindelse med underjordisk aktivitet er det mosegrisen, der har været på spil.\nDer er normalt ikke mere end 10-12 muldvarpe pr. hektar,med mindre det er sidst på sommeren, hvor der er unger. Det vil sige, at i en normal have på 1000 m² er der ikke mere end 1-3 muldvarpe, selvom der er 100 muldvarpeskud.\nProblemet med bekæmpelse af muldvarpe er, at de er slemme til at flytte ind i forladte og bekæmpede gangsystemer, som de så overtager derefter.\nKryb-væk er i stand til at lave bekæmpelse af muldvarpe og mosegrise året rundt. Dog er der ved muldvarpe en undtagelse, hvis der er hård frost.\nKryb-væk kan lave serviceaftaler på bekæmpelse af muldvarpe og mosegrise. Alternativt kan vi tilbyde et koncept med 3 behandlinger eller blot en enkelt behandling, hvis mindre er påkrævet. Kontakt os for mere information.


Miami Race, som allerede nævnt et par linjer højere op, er et produkt, der er enkel og vil tage rattet i en kraftfuld racerbil klar til reoler i gaderne i Miami. Som vist på billederne og videoen ovenfor, vil vi have en visning fra oven, der vil give os mulighed for at holde øje med trafikken. Vores mål er at bruge hældning enheden til at styre bilen og zigzagging mellem de langsommere biler.\nØverst til venstre har vi en timer til at se. Nedtællingen starter fra 60 sek. Kort sagt, til 60 sekunder af adrenalin forsøge at undgå den skæbnesvangre "BOOOM" og effekten med medierne til stede på skærmen.\nGrafikken følger samme gameplay og overordnede enkelhed af titlen tilbyder behagelige øjeblikke af lethed.\n14 December 11 Seneste opdatering\neCommerce, alle varer, kode, iphone


Sprække i smalt forlig | Information\nSprække i smalt forlig\nOppositionen ser det smalle medieforlig som endnu et tegn på regeringens blokpolitik. Brian Mikkelsen åbner en dør, men TV 2 skal privatiseres og DR skal købe flere programmer\nDe Radikale giver kulturminister Brian Mikkelsen og regeringen endnu en chance for at vise, at talen om at undgå blokpolitik ikke kun er snak. Kulturministeren indgik i går et nyt medieforlig med Dansk Folkeparti, da de øvrige oppositionspartier ikke meldte positivt tilbage inden kl. 11 i går formiddag.\n»Vi vil gerne have nogle flere partier med. Så et godt råd til Brian Mikkelsen er: Indkald partierne igen, fortsæt forhandlingerne, hvis du ønsker en bredere aftale,« siger den radikale leder, Marianne Jelved.\nBrian Mikkelsen har ikke noget imod at mødes med partierne igen. »Man er meget velkommen. Jeg har sådan set snakket med et par af partierne i dag om nogle af tingene i medieaftalen. Lad os nu se i løbet af de kommende dage,« siger han, men påpeger, at Dansk Folkeparti selvfølgelig har veto-ret mod ændringer i aftalen.\nKulturministeren betegner i øvrigt aftalen som »bredt funderet«, og afviser beskyldningerne om blokpolitik: »Vi har holdt 18 møder og i nat sad vi i otte timer og forhandlede. Vi har lyttet og noteret og løbende ændret meget,« sagde han i går.\nForliget indebærer en aftale om privatisering af TV 2, som fortsat skal beholde sin public service-funktion. Der skal således laves public service-kontrakter med en kommende køber og ministeren understregede under pressemødet, at kvalitets- og public serviceniveauet kommer til at svare til i dag.\nI forligsteksten står der, at »public service skal stå for kvalitet snarere end kvantitet,« men selv siger ministeren, at et kvalitetsparameter vil blive timetallet på nyheds- dokumentar- og børneprogrammer.\nDR skal, ifølge forliget, købe flere programmer fra uafhængige produktionsselskaber. Det vil skabe mere alsidighed i programfladen, vurderer forligspartnerne, og give de mindre produktionsselskaber en hjælpende hånd.\nDet bliver muligt at sende reklamer for øl, vin og håndkøbsmedicin. Dog ikke omkring børneudsendelser.\nmedieforligpublic servicevinprivatisering og udlicitering\nBrian MikkelsenMarianne Jelved


Ordet - livets grundbyggesten\nJuledag 2013, Gratiakirken, LGJ\nSalmer: 109, 79, 93, Ordet blev kød i Betlehem, 100, 430, 107, 93v6\nVi kender problemet med at forstå hinanden. Når vi ikke taler sammen, må vi tænker os til, hvad den anden mener. Nogle gange gætter vi rigtigt. Andre gange forkert. - Der er jo den lidt specielle historie om manden, som tolkede president Obamas tale ved president Mandelas begravelse. Han tolkede til tegnsprog, men hans tolkning var volapyk. Efterfølgende fortalte han, at han så engle stige ned på stadion. Han videregav sine egne tanker og oplevelser i stedet for Obamas ord. Og han undskyldte for det, han havde gjort og gik i psykiatrisk behandling. Sådan må vi også nogle gange sige undskyld og gå i behandling, når vi har misforstået hinanden. Det kan skyldes, at den, som skulle tale, var tavs. Og da var du jo overladt til dine egne forestillinger. Men misforståelser kan også opstå, fordi den anden udtrykker sig mangelfuldt. Eller at vi ikke hører efter og ikke spørger ind til, hvad den anden siger, for at forstå det rigtigt. Og da lever vi med vores egen forkerte opfattelse af den anden. Sådan kan vores forhold til hinanden svækkes, gå i stykker og gå i opløsning, når ordet mangler mellem os.\nOrdet har også afgørende betydning for vores forhold til Gud. Ligesom vi alt for ofte nøjes med at tænke os til, hvad andre mener, sådan er vi mennesker også nøjsomme med hensyn til at forstå Gud. I stedet for at lytte til Guds ord, slutter mange ud fra sig selv til, hvem Gud er, og hvordan han er mod os. Man læser overfladisk i ”naturens bog” og tolker. Man finder tegn på Guds almagt, men også tegn på ondskab og lidelse og død. Og man må derforfor spørge: Hvor er Gud? Hvem er han egentlig? Og hvordan kan han tillade sig at være mod os mennesker, som han er? Og bliver det ved sådan, da får mennesker aldrig fællesskab med Gud. Da når vi ikke længere ind til Guds kærlighed og Guds vilje, end tegnsprogstolken gjorde ved Mandelas begravelse. Når vi vil tolke Gud ud fra vore egne tanker om ham, misforstår vi uvægerligt Gud, ligesom vi kan misforstå hinanden, når vi ikke taler sammen.\nMen sådan behøver det ikke at blive ved. For "i begyndelsen var Ordet, og ordet var hos Gud og ordet var Gud. Han var i begyndelsen hos Gud. Sådan var det hos Gud. Der var og er en stadig en samtale i Gud. Gud er den treenige Gud, Fader, Søn og Helligånd. Derfor giver det mening at sige, at samtalen stammer fra Gud. Den afspejler Guds væsen. - Når vi samtaler med hinanden, lytter vi til de tanker og holdninger, vores medmenneske sætter ord på og udtrykker. Og vi sætter også selv ord på vore tanker. Sådan sam-taler vi. Det er mirakel, at det er muligt. Det er en ufattelig stor gave, at vi har fået muligheden for at sam-tale og forstå hinanden. Vi har fået den, fordi Gud skabte os i sit billede.\nOrdet er universets og livets grundbyggesten. Ordet og samtalen er det mest oprindelige af alt. For i begyndelsen var Ordet, og ordet var hos Gud og Ordet var Gud. Evangeliet forklarer: Alt blev til ved ham, og uden ham blev intet til af det, som er. I ham var liv, og livet var menneskers lys. Verden blev til ved Guds ord, da Gud sagde: Der skal være … Der skal være lys … der skal være atmosfære … der skal være grønne urter … der skal være fisk og fugle … der skal være havdyr og landdyr. Gud talte, og det, han sagde, blev til. Og da Gud skabte mennesket, gjorde han det i en samtale: Og Gud sagde: ”Lad os gøre mennesker i vort billede, så de ligner os!” På den måde blev alt, hvad der findes, til.\nOg det vidunderlige er, at han giver sig til kende for os ved at blive menneske. For Ordet blev kød og tog bolig iblandt os, og vi så hans herlighed, en herlighed, som den Enbårne har den fra Faderen, fuld af nåde og sandhed. Ordet er her Jesus Kristus. Når vi skal lære Gud at kende og vide om hans vilje, henviser han os til sin Søn. Han siger: Gennem ham vil jeg fortælle jer, hvad jeg tænker. Gennem hans liv for jer og med jer vil jeg vise jer min kærlighed og mine planer og åbenbare for jer, hvordan jeg agerer og reagerer. Når I er i tvivl om, hvordan jeg forholder mig til jer, når I oplever sorg og savn, når I bliver skyldige, når I er svage, da se på min Søn og lyt til ham. Se, hvordan han forholdt sig til mennesker, der havde det, som du har det. Det er sådan, Gud forholder sig til dig. Lige præcis sådan. Og hør, hvad han sagde til dem. Han siger det samme til dig. Du kan vide, hvad Gud tænker om dig, at han elsker dig, og at du kan regne med ham.\nEvangelisten Johannes uddyber i evangeliet , at Jesu ord er Guds ord til os, når han fortæller, at Jesus sagde: Jeg kan intet gøre af mig selv; som jeg hører, dømmer jeg, og min dom er retfærdig, for jeg søger ikke at gøre min egen vilje, men hans vilje, som har sendt mig (Joh 5,30). Og i Joh 8,28-29: Jesus sagde da til dem: ”Når I får ophøjet Menneskesønnen, da skal I forstå, at jeg er den, jeg er, og at jeg intet gør af mig selv; men som Faderen har lært mig, sådan taler jeg. Og han, som har sendt mig, er med mig; han har ikke ladt mig alene, for jeg gør altid det, der er godt i hans øjne. Og igen i Joh 12,49-50: For jeg har ikke talt af mig selv; men Faderen, som har sendt mig, han har påbudt mig, hvad jeg skal sige, og hvad jeg skal tale. Og jeg ved, at hans bud er evigt liv. Så når jeg taler, taler jeg sådan, som Faderen har sagt til mig.\nDerfor burde det være ligetil. Alle mennesker burde jo tro på Gud og kende ham og hans gode vilje, når de lytter til Jesus Kristus.. For den kommer så tydeligt og klart til udtryk. Her svarer Gud også meget konkret på det ufatteligt vanskelige spørgsmål om lidelse og død. Han gør det ved at tage os med ind i Jesu lidelseshistorie. Han er hos mennesker i deres lidelse og nød. Og han er deres stedfortræder, når han bærer vore synder, dør i vort sted og opstår af graven. "Hans bud er evigt liv" (Joh 12,50). Gud åbenbarer sin frelse for os i Jesus Kristus.\nNår det alligevel ikke altid er så let, skyldes det det samme, som vi oplever i forhold til hinanden: At vi nogen gange ikke vil hinanden, men vælger en tolkning, som er forkert, for at kunne bruge den imod hinanden. Vi hager os fast i nogle ord, som kan misforstås, og misforstår dem. Sådan fortæller evangelisten, at Jesus kom til sine egne, men hans egne tog ikke imod ham. De ville ikke have ham. Han forstyrrede deres tanker om Gud. Han forstyrrede deres orden med gode gerninger. Han tog deres selvretfærdighed fra dem. Han vendte op og ned på alt med sin barmhjertighed og tilgivelse. Det kunne de ikke have. Derfor tog de ikke imod ham.\nJeg mærker også denne modvilje hos mig selv. Men da er det godt, at evangelisten også føjer til: Men alle dem, som tog imod ham, gav han ret til at være Guds børn, dem, som tror på hans navn. Og han nævner endda også, hvordan det går til, at vi tager imod og tager Jesu ord til os og glæder os over dem: ved at Gud føder os som sine børn. De blev ikke født af kød og blod, ikke af mands vilje, men af Gud.\nSå ligger også vores omvendelse og tro på Gud i Guds stærke hænder. Troen hviler trygt i Guds godhed. Når han taler til os, føder han troen i hjertet. Det gør han bare. Sådan er hans ord. Også selv om vi mærker det så lidt.\nLigesom vi ikke kan have noget højere ønske end at forstå dem, vi elsker, og derfor lytter til dem, taler med dem og lytter igen, sådan må vi også læse evangeliernes beretning om Jesus, lytte og spørge Gud i bønnen, hvad han mener, og lytte igen. S ådan lærer vi Jesus Kristus at kende. Og da lærer vi Gud at kende. Sådan lever vi under nåden og i sandheden. For nåden og sandheden kom med Jesus Kristus. Nåden og sandheden er kommet til os i dag. For Ordet blev kød og tog bolig iblandt os, og vi ser Guds herlighed i Jesus Kristus. Amen.\nDen evangelisk-lutherske Frikirke. Lagt på www.vivit.dk 25.12.2013. post@vivit.dk


Ugens Udlandsophold: Mere end Gandhi\nAf Rasmus Ohmand Madsen, 10. semester\nMit navn er Rasmus, og jeg går på 10. semester. Jeg har siden august 2020 arbejdet for Dansk Kulturinstitut i Indien, og jeg boede i hovedstaden Delhi fra februar indtil for nyligt. Jeg blev ansat som projektkoordinater efter min praktik på instituttet, hvor vores arbejde i højgrad handlede om at fremme kultur, klima og demokrati igennem musik, film, kunst, historie, kulturarv og meget mere.\nJeg kom til et Indien, som ikke var synderligt ramt af corona, og der var derfor mulighed for at tage på restaurant, bar og rejse rundt. Inden den anden bølge for alvor ramte Indien i midten af april, nåede jeg at se Taj Mahal, besøge byen Jaipur i Rajasthan samt Kolkata i forbindelse med et kulturarvsprojekt, hvor vi skulle se den tidligere danske handelsstation Serampore.\nDet meste af tiden befandt jeg mig i hovedstaden Delhi. En meget speciel by med cirka 25 millioner mennesker. En meget grøn by med en masse træer og parker og et rigt dyreliv i form af enten fugle, jordegern, aber, geder, køer og selvfølgelig de MANGE hunde.\nJeg boede i min egen lejlighed i Syd-Dehli tæt på instituttet. Selvom det i delhiforstand var tæt på, så tog jeg dog alligevel en autorickshaw hver morgen for at at køre mig til instituttet for den simple pris af 50 rupee (4,10 kr.), og ligesom det var alt andet også meget billigt!\nInden jeg tog afsted, havde jeg ikke større kendskab til Indien, udover det jeg havde lært i AT i gymnasiet eller under VH til forelæsningerne. Men jeg kan sige, at Indien er meget mere end Induskultur, Mogulriget og Gandhi. Indien er et kæmpe land med utrolig meget kultur og historie. På trods af at man hører mange forfærdelige ting om luftforurening (som jeg nu gerne havde været foruden) og fattigdom, så er Indien på mange måder sin helt egen, hvor du har alt, hvad du skal bruge, men samtidig ikke har noget af det du har brug for. Det er et land fyldt med muligheder og begrænsninger, hvilket gør det til noget helt fantastisk. Folk der har boet i Delhi, de siger, at ’byen gror på én’, og det må jeg sige, at den har gjort på mig.\nAlt det skulle ske, mens jeg skrev mit speciale, hvilket selvfølgelig også var en stor mundfuld i sig selv, men jeg ville ikke på noget tidspunkt have gjort det anderles. Det har givet mig en masse arbejdserfaring, som jeg mener har klædt mig bedre på til livet på den anden side af universitetet.\nRasmus kom tilbage til Danmark fornyeligt grundet den forfærdelig krise, Indien går igennem lige nu med den anden bølge af Corona. Han står jeg klar til en ”Q&A” til alle slags spørgsmål, du måtte have.\nPrevUgens Udlandsophold: Et glimt af fremtiden i den evige stad…\nNextAnmeldelse: “Der er intet foruroligende for Danmark”


Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center søger Centerøkonom (specialkonsulent) - Djøfs jobunivers\nBørne- og Ungdomspsykiatrisk Center,\nBørne- og Ungdomspsykiatrisk Center søger Centerøkonom (specialkonsulent)\nBørne- og Ungdomspsykiatrisk Center (BUC) er i rivende udvikling og søger en stærk centerøkonom, der har lyst til at løfte centerets samlede økonomistyring.\nDu bliver en del af et ambitiøst og energisk administrationsteam bestående af 11 medarbejdere, hvor din fornemmeste opgave bliver at understøtte administrationschefen, centerledelsen samt afsnitsledelserne med din viden indenfor økonomistyring, regnskab, planlægning og rapportering.\nVores centerøkonom indtager en nøglerolle i BUC's bestræbelser på at udvikle datadrevet ledelse og løbende forbedringer til gavn for børn og unge med psykiske lidelser. Du evner at se økonomien i sammenhæng med centerets kerneopgave, og du har viljen til at støtte de kliniske afsnitsledelser i deres planlægning og styring. Dagligdagen er præget af mange forskelligartede opgaver af såvel analytisk som mere driftsbetonet karakter, og du kommer til at lære sundhedsvæsenet at kende indefra.\nSom økonom og ansvarlig for økonomistyringen på BUC bliver dine væsentligste arbejdsopgaver at:\nIndgå i et tæt samarbejde med afdelings- og afsnitsledelserne vedrørende løbende opfølgning på økonomi, aktivitet, mm.\nSamarbejde med Region Hovedstadens Psykiatris økonomi-og planlægningsafdeling\nVedligeholde budgetter i SD (Silkeborg Data) og i SAP\nUdarbejde månedlige prognoser og statistikker\nDeltage i løsning af øvrige opgaver inden for økonomiområdet i samarbejde med de andre medarbejdere i centerets økonomiteam\nDu refererer til administrationschefen, som vil være en nær samarbejdspartner, samtidig med at du skal kunne arbejde selvstændigt med den konkrete opgaveløsning. Du skal have lyst til at indgå i konstruktiv dialog med afdelings- og afsnitsledelserne på egen hånd.\nHar en akademisk baggrund, f.eks. cand. merc., cand. polit. eller lignende\nEr fleksibel, kvalitetsbevidst, serviceminded og løsningsorienteret\nHar gode samarbejdsevner og ser en styrke i tværfagligt samarbejde\nEr stærk i brugen af regneark og andre rapporteringsværktøjer\nHar evner og villighed til at formidle økonomi til klinisk personale\nDet vil være en fordel, at du kender SD og SAP og har erfaring med økonomistyring i sundhedssektoren.\nDit primære arbejdssted vil være på centrets afdeling i Glostrup, men du skal forvente fremmøde på centrets andre afdelinger i Bispebjerg og Hillerød.\nStillingen er fuldtidsstilling og er klassificeret som specialkonsulent. Løn og ansættelsesvilkår efter gældende overenskomst.\nSå send din ansøgning og CV via linket til højre.\nAnsøgningen skal være os i hænde senest fredag den 24. marts 2017, kl. 12.00.\nAnsættelsessamtaler afholdes den 29. marts 2017\nSåfremt du har spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte tiltrædende administrationschef Rikke Sjølin på tlf. 31 61 35 39 eller konstitueret administrationschef Nils Raahauge på tlf. 23 69 82 55.\nBørne- og Ungdomspsykiatrisk Center er Danmarks største børne- og ungdomspsykiatriske center og har hele Region Hovedstaden som optageområde.\nKerneopgaven på Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center er udredning og behandling af børn og unge med psykisk sygdom. Centeret tilbyder en bred vifte af behandlingstilbud både ambulant og under indlæggelse. De fleste børn og unge behandles ambulant.\nCentret har omkring 8750 sete patienter (unikke cpr-numre) om året (ambulante udrednings- og behandlingsforløb, og indlagte patienter).\nBørne- og Ungdomspsykiatrisk Center har pt. 620 fuldtidsstillinger. I 2017 er centerets budget på ca. 365 mio. kr., eksklusiv eksterne forskningsmidler, men inklusiv satspuljer.\nBørne og Ungdomspsykiatrisk Center er en del af et universitetshospital med uddannelses- og undervisningsaktivitet samt en forskningsenhed.\nLæs mere her: www.buc-regionh.dk