Etablering af virksomhed Danmark for udenlandske virksomheder | Accountor Danmark\nServices til opstart af virksomhed i Danmark for udenlandske virksomheder\nMed Accountors services til opstart af virksomhed kan udenlandske virksomheder, som vil etablere sig i Danmark, få en smertefri og effektiv opstart. Vi vejleder i alle aspekter omkring etableringen og varetager gerne bogholderi, lønadministration eller udlejer personale på interim basis.\nEtablering af udenlandske virksomheder i Danmark kræver kendskab til dansk virksomhedslovgivning, lokale regler, dansk mentalitet og meget andet. Med Accountors Start-Up Services er den udenlandske virksomhed hjulpet godt på vej til en etablering uden problemer og med kyndig vejledning fra Nordens største rådgivningsteam.\nVi rådgiver og vejleder om\nAccountor kan desuden sikre jeres virksomhed en velfungerende økonomifunktion fra første dag. Vi varetager gerne bogholderi og lønadministration i virksomheden. Vores løsningsmodeller er yderst fleksible og tilrettelægges efter virksomhedens behov. Vi kan tilbyde fuldt økonomisk personale, fra lønassistent og bogholder til økonomichef, og personalet kan rekrutteres i korte eller længerevarende perioder.\nDet kan være en fordel at langtidsleje en bogholder med kendskab til de danske regler og arbejdsrutiner. En bogholdervikar kan benyttes i en kort overgangsfase, eller I kan vælge at lægge samtlige økonomiske opgaver i Accountors kompetente hænder. Under alle omstændigheder er virksomheden garanteret en effektiv hjælpende hånd til etableringen.\nLæs mere om udlejning af økonomisk personale på interim basis\nKontakt os nu og få hjælp til at etablere virksomhed i Danmark.


Mere hjælp til borgere med demens – Ballerup Bladet\nTabu Ballerups demensvenner vil sætte endnu mere fokus på demenssygdomme. Derfor efterlyser de folk, der vil gøre en ekstra indsats.\nDemens er en sygdom som rammer rigtig mange ældre mennesker. Det anslås, at omkring 900 personer i Ballerup lider af demens i sværere eller mildere grad og der er kendskab til omkring 450 borgere med demens i kommunen.\nDerfor har Ballerup en gruppe såkaldte demensvenner, der hjælper folk med demens i det daglige. Det kan være ved at hjælpe på gaden, i supermarkedet eller andre småting. At være demensven er ganske uforpligtende og de 250 demensvenner, der allerede er tilknyttet ordningen er meget forskellige mennesker, der ikke er forpligtet på anden måde end ved at gøre lidt, når lejligheden byder sig.\nMen nu vil Ballerup Demensvenner gøre samarbejdet lidt mere forpligtende. Derfor søger de efter folk, de gerne vil gøre lidt mere for en borgere med demens.\n»Vi har omkring 250 demensvenner i Ballerup, der gør lidt ekstra og hjælper til på gaden eller i supermarkedet. Men det er meget uforpligtende og man binder sig ikke til noget ved at være demensven. Vi kunne godt tænke os at få nogen demensvenner, der vil forpligte sig lidt mere. Vi kalder det demensmatch og handler om at man bliver matchet med en borger med demens, der måske har de samme interesser som en selv. Hvis man for eksempel har en fælles interesse for at fiske, så kan man blive matchet med en, der fisker. Dermed kan man dyrke samværet og begge kan få noget ud af det. Det handler selvfølgelig om interesser og fælles kemi,« siger Henriette Nielsen, demenskoordinator i Ballerup Kommune.\nHun håber på, at man ved at få nogle af demensvennerne til at forpligte sig til et mere ’fast’ samvær kan nedbryde tabuer og få sat ord på en sygdom, som rammer mange ældre og som er svært at forstå for udenforstående.\n»Vi ved, at det betyder meget for en borger med demens at være sammen med andre og mødes med andre. Vi vil gerne bryde et tabu og samtidig skabe en relation til glæde for begge parter. Derfor håber vi også, at vi kan finde nogen, der vil lidt mere end bare tilfældig hjælp i supermarkedet. Vi er meget glade for den indsats, som vores demensvenner gør, men et mere forpligtende fællesskab kan betyde rigtig meget,« siger Henriette Nielsen.\nHvis man har lyst til at hjælpe en person med demens kan man komme på kursus for at lære mere om demensmatch. Kurset er ikke forpligtende og man kan beslutte sig efter kurset, men det vil give en indsigt i, hvad det kræver.\nKurset afholdes den 5. april fra klokken 17 til 19 på Ballerup Rådhus. Man mødes i indgangen og det er så Henriette Nielsen og frivillighedskoordinator Susanne Shjølin, der vil står for kurset.\nMan kan læse mere om projektet på www.demensven.dk/match.


En realistisk realist er død – Mr. East\nEn realistisk realist er død\nBrzezinski med krimtatarernes leder Mustafa Jemilev Foto: Privat\nKommentar. Som Mr. East allerede har skrevet, er Zbigniew Brzezinski død. Jeg skal ikke forsøge at skrive en nekrolog; dem kan man læse bedre andre steder, fx denne, ikke særligt venlige hos New York Times. Han var en høg i sin tid, og han var måske, og måske på grund af sin polske fortid, drevet af et indædt had til Sovjetunionen, som New York Times skriver. Under alle omstændigheder: Han gik ind for aftaler, og han støttede kampen for menneskerettigher – måske fordi det var Sovjetunionens svageste punkt.\nJeg vil huske ham for én ting: Han var en “realist”; han tilhørte den såkaldte “realistiske” skole, som putinister i Dansk Folkeparti og andre steder er så glade for lige nu. Men i modsætning til dem var en realistisk realist, og ikke en naiv putinist. Han ønskede ganske vist en finlandisering af Ukraine, men han vaklede aldrig når det gjaldt om at fordømme Ruslands indlemmelse af Krim og opstart af en borgerkrig i Donbas. Faktisk forudså han i februar 2014 både Krim og Donbas, og i sin høje alderdom arbejdede han også med at finde en løsning; Krim burde deles, mente han.\nJeg er ikke helt enig med ham, for finlandisering skal man ikke ønske for nogen; det er et liv i åndelig ufrihed hvor der er ting man ikke kan tale frit om. Jeg siger alligevel: Æret være hans minde. Måtte der komme nye generationer af realistiske realister.


Ejeren af den meget omtalte reklameskærm i Viby har fået afslag fra kommunen om at flytte skærmen til en ny placering på bygningen ved Viby Torv\nI 2017 blev der skrevet en del om den store reklameskærm på en bygning ved Viby Torv. Den vakte en del modstand, og selvom Aarhus Kommune for 19 måneder siden krævede skærmen fjernet, så står den der endnu. En periode med klager fra ejeren til både Statsforvaltningen og Planklagenævnet over kommunens påbud har gjort processen lang.\nNu skriver JP Aarhus, at der er nyt i historien om reklameskærmen. For ejeren af skærmen, firmaet Track One, har forsøgt at få skærmen gjort lovlig ved at søge tilladelse til at flytte skærmen fra taget ned på facaden. Men det har Aarhus Kommune nu afvist, skriver mediet.\n"Det ansøgte vurderes i forhold til omfang og placering på bygningens hjørne samt i forhold til lys og skiftende billeder at få et markant og dominerende udtryk, der er usædvanligt og skæmmende i forhold til skalaen og karakteren af det nærliggende boligområde og generende for naboerne," skriver kommunens sagsbehandler i Byggeri under Teknik og Miljø ifølge JP Aarhus.\nSiden oktober 2018 har reklameskærmen desuden været politianmeldt, da ejeren ikke fulgte kommunens påbud om at slukke for den. Den sag er dog endnu ikke blevet færdigbehandlet, oplyser anklager i sagen Marianne Birch til JP Aarhus.\nPolitiker har reklameret på skærmen\nI august 2017 blev skærmen også anmeldt af Aarhus Kommune til politiet. Dengang blev sagen dog for første gang givet til Planklagenævnet. På trods af politianmeldelsen valgte Annette Roed, som dengang stillede op til regionsvalget for Socialdemokratiet, at reklamere på skærmen.\n"Det er en politisag. Så længe, at den ikke er blevet taget ned eller slukket, går jeg ud fra, at den ikke er ulovlig eller i strid med reglerne," fortalte hun dengang og fortsatte:\nIfølge JP Aarhus skal politikerne i Aarhus Byråd i løbet af foråret drøfte et sæt nye spilleregler for digitale reklameskærme.\nPubliceret 04 April 2019 08:45


Prism Tats - Prism Tats Vinyl / Lp → Køb LP'en billigt her - Gucca.dk\nDet sprit nye album Prism Tats er både skrevet og indspillet af sangeren Garett van der Spek, også kendt som Prism Tats. Garett voksede op i Sydafrika, med ikoner som David Bowie, Kinks og Sabbath,... Læs mere.\nDet sprit nye album Prism Tats er både skrevet og indspillet af sangeren Garett van der Spek, også kendt som Prism Tats. Garett voksede op i Sydafrika, med ikoner som David Bowie, Kinks og Sabbath, der har udformet Garetts nutidige musiksmag. Albummet Prism Tats udkom d. 15. april 2016.\nSikkerhed i online handel anser vi som helt essentiel, og den er naturligvis altid i fokus hos Gucca. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for Internetbetaling er naturligvis NETS godkendt. Så online køb og betaling hos os er altid ensbetydende med fuld sikkerhed.\nUanset hvilke varer du køber hos Gucca, yder vi altid 30 dages fuld returret. Så hvis du har fortrudt dit køb, og ikke ønsker at beholde varen, kan du returnere varen til os uden videre, og derefter sørger vi for, at dine penge bliver sendt retur til dig. Før du sender dit produkt tilbage, har du altid mulighed for at kontakte os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nAt du som kunde får leveret din vare både sikkert og hurtigt, betyder meget for os. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, såfremt din vare er på lager. Du kan se den nøjagtige lagerstatus på den enkelte vare. Tag fat i os hvis du fortsat skulle være i tvivl om leveringstid eller lagerstatus for et produkt.\nI vores shop er det muligt at vælge blandt adskillige betalingsmetoder. Du skal naturligvis vælge den betalingsform, der passer bedst til dig. Uanset hvilken betalingsmulighed, du vælger - kan du være sikker og tryg. Benyt efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder der er tilgængelige. Husk at pengene først hæves fra din konto, den dag vi sender produktet til dig - såfremt du gør brug af kreditkort.\nOpstår der tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, er du selvfølgelig altid velkommen til at tage fat i os. På hverdage mellem 10-15 sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nHvis du ønsker det, så har du mulighed for at tracke din ordre, fra det sekund vi afsender din ordre, til du har den i hænderne. Du kan gå ind på din egen personlige ordreside, så snart købet er færdiggjort. På din personlige ordreside kan du se, hvornår din pakke er blevet afsendt. Og i samme øjeblik vi sender dine varer, vil du få en mail med leveringsinformation fra os.\nPrism Tats, Lp\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_vinyl / lp path__forside path__andreafdelinger path__vinyl/lp path__rock path__prismtats path__prismtatsprismtats\n169,95 krPrism Tats - Prism Tats - Cd


Specialdesignede skilte i høj kvalitet - Facadeskilte, pyloner, lysskilte ...\nSIGN CONSULT HJÆLPER MED AT LYSE OP I LANDSKABET\nSIGN CONSULT DANMARK skaber synlige og specialdesignede skilte i høj kvalitet til virksomheder som f.eks. pyloner, facadeskilte og lysskilte. Vores servicebevidste ansatte har flere års erfaring i skilteindustrien, både i planlægnings-, design- og monteringsfasen. Vi er desuden specialister i vedligehold og opbevaring.\nSIGN CONSULT DANMARK fokuserer på at give kunden de bedste produkter og den bedste service til en stærk pris. For at kunne leve op til dette arbejder vi tæt sammen med en række af Europas dygtigste skilteproducenter. Vi fokuserer på at levere bæredygtige og specialdesignede skilteløsninger i høj kvalitet til tiden.\nSIGN CONSULT DANMARK har været i skilteindustrien siden 1992 og har dermed mere end 25 års erfaring. Vi har kontorer i både Danmark, Sverige, Norge og Finland – det sikrer en høj kvalitet med lokal forankring i alle de nordiske lande.\nSIGN CONSULT laver specialdesignede skilte i høj kvalitet til både store og længerevarende projekter i form af f.eks. pyloner, facadeskilte og lysskilte til større bygninger og organisationer og mindre projekter som f.eks. butiksskilte til butikker og andre skilte til mindre virksomheder. Vi vil gerne levere specialdesignede skilteløsninger i høj kvalitet til vores kunder. Læs mere om vores projekter og skilteløsninger for større virksomheder og mindre virksomheder eller se eksempler på forskellige skilte her.\nSign Consult har designet, produceret og monteret skilte (som dette lysskilt) til Drop Dead på Fisketorvet. Det blev gjort i tæt samarbejde med Drop Dead med specifikke ønsker om bl.a. synlighed og strømforbrug.


Alt Om Olivenolie På Mænds _Health.Com 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteErnæring & Fitness: Hvad du behøver at vide om olivenolie\nKend jeres jomfruer\nSæt det til bed korrekt\nSquirt Nogle på en knirkende fælles\nVi kommer til bunden af dette\nAndre sjove ting du kan gøre med olivenolie\nFor det første en simpel forespørgsel: Gå ind i dit køkken lige nu, smør alt smør, margarine og majs og saflorolie i en stor sekke og hæv det i din irriterende nabo. Vi venter her, indtil du kommer tilbage.\nDer. Du er allerede sundere, og du har lagt en fjende i fare.\nGodt. Nu forsvinder de kasserede fedtstoffer og dediker dig til olivenolie, ligesom Popeye gjorde. Olivenolie smager bedre end gløget du lige kastede ud, og desuden kan det trykke dårlig kolesterol, rense dine arterier og trimme din talje. Og "ekstra jomfru" lyder et helvede meget sexier end "oleomargarin."\nDu tænker nok dette på jomfruer: Enten er du eller du er ikke. Ægte med high school piger, men ikke olivenolie, som skal være ekstra virgin for at være pålidelig dydig. Ved nogle industristandarder skal ekstramateriale have mindre end 1% surhed; jomfruer, mindre end 3 eller 4 procent. Og både ekstramateriale og jomfruer bliver kun mekanisk eller fysisk behandlet, eller "koldpresset", så de opretholder deres olivenhed. "Virgin" på etiketten betyder også, at producenterne ikke har skåret produktet med kemisk forarbejdede olier - eller 10W-40.\nOpbevar uåbnede flasker som vin: Ved en kølig temperatur i et mørkt skab eller et skab. det bør holde dem antioxidanter buff i mindst et år. (Men bare i tilfælde af at tjekke udløbsdatoen også.) Når du har åbnet, vil olivenolie vare i op til 3 måneder, hvis du giver den Martha Stewart-behandling: kølig, tør og mørk.\nVoksne, der nedede 5 teskefulde ekstra jomfru olivenolie dagligt i en uge, reducerede ikke kun deres LDL (dårlige) kolesterol ifølge forskerne fra universitetet i Barcelona, men viste også mindre oxidation af LDL (hvilket gør det virkelig badass, arteriehærdning, hjertestopende kolesterol) takket være højere blodniveauer af olivenolie-antioxidanter.\nForskere på Brigham og Women's Hospital samlede 101 fede mennesker, men ikke at pokere sjovt. Halvdelen sætter de på en fedtfattig kost (20 procent af kalorierne fra fedt). Den anden, lykkeligere halvdel: moderat fedt (35 procent kalorier fra fedt), herunder daglige portioner af nødder og olivenolie. Resultat: Begge grupper tabte omtrent samme vægt, men de mennesker, der spiste flere af de rigtige fedtstoffer, holdt det længere væk end de fedtholdige fedtholdige.\nMarshall Goldberg, M.D., en endokrinolog ved Thomas Jefferson University Hospital, fortæller sine patienter at tage 2 teskefulde ekstra jomfru 20 minutter før måltidstid for at få dem til at føle sig fulde og spise mindre. Dyp et godt, crusty brød i en ovn. Et par dips skal give dig de nødvendige 2 teskefulde.\nEn kost rig på olivenolie sænker risikoen for at udvikle reumatoid arthritis, siger et team af forskere ved Harvard University og Aten Universitet. Folk, der indtog den mindste olivenolie, havde en 2 1/2 gange større risiko for at udvikle sygdommen end dem, der indtog mest.\nOlivenolie synes at have en beskyttende virkning mod kræft i tyktarmen og endetarmen, ifølge en britisk undersøgelse. En diæt høj i kød var forbundet med en øget forekomst af disse kræftformer, mens en rig på olivenolie var forbundet med en nedsat forekomst.\nTør haven redskaber med en let belægning af olivenolie, før du sætter dem væk. Forhindrer rust.\nOlivenolie quiets knirkende hængsler og lubes hamsterens træningshjul.\nOlivenolie er en perfekt massageolie. Kald hende din amante appassionata, så sluk hende.


Rosacea og voksne acne – Tusgen\nRosacea er en kronisk hudsygdom, der påvirker blodkarrene og talgkirtler i ansigtet. De talgkirtler producerer en olieagtig substans kaldet sebum. Rosacea forårsager rødme, små bump eller bumser, og små blodkar til at blive vist på kinder og næse. Indimellem øjenlågene kan blive berørt, bliver røde og hævede.\nI mere alvorlige tilfælde, talgkirtlerne blive større, hvilket næsen bliver pæreformet og kinderne til at blive vist oppustede. Den nederste del af næsen kan udvikle tykke bump, disse bump kan også vises på kinderne. Dette er mere udbredt blandt mænd end kvinder.\nRosacea kan forårsage permanent skade på ansigts væv. Er der tale om øjnene, det berørte område normalt er begrænset til øjenlågene. Kun sjældent er overfladen af de berørte øjne. Symptomer på okulær rosacea (conjunctivitis), brænder og gryn.\nRosacea påvirker omkring 13 millioner voksne europæere, især lyshudede mennesker i alderen 30 og 50. Den er mest almindelig hos mennesker af keltisk oprindelse. Kvinder har tendens til at udvikle rosacea oftere end mænd, men sygdommen er ofte mere alvorlig hos mænd. Det kan forveksles med voksne acne, men i rosacea er der ingen hudorme (komedoner), og voksne acne forårsager ikke rødmen.\nTidlige tegn på rosacea omfatter en tendens til at skylle nemt. Rødme bliver mere vedholdende og til sidst små blodkar eller bumser vises. Hvis du bemærker symptomer, se din læge. Når diagnosticeret, kan rosacea behandles.\nDen nøjagtige årsag til rosacea er ukendt, men der er visse ting, der forårsager ansigtet til flush og der kan gøre rosacea værre. Heriblandt:\nSollys og ekstreme temperaturer\nStress, vrede eller ophidselse\nVarme drikke og varm mad, krydret fødevarer, og alkohol\nIrriterer kosmetik og andre ansigts produkter\nUndgå disse risikofaktorer kan bidrage til at mindske symptomerne. Din læge kan også anbefale visse sæber, fugtighedscreme og solcreme produkter til at forbedre sygdommen.\nAktuel antibiotika såsom metronidazol er ofte nødvendigt at hjælpe klare symptomer på rosacea. Oral antibiotika, såsom tetracyclin, doxycyclin, metronidazol eller monocycline kan være nødvendig i nogle tilfælde. Under nogle sygdomme kan en medicin kaldet Accutane eller en aktuel retinoid creme ordineres. Laserkirurgi kan anvendes til at reducere blodkar og hævelse. Den mest succesfulde behandling vil sandsynligvis være en kombination af medicin og egenomsorg. Husk, at rosacea kan blive værre uden behandling og vil sandsynligvis komme tilbage, hvis du stopper behandlingen.\nOmkring én ud af fem voksne i alderen 25 og 44 har mild til moderat acne. Pletter kan dannes på dit ansigt, hals, bryst, ryg, skuldre og overarme. I svære tilfælde kan acne forårsage ardannelse.\nAcne er en sygdom i huden, der involverer talgkirtlerne og hårsækkene, som de er forbundet. Olie kirtler og hårsækkene (sammen kaldet pilosebaceous enheder) er mest talrige på ansigt, øvre ryg og bryst, ifølge National Institute of Arthritis og bevægeapparatet og hudsygdomme (NIAMS). Produceret af kirtler sebum normalt tømmes på hudoverfladen gennem follikler pore. Nogle gange kan en prop af hår og sebum kan dannes i hårsækken. Bakterier, der normalt findes på huden kan vokse i sluttet op hårsækken og forårsage betændelse. Når væggen af sluttet follikel bryder ned, sebum, kaste hudceller og bakterier spill ind i den nærliggende huden, hvilket fører til bumser eller læsioner, siger NIAMS.\nLæsioner kan komme i flere varianter ifølge NIAMS:\nHudormsnekrose. Et udvidet og sat hårsækken. En comedo kan opholde lukket, under huden, der producerer en hvid bump kaldes en Whitehead. Eller en comedo kan nå hudens overflade og åbne op for at gøre en hudorm. Den sorte farve er ikke på grund af snavs, men opstår, når fedtstof oxideres til en mørk farve.\nPapler. Disse er betændte læsioner, der ligner små, bud lyserøde knopper på huden.\nPustler. Disse er et andet navn for bumser. Pustler er papler toppet af pus-fyldt læsioner.\nKnuder. Disse er store, smertefulde massive læsioner dybt i huden.\nCyster. Disse er dybe, smertefulde, pus-fyldt læsioner.\nIngen ved præcis, hvad der forårsager acne. Mulige årsager omfatter hormonelle forandringer, stress, arvelighed, bakterier oprustning på huden, og nogle medikamenter. Din kost forårsager ikke acne, heller ikke snavs. I virkeligheden, hvis du vasker dit ansigt for voldsomt eller for ofte, kan du forværre acne.\nDer er ting du kan gøre for at hjælpe med at kontrollere acne. Vask huden med en mild sæbe eller sæbe i morgen og aften, og efter anstrengende motion. Skyl grundigt. Brug ikke astringerende, scrubs, eller masker, som kan irritere din hud og gøre acne værre. Hvis du bruger kosmetik, kigge efter produkter, der er formuleret for ikke forårsage acne. Brug olie-fri fugtighedscreme, solcreme, og fundament. Regelmæssigt shampoo dit hår. Hvis du har fedtet hår, kan du ønsker at shampoo det hver dag.\nHvis du er en mand med acne, så prøv både en elektrisk og sikkerhed barbermaskine at se, der er bedre for dig. Hvis du bruger en sikkerheds barbermaskine, holde kniven skarp og blødgøre dit skæg med sæbe og vand, før du bruger barberskum. Prøv at barbere let, og kun når det er nødvendigt, siger NIAMS.\nFor mild acne, selv-behandling er ofte tilstrækkelig. Benzoylperoxid cremer og geler kan også være gavnlig. Benzoylperoxid er tilgængelige over skranken i lavere koncentrationer end i recepten formularen.\nFor et alvorligt tilfælde af acne, bør du se din læge. Aktuel cremer og lotions, produkter, der hjælper unblock sluttet porer og reducere bakterier eller mundtlige antibiotika er tilgængelige ved recept og kan anvendes. Effektive medicinske behandlinger for svær acne har været tilgængelig i flere år. Disse lægemidler omfatter tretinoin (Retin-A) aktuelle produkter og isotretinoin (Accutane), en mundtlig form af et vitamin A-derivat. Accutane kan forårsage alvorlige bivirkninger, og dets anvendelse skal følges nøje af din læge.\nMange lægemidler, der anvendes til behandling af acne gøre huden mere følsom over for solen. Selv om en solskoldning kan gøre pletter mindre synlige og tør hud, for meget sol eksponering bærer øget risiko for hudkræft.\nAlle kosmetik anvendes under acne behandling bør være oliefri. Kig efter produkter, der er mærket noncomedogenic, hvilket betyder at de ikke fremmer dannelsen af lukkede hudens porer. Hvis hårplejeprodukter er fedtet, bør de holdes væk fra ansigtet.\nEndelig ikke presse eller plukke disse bumser! Dette kan føre til infektion eller ardannelse.\nMed korrekt egenomsorg og rådgivning fra din læge, kan du erobre din angst om voksne hudproblemer.\nKend rosacea fakta\nHvordan og hvorfor for at rødme\nNæste ›› De 4 typer af rosacea


Nr. 72: Rastende fugle i det danske reservatnetværk 1994-2010. Del 1: Nationale resultater\nDu er her: DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Udgivelser Videnskabelige rapporter Nr. 51-100 Abstracts Nr. 72: Rastende fugle i det danske reservatnetværk 1994-2010. Del 1: Nationale resultater\nClausen, P., Holm, T.E., Laursen, K., Nielsen, R.D. & Christensen, T.K. 2013. Rastende fugle i det danske reservatnetværk 1994-2010. Del 1: Nationale resultater. Aarhus Universitet, DCE – Nationalt Center for Miljø og Energi, 118 s. - Videnskabelig rapport fra DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi nr. 72. http://dce2.au.dk/pub/SR72.pdf\nI efterårene 2008-2010 blev der gennemført en intensiv overvågning af trækfugleforekomster i hovedparten af de danske reservater, der er oprettet af hensyn til trækkende vandfugle.\nFormålene med denne overvågning har været at gentage det overvågningsprogram, der blev udført i reservatnetværket i årene 1994-2001 med henblik på: 1) at belyse langtidseffekter af etableringen af det landsdækkende reservatnetværk for vandfuglenes efterårstræk gennem Danmark, 2) at kunne give feedback til de af Naturstyrelsen nedsatte brugergrupper, der følger reservaternes udvikling, og 3) at løfte kvaliteten i statens opfølgning på Fuglebeskyttelses- og Ramsarområderne.\nOvervågningsprogrammet i 2008-2010 er generelt gennemført med de samme metoder og i de samme områder, som i den forrige periode. Dog har det indenfor den afsatte ramme ikke været muligt at gennemføre optællingsprogrammet med helt samme intensitet som i 1994-2001, hvilket har bevirket, at der kun er udført månedlige tællinger i august-november (førhen også december) og at flere af de største reservater med flest fugle kun er talt en gang månedligt (førhen oftest to gange). Ved dataanalyserne er der så vidt muligt taget højde for disse forskelle mellem programmerne.\nReservatnetværket blev rundt regnet fordoblet både i areal og antallet af reservater i perioden fra 1994-2001, hvorefter der kun er gennemført enkelte mindre forandringer af dette, og hvor kun to større reservater er blevet oprettet, nemlig de naturgenoprettede områder ved Skjern Enge og Vilsted Sø.\nI denne rapport gennemgås de samlede nationale resultater af optællingerne af 32 arter (eller racer) udført i 67 reservater. Data fra Vadehavet, der overvåges under et andet program, er medtaget for relevante arter, da det er landets største og ofte vigtigste reservat for flere arter.\nResultaterne viser at antallene af tundrasædgås, grågås, bramgås, krikand, knarand, skeand og lille skallesluger har været stigende, og pibeand stigende-stabil. Antallene af skarv, knopsvane, mørkbuget knortegås, gravand, gråand, spidsand, taffeland, troldand, hvinand, toppet skallesluger, blishøne og vibe har overordnet set været stabile eller fluktuerende. Fluktuationerne skyldes for nogle arter, at de ses i lavere antal efter kolde efterår/vintre (fx knopsvane og blishøne), for andre arter ses til gengæld højere antal i Danmark når vinteren er kold og de forlader rastepladser længere øst på (fx skovsædgås og stor skallesluger). Sidst men ikke mindst kan det skyldes store variationer i arternes ynglesucces (fx knortegæs og krikand). Bestanden af lysbuget knortegås har været stigende, men fuglenes fordeling er stærkt forandret og den danske andel af trækvejsbestanden, der overvintrer i landet er faldende. Antallene af kortnæbbede gæs i reservatnetværket er tilsyneladende faldende, men det skyldes delvist at gæssene, der fouragerer i omegnen af reservater ikke optælles når de flyver til overnatning i disse. Antallet af hjejle er stabilt-faldende, og antallene af pibesvane, ederfugl og almindelig ryle er faldende. Det har ikke været muligt at analysere udviklingen i antallene af sangsvane, skovsædgås, canadagås, bjergand og stor skallesluger, der alle er sent ankommende overvintrende arter, fordi reservaterne ikke blev overvåget i december. Samme problem påvirker sandsynligvis resultaterne for toppet skallesluger. Tre nye arter, der ikke blev overvåget i 1994-2001, er blå kærhøg, havørn og vandrefalk, der træffes i de fleste af reservaterne. Andre data viser at førstnævnte har en stabil udvikling og de sidste to er markant stigende i antal i Danmark.\nPå Danmarkskort vises med firkantet signatur reservater der i henholdsvis 1999-2001 og 2008-2010 indeholdt internationalt betydende antal efter Ramsarkonventionens 1 % kriterier, og i tabeller listes de konkrete antal for arter, der blev truffet i sådanne antal i sidstnævnte periode. Resultaterne understreger Danmarks store internationale betydning som efterårsrasteplads for trækkende vandfugle, med 64 forekomster af regelmæssig international betydning i årene 2008-2010. Forekomsterne er fordelt på 20 arter/racer og fordelt på 31 reservater, hvilket understreger, at det samlede reservatnetværk giver en bred beskyttelse af arterne i landskabet. Seks arter forekommer i internationalt betydende antal i fem eller flere områder, nemlig lysbuget knortegås (9), skeand (9), grågås (7), kortnæbbet gås (6), knopsvane (5) og spidsand (5). Fire reservater er internationalt betydende for fem eller flere arter, nemlig Vadehavet (10 af de behandlede arter, området er internationalt betydende for langt flere arter af især vadefugle, der ikke behandles her), Maribosøerne (5), Roskilde Fjord (5) og Ulvshale-Nyord (5).\nOverordnet set er fordelingen af de internationalt betydende antal fra 1999-2001 og 2008-2010 sammenlignelige, dog bør det fremhæves, at to arter og to reservater for første gang er noteret med internationalt betydende antal, nemlig knarand i Maribosøerne og tundrasædgås ved Nakskov Fjord. For flere af arterne nævnt ovenfor skete der dog en betydelig fremgang i antallet af internationalt betydende forekomster allerede fra 1994 til 2001, jf. tidligere afrapporteringer. Det betyder, at den positive respons på de nye reservater, der blev set i forrige overvågningsperiode, er fastholdt i indeværende periode for de fleste arter. Dog er der noteret en betydelig reduktion i antallet af reservater med internationalt betydende antal af pibesvane, og selvom antallet af betydende lokaliteter for ederfugl og almindelig ryle er fastholdt, så understreges det, at disse arters bestande næsten er halveret i reservatnetværket fra 1994 til 2010.\nSet i et længere historisk perspektiv understreges det i rapporten ved litteraturhenvisninger, at der for flere arter, der har stabile-stigende bestande, er set en betydelig omfordeling af deres udbredelse i Danmark. Det gælder især de obligat herbivore arter som fx knop- og pibesvane, lysbuget knortegås og pibeand, samt vegetationstilknyttede arter som ofte fouragerer på både planternes blade og frø eller smådyr tilknyttet vegetationen, som fx spidsand og skeand. Det er især jyske lokaliteter, der førhen var vigtige for en eller flere af disse arter, Ringkøbing Fjord, Nissum Fjord, Nibe og Gjøl Bredninger, Ulvedybet og Mariager Fjord, der har mistet betydning pga. forsvindende bundvegetation.\nNedgangen i antal på de jyske lokaliteter opvejes i de nationale resultater af fremgange i Vadehavet og/eller reservaterne på øerne, som især for de jagtforstyrrelsesfølsomme arter som svømmeænder og gæssene kan tilskrives de mange nye reservater, der blev oprettet eller udvidet fra 1995-2000. Det fremhæves dog også, at fremgangen i nogle af de nye eller udvidede reservater delvist skyldes positive responser på naturgenopretningsprojekter udført ved Skjern Enge, Vest Stadil Fjord, Vejlerne, Vigelsø, Maribosøerne, Majbølle, Selsø ved Roskilde Fjord og Hovvig.\nEn kortfattet analyse af jagtudbyttet af gæs og svømmeænder viser, at disse på trods af en fordobling af reservatarealet i Danmark er stigende for gæssene overalt i landet, stabilt men med betydelige år-til-år variationer for svømmeænder i Vadehavsregionen og Østdanmark, men faldende i Nord- og Vestjylland.\nRapporten konkluderer at de mange nye reservater og udvidelsen af det samlede reservatnetværk generelt virker efter hensigten, at fuglene har reageret positivt, og at jægerne på trods af massiv udfasning af jagtaktiviteter i store kystnære områder stadigt har gode muligheder for at udøve jagt i omegnen af reservaterne. Da det samlede reservatnetværk i Nord- og Vestjylland er blevet udvidet, må man også formode, at der er basis for både at kunne tiltrække større mængder af vandfugle og forøge jagten på flere af de kystnært tilknyttede vandfuglearter i regionen, hvis vandmiljøplanerne på sigt fører til forbedret vandkvalitet og en efterfølgende genindvandring af bundplanter og tilknyttet dyreliv i Limfjorden, Ringkøbing, Nissum, Hjarbæk, Mariager og Randers Fjorde – seks områder, hvor vi ved, at bundvegetationen førhen var udbredt over større arealer og i større mængder, end den er i dag.\n98529 / i31


KOMPROMENT lancerer nyt facadesystem i tegl | Byggematerialer.dk\nKOMPROMENT præsenterer på Building Green et helt nyt facadesystem i tegl - SK1N er navnet\nSK1N er produceret i ægte italiensk terracotta ler og udføres både som eksklusive håndformede teglelementer, men også som ekstruderede teglskaller. De 2 forskellige produktionsmetoder giver de danske arkitekterne og bygherre optimale valgmuligheder på både farver og overfladestrukturer.\nSK1N er udviklet som et ventileret og let facadesystem, som kan monteres på både ganske almindelige trælægter, men KOMPROMENT har også udviklet et nyt patentanmeldt montagesystem udført i 100% uorganiske materialer således, at der opnås en parallel og lang levetid på både selve teglen og på det bagvedliggende montagesystemet.\nSK1N og det dertil hørende montagesystemet er udviklet til at kunne anvendes til både facader og tag.\nSK1N kan anvendes til såvel renovering af ældre bygninger som til nye facader i moderne arkitektur. SK1N er ligeledes sat i proces til en fremtidig Cradle2Cradle-certificering.\nKom og mød os på vores messestand nr. 81 på Building Green i Forum i København.\nFå flere oplysninger om SK1N hos vores konsulenter, se her.\nBestil information om KOMPROMENT lancerer nyt facadesystem i tegl


> Klaus the Mouse\nKlaus the Mouse er en legetøjsmus, der kan trækkes op og finde valgte og signerede spillekort. Klaus vil ikke kun stoppe på tilskuerens kort; undervejs skubber musen alle andre kort over det valgte væk! Eller den vil straks skubbe det valgte kort ud mellem alle de spredte kort!.....\nHer kommer et af de sødeste trick, du nogensinde har haft: Klaus the Mouse!\nKvinder vil elske musen, fordi den er så sød, og mænd synes om musen, fordi de vil finde ud af, hvorfor det virker - og de kan ikke regne det ud!\nKlaus the Mouse er en legetøjsmus, der kan trækkes op og finde valgte og signerede spillekort. Klaus vil ikke kun stoppe på tilskuerens kort; undervejs skubber musen alle andre kort over det valgte væk! Eller den vil straks skubbe det valgte kort ud mellem alle de spredte kort!\nDu skal ikke tro, at denne uskyldigt udseende mus bare er et kinesisk børnelegetøj. Musen har en smart gimmick, så effekten er let at udføre. Musen kan undersøges sammen med tilskuerens frit valgte kort. Du vil elske din nye søde assistent.\nGiv Klaus et godt hjem i dit magiske repertoire.\nDu får musen i en tilfældig farve, som ikke nødvendigvis er som på billede og video.\nSammen med tricket får du et Bicycle Phoenix kortspil med rød bagside.\nVejledningen får du som et praktisk downloadlink - på engelsk, men let forståelig, da video giver en meget tydelig forklaring.


DOMSTOLENS DOM (plenum)\n10. december 2018 (*)\nI sag C-621/18,\nangående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF, indgivet af Court of Session, Inner House, First Division (Scotland) (øverste domstol i civile sager, appelkammer, første afdeling (Skotland), Det Forenede Kongerige), ved afgørelse af 3. oktober 2018, indgået til Domstolen den samme dag, i sagen\nsammensat af præsidenten, K. Lenaerts, vicepræsidenten, R. Silva de Lapuerta, afdelingsformændene J.-C. Bonichot, A. Arabadjiev, A. Prechal, M. Vilaras, E. Regan, T. von Danwitz, C. Toader, M.F. Biltgen, K. Jürimäe og C. Lycourgos samt dommerne A. Rosas, E. Juhász, M. Ilešič, J. Malenovský, L. Bay Larsen, M. Safjan, D. Šváby, C.G. Fernlund (refererende dommer), C. Vajda, S. Rodin, P.G. Xuereb, N. Piçarra og L.S. Rossi,\npå grundlag af den skriftlige forhandling og efter retsmødet den 27. november 2018,\n– Andy Wightman, Ross Greer, Alyn Smith, David Martin, Catherine Stihler, Jolyon Maugham og Joanna Cherry ved A. O’Neill, QC, M. Lester, QC, advocate D. Welsh, juraprofessor P. Eeckhout og solicitor E. Motion,\n– Chris Leslie og Tom Brake ved M. Ross, QC, G. Facenna, QC, barrister A. Howard, advocate S. Donnelly, og solicitors J. Jack og J. Halford,\n– Det Forenede Kongeriges regering ved S. Brandon og C. Brodie, som befuldmægtigede, bistået af Rt Hon. Lord Keen of Elie, QC, og af T. de la Mare, QC,\n– Rådet for Den Europæiske Union ved H. Legal, J.-B. Laignelot og J. Ciantar, som befuldmægtigede,\n– Europa-Kommissionen ved L. Romero Requena, F. Erlbacher og K. Banks, som befuldmægtigede,\nog efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgørelse i retsmødet den 4. december 2018,\n1 Anmodningen om præjudiciel afgørelse angår fortolkningen af artikel 50 TEU.\n2 Denne anmodning er fremsat i forbindelse med en sag mellem på den ene side Andy Wightman, Ross Greer, Alyn Smith, David Martin, Catherine Stihler, Jolyon Maugham og Joanna Cherry og på den anden side Secretary of State for Exiting the European Union (minister for udtræden af Den Europæiske Union, Det Forenede Kongerige) vedrørende muligheden for en ensidig tilbagekaldelse af meddelelsen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands beslutning om at udtræde af Den Europæiske Union.\n3 Wienerkonventionen om traktatretten af 23. maj 1969 (United Nations Treaty Series, bind 1155, s. 331) bestemmer i artikel 65, 67 og 68 følgende:\n»Artikel 65. Fremgangsmåde, som skal følges med hensyn til ugyldighed, ophør, tilbagetræden fra eller suspension af en traktat.\n1. En deltager, som i henhold til denne konventions bestemmelser enten påberåber sig en mangel ved sit samtykke til at være bundet af en traktat eller en grund til at anfægte traktatens gyldighed, bringe den til ophør, træde tilbage fra den eller suspendere den, skal give de øvrige deltagere meddelelse om sit forlangende. Meddelelsen skal angive, hvilken forholdsregel der agtes taget vedrørende traktaten og grundene herfor.\n2. Hvis der efter udløbet af et tidsrum, som, bortset fra særlig hastende tilfælde, skal være på ikke mindre end tre måneder efter modtagelsen af meddelelsen, ikke er rejst indsigelse fra nogen deltager, kan den deltager, som har fremsat meddelelsen, iværksætte den foreslåede forholdsregel på den i artikel 67 foreskrevne måde.\n3. Hvis indsigelse imidlertid er rejst af en anden deltager, skal deltagerne søge en løsning ved hjælp af de i De Forenede Nationers pagt, artikel 33, anviste midler.\nArtikel 67. Instrumenter til påberåbelse af en traktats ugyldighed, ophør, tilbagetræden fra den eller dens suspension\n1. Den i artikel 65, stk. 1, foreskrevne meddelelse skal foreligge skriftligt.\n2. Enhver handling med henblik på at erklære en traktat ugyldig, bringe den til ophør, træde tilbage fra den eller suspendere den i medfør af traktatens bestemmelser eller af artikel 65, stk. 2 eller 3, skal udføres ved hjælp af et instrument, som tilstilles de øvrige deltagere. Hvis instrumentet ikke er undertegnet af statsoverhovedet, regeringschefen eller udenrigsministeren, kan den statsrepræsentant, der overbringer det, afkræves fuldmagt.\nArtikel 68. Tilbagekaldelse af de i artiklerne 65 og 67 foreskrevne meddelelser og instrumenter\nEn meddelelse eller et instrument som foreskrevet i artiklerne 65 og 67 kan tilbagekaldes når som helst, inden de har fået virkning.«\n4 Ifølge EU-traktatens artikel 1, stk. 2, udgør denne traktat en ny fase i processen hen imod en stadig snævrere union mellem de europæiske folk, hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt.\n5 Artikel 2 TEU bestemmer:\n»Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd.«\n6 Artikel 50 TEU har følgende ordlyd:\n»1. Enhver medlemsstat kan i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser beslutte at udtræde af Unionen.\n2. Hvis en medlemsstat beslutter at udtræde, meddeler den det til Det Europæiske Råd. På baggrund af Det Europæiske Råds retningslinjer forhandler og indgår Unionen en aftale med den pågældende stat om de nærmere bestemmelser for statens udtræden under hensyn til rammen for dens fremtidige forbindelser med Unionen. Denne aftale forhandles i overensstemmelse med artikel 218, stk. 3, [TEUF]. Den indgås på Unionens vegne af Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal efter Europa-Parlamentets godkendelse.\n4. Ved anvendelsen af stk. 2 og 3 deltager det medlem af Det Europæiske Råd og Rådet, der repræsenterer den udtrædende medlemsstat, ikke i Det Europæiske Råds eller Rådets drøftelser eller afgørelser vedrørende denne stat.\nKvalificeret flertal defineres som angivet i artikel 238, stk. 3, litra b), [TEUF].\n5. Hvis en stat, der er udtrådt af Unionen, på ny anmoder om medlemskab, behandles dens anmodning efter proceduren i artikel 49.«\n7 European Union (Notification of Withdrawal) Act 2017 (lov af 2017 om Den Europæiske Union (meddelelse af udtræden)) bestemmer:\n1 Beføjelse til at meddele udtræden af [Unionen]:\n(1) Premierministeren kan i overensstemmelse med artikel 50, stk. 2, TEU give meddelelse om Det Forenede Kongeriges beslutning om at udtræde af [Unionen].\n(2) Nærværende section får virkning uanset enhver bestemmelse i henhold til European Communities Act 1972 (lov af 1972 om De Europæiske Fællesskaber) eller enhver anden lovgivning.\n8 Section 13 i European Union (Withdrawal) Act 2018 (lov af 2018 om Den Europæiske Union (udtræden)), som blev stadfæstet den 26. juni 2018, bestemmer:\n»(1) Udtrædelsesaftalen kan kun ratificeres, såfremt:\n(a) en minister under Kronen for hvert af Parlamentets kamre har fremlagt\n(i) en erklæring om, at der er indgået en politisk aftale\n(ii) en genpart af den forhandlede udtrædelsesaftale og\n(iii) en genpart af rammen for de fremtidige forbindelser\n(b) den forhandlede udtrædelsesaftale og rammen for de fremtidige forbindelser er blevet godkendt ved en beslutning vedtaget af House of Commons [(underhuset)] efter indstilling fra en minister under Kronen\n(c) en minister under Kronen i House of Lords [(overhuset)] har indstillet over for overhuset, at dette tager den forhandlede udtrædelsesaftale og rammen for de fremtidige forbindelser til efterretning, og\n(i) overhuset har debatteret indstillingen, eller\n(ii) overhuset ikke har afsluttet debatten om indstillingen inden udgangen af en periode på fem samlingsdage regnet fra og med den første samlingsdag efter den dag, hvor underhuset vedtager den i litra (b) nævnte beslutning,\n(d) Parlamentet har vedtaget en lov, der indeholder bestemmelser om gennemførelsen af udtrædelsesaftalen.\n(2) Så vidt det er praktisk muligt, sikrer en minister under Kronen, at underhuset debatterer og stemmer om den i subsection (1)(b) nævnte indstilling, inden Europa-Parlamentet beslutter, hvorvidt det samtykker i, at udtrædelsesaftalen indgås på vegne af [Unionen] i henhold til artikel 50, stk. 2, [TEU].\n9 Folkeafstemningen i Det Forenede Kongerige den 23. juni 2016 resulterede i et flertal for, at denne medlemsstat skulle forlade Unionen. Med bemyndigelse i lov af 2017 om Den Europæiske Union (meddelelse om udtræden) meddelte Prime Minister (premierministeren, Det Forenede Kongerige) den 29. marts 2017 Det Europæiske Råd, at Det Forenede Kongerige havde besluttet at udtræde af Unionen i henhold til artikel 50 TEU.\n10 Den 19. december 2017 indledte sagsøgerne i hovedsagen, som indbefatter et medlem af Parliament of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland (Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands parlament, herefter »Det Forenede Kongeriges parlament«), to medlemmer af Scottish Parliament (det skotske parlament, Det Forenede Kongerige) og tre medlemmer af Europa-Parlamentet, et søgsmål med henblik på domstolsprøvelse (judicial review) ved Court of Session (Scotland) (øverste domstol i civile sager (Skotland), Det Forenede Kongerige) for at opnå en konstaterende kendelse (declarator), hvorved det præciseres, om, hvornår og hvordan den nævnte meddelelse kan tilbagekaldes ensidigt. Disse sagsøgere, til støtte for hvem yderligere to medlemmer af Det Forenede Kongeriges parlament er indtrådt i sagen, ønsker oplyst, om den i artikel 50 TEU omhandlede meddelelse kan tilbagekaldes ensidigt før udløbet af fristen på to år i henhold til denne artikel med den virkning, at Det Forenede Kongerige, hvis denne medlemsstats meddelelse blev trukket tilbage, ville forblive i Unionen. De har anmodet Court of Session (Scotland) (øverste domstol i civile sager (Skotland)) om at forelægge Domstolen et spørgsmål herom til præjudiciel afgørelse. Heroverfor har ministeren for udtræden af Den Europæiske Union gjort gældende, at spørgsmålet er hypotetisk og akademisk, henset til, at det er Det Forenede Kongeriges regerings standpunkt, at meddelelsen ikke vil blive tilbagekaldt.\n11 Ved afgørelse af 8. juni 2018 afslog Lord Ordinary (dommer i første instans, Det Forenede Kongerige) at foretage en forelæggelse for Domstolen og afviste søgsmålet med henblik på domstolsprøvelse under henvisning til for det første, at spørgsmålet, henset til Det Forenede Kongeriges standpunkt, var hypotetisk, og at de faktiske omstændigheder, som Domstolen ville blive anmodet om at træffe afgørelse på grundlag af, ikke ville kunne fastslås med sikkerhed, og for det andet, at spørgsmålet gjorde indgreb i den parlamentariske suverænitet og ikke henhørte under den nationale rets kompetence.\n12 Sagsøgerne i hovedsagen iværksatte appel af denne afgørelse ved den forelæggende ret.\n13 Den forelæggende ret har fremhævet, at resultatet af forhandlingerne mellem Det Forenede Kongerige og Unionen i henhold til artikel 50 TEU i henhold til section 13 i lov af 2018 om Den Europæiske Union (udtræden) skal godkendes af Det Forenede Kongeriges parlament. Navnlig kan udtrædelsesaftalen kun ratificeres, hvis den og rammen for de fremtidige forbindelser mellem Det Forenede Kongerige og Unionen er blevet godkendt ved en beslutning vedtaget af underhuset og er blevet drøftet i overhuset. Hvis der ikke opnås en sådan godkendelse, skal Det Forenede Kongeriges regering tilkendegive, hvilken videre fremgangsmåde den foreslår. Hvis premierministeren inden den 21. januar 2019 erklærer, at der ikke kan opnås principiel enighed, skal regeringen atter tilkendegive, hvilken fremgangsmåde den foreslår, og fremlægge dette forslag for begge Det Forenede Kongeriges parlaments kamre.\n14 Den forelæggende ret har anført, at hvis en eventuel aftale mellem Det Forenede Kongerige og Unionen ikke godkendes, og der ikke sker yderligere, ophører traktaterne med at finde anvendelse på Det Forenede Kongerige den 29. marts 2019, og denne medlemsstat vil automatisk forlade Unionen på denne dato.\n15 Ved kendelse af 21. september 2018 gav den forelæggende ret tilladelse til appel af den af Lord Ordinary (dommer i første instans) trufne afgørelse og tog den af sagsøgerne i hovedsagen fremsatte begæring om indgivelse af en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF til følge. Den forelæggende ret er af den opfattelse, at det hverken er akademisk eller for tidligt at forelægge Domstolen spørgsmålet, om det i retlig henseende er muligt for en medlemsstat ensidigt at tilbagekalde meddelelsen i henhold til artikel 50, stk. 2, TEU og at forblive i Unionen. Denne ret finder, at der foreligger tvivl med hensyn til dette spørgsmål, og at Domstolens svar vil indebære en afklaring af, hvilke valgmuligheder medlemmerne af underhuset har, når de skal tage stilling til en eventuel aftale mellem Det Forenede Kongerige og Unionen. Navnlig vil et sådant svar indebære, at de får afklaret, om der er ikke to, men tre valgmuligheder, nemlig udtræden af Unionen uden en aftale, udtræden af Unionen med den aftale, som er blevet forelagt dem, eller tilbagekaldelse af meddelelsen om beslutningen om at udtræde og dermed Det Forenede Kongeriges forbliven i Unionen.\n16 På denne baggrund har Court of Session, Inner House, First Division (Scotland) (øverste domstol i civile sager, appelkammer, første afdeling (Skotland), Det Forenede Kongerige), besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»I en situation, hvor en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 50 [TEU] har meddelt Det Europæiske Råd, at den har besluttet at udtræde af Den Europæiske Union, tillader EU-retten da, at denne meddelelse ensidigt trækkes tilbage af den meddelende medlemsstat, og i givet fald på hvilke betingelser og med hvilken virkning for medlemsstatens forbliven i Den Europæiske Union?«\n17 Det Forenede Kongeriges regering har anmodet den forelæggende ret om tilladelse til at iværksætte appel af den i denne doms præmis 15 nævnte kendelse af 21. september 2018 og af kendelse af 3. oktober 2018, hvorved denne ret indgav den foreliggende anmodning om præjudiciel afgørelse. Det Forenede Kongeriges regerings anmodning blev afslået ved afgørelse af 8. november 2018, hvorefter denne regering anmodede Supreme Court of the United Kingdom (Det Forenede Kongeriges øverste domstol) om tilladelse til at iværksætte appel af disse to kendelser. Ved kendelse af 20. november 2018 afslog Supreme Court of the United Kingdom (Det Forenede Kongeriges øverste domstol) at give en sådan tilladelse.\n18 Den forelæggende ret har anmodet om, at der anvendes en fremskyndet procedure i henhold til artikel 105 i Domstolens procesreglement.\n19 Ved kendelse af 19. oktober 2018, Wightman m.fl. (C-621/18, EU:C:2018:851), tog Domstolens præsident denne anmodning til følge.\n20 Det Forenede Kongeriges regering har gjort gældende, at det præjudicielle spørgsmål ikke kan antages til realitetsbehandling, fordi det er hypotetisk. Denne regering har navnlig fremhævet, at der ikke er blevet vedtaget og end ikke blevet overvejet noget forslag til en retsakt om tilbagekaldelse af meddelelsen om Det Forenede Kongeriges regerings beslutning om at udtræde af Unionen, at der ikke foreligger nogen tvist i hovedsagen, og at det forelagte spørgsmål reelt tager sigte på at opnå en vejledende udtalelse vedrørende et spørgsmål af forfatningsmæssig karakter, nemlig den korrekte fortolkning af artikel 50 TEU og retsakter, som er vedtaget i henhold til denne artikel.\n21 Ifølge den nævnte regering foreligger der ikke nogen konkret tvist, eftersom det præjudicielle spørgsmål vedrører faktiske omstændigheder, der ikke er indtruffet, og som ikke med sikkerhed vil indtræffe. Det Forenede Kongeriges regering har anført, at den konsekvent har fastholdt, at den agter at respektere folkeafstemningens resultat ved at afgive den i artikel 50 TEU omhandlede meddelelse og dermed gennemføre udtrædelsen af Unionen, det være sig på grundlag af en aftale eller uden nogen aftale.\n22 Spørgsmålet vedrører i realiteten de retlige følger af en situation, som ikke foreligger på nuværende tidspunkt. Det forudsætter for det første, at Det Forenede Kongerige på initiativ af dets parlament eller på anden måde vil forsøge at tilbagekalde meddelelsen, og for det andet, at Europa-Kommissionen eller de øvrige 27 medlemsstater vil modsætte sig denne tilbagekaldelse, idet der kun ville opstå en tvist, såfremt dette var tilfældet.\n23 Ifølge Det Forenede Kongeriges regering udgør anlæggelsen af søgsmålet i hovedsagen sammen med begæringen om forelæggelse af et spørgsmål til præjudiciel afgørelse med henblik på at opnå en vejledende udtalelse fra Domstolen en omgåelse af EUF-traktatens regler om retsmidler, søgsmålskompetence og frister. Denne regering har henvist til, at udtalelsesproceduren er underlagt reglerne i artikel 218, stk. 11, TEUF og kun er til rådighed i tilfælde, hvor der opstår spørgsmål om en påtænkt international aftales forenelighed med traktaterne.\n24 De eneste mulige retsmidler ville være direkte søgsmål i tilfælde af, at Det Forenede Kongerige skulle tilbagekalde sin meddelelse og foranledige en tvist med de øvrige medlemsstater og EU-institutionerne.\n25 Kommissionen er ligeledes af den opfattelse, at den afgørelse, som vil blive truffet af den forelæggende ret, efter at den har modtaget Domstolens svar på det præjudicielle spørgsmål, ikke vil have nogen bindende virkning for parterne i hovedsagen, og at dette spørgsmål derfor er hypotetisk. Imidlertid anerkendte Kommissionen i retsmødet, at der foreligger en tvist i hovedsagen.\n26 Det bemærkes i denne henseende, at det udelukkende tilkommer den nationale ret, for hvilken en tvist er indbragt, og som har ansvaret for den retlige afgørelse, som skal træffes, på grundlag af omstændighederne i den konkrete sag at vurdere, såvel om en præjudiciel afgørelse er nødvendig for, at den kan afsige dom, som relevansen af de spørgsmål, den forelægger Domstolen. Når de forelagte spørgsmål vedrører fortolkningen af en EU-retlig regel, er Domstolen derfor principielt forpligtet til at træffe afgørelse (dom af 16.6.2015, Gauweiler m.fl., C-62/14, EU:C:2015:400, præmis 24, og af 7.2.2018, American Express, C-304/16, EU:C:2018:66, præmis 31).\n27 Heraf følger, at der foreligger en formodning for, at spørgsmål om EU-retten er relevante. Domstolen kan kun afslå at træffe afgørelse vedrørende et præjudicielt spørgsmål fra en national ret, såfremt det klart fremgår, at den ønskede fortolkning af en EU-retlig regel savner enhver forbindelse med realiteten i hovedsagen eller dennes genstand, når problemet er af hypotetisk karakter, eller når Domstolen ikke råder over de faktiske og retlige oplysninger, som er nødvendige for, at den kan foretage en sagligt korrekt besvarelse af de forelagte spørgsmål (dom af 16.6.2015, Gauweiler m.fl., C-62/14, EU:C:2015:400, præmis 25, og af 7.2.2018, American Express, C-304/16, EU:C:2018:66, præmis 32).\n28 Der skal endvidere henvises til, at det følger af fast retspraksis, at begrundelsen for ordningen med præjudiciel forelæggelse ikke er, at Domstolen skal afgive responsa vedrørende generelle eller hypotetiske spørgsmål, men at der foreligger et behov med henblik på selve afgørelsen af en retstvist (dom af 28.3.2017, Rosneft, C-72/15, EU:C:2017:236, præmis 194 og den deri nævnte retspraksis; jf. endvidere i samme retning dom af 16.12.1981, Foglia, 244/80, EU:C:1981:302, præmis 18, og af 12.6.2008, Gourmet Classic, C-458/06, EU:C:2008:338, præmis 26).\n29 I det foreliggende tilfælde bemærkes, at der er iværksat appel ved den forelæggende ret af en afgørelse truffet af en ret i første instans, som er afsagt inden for rammerne af et søgsmål med henblik på at opnå en konstaterende kendelse vedrørende spørgsmålet, om meddelelsen i henhold til artikel 50 TEU om Det Forenede Kongeriges beslutning om at udtræde af Unionen kan tilbagekaldes ensidigt inden udløbet af det tidsrum på to år, som er fastsat i samme artikel, med den virkning, at Det Forenede Kongerige, såfremt den nævnte meddelelse blev tilbagekaldt, ville forblive i Unionen. Den forelæggende ret har i denne henseende anført, at det påhviler den at afgøre dette – reelle og aktuelle – retlige spørgsmål, som har givet anledning til en tvist, og som er af betydelig praktisk betydning. Denne ret har fremhævet, at det påhviler den ene af sagsøgerne og de to intervenienter i hovedsagen, som er medlemmer af Det Forenede Kongeriges parlament, at tage stilling til Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen og navnlig, i henhold til section 13 i lov af 2018 om Den Europæiske Union (udtræden), til ratificeringen af den aftale, som er resultatet af forhandlingerne mellem Det Forenede Kongeriges regering og Unionen i henhold til artikel 50 TEU. Den forelæggende ret har præciseret, at disse medlemmer af Det Forenede Kongeriges parlament har en interesse i svaret på dette retlige spørgsmål, eftersom dette svar vil indebære en afklaring af, hvilke valgmuligheder de har til rådighed ved udøvelsen af deres parlamentariske mandat.\n30 Det tilkommer hverken Domstolen at rejse tvivl om den forelæggende rets vurdering af, hvorvidt søgsmålet i hovedsagen kan antages til realitetsbehandling, som inden for rammerne af proceduren for præjudiciel forelæggelse henhører under den nationale rets kompetence, eller at efterprøve, om forelæggelsesafgørelsen er truffet i overensstemmelse med de nationale bestemmelser vedrørende retternes sammensætning og virkemåde (jf. i denne retning dom af 16.6.2015, Gauweiler m.fl., C-62/14, EU:C:2015:400, præmis 26, og af 7.2.2018, American Express, C-304/16, EU:C:2018:66, præmis 34). I det foreliggende tilfælde har den forelæggende ret forkastet de formalitetsindsigelser vedrørende den hypotetiske eller akademiske karakter af søgsmålet i hovedsagen, som Det Forenede Kongeriges regering har fremsat for denne ret. Heraf følger, at Det Forenede Kongeriges regerings og Kommissionens argumenter, for så vidt som de tager sigte på at rejse tvivl om, hvorvidt dette søgsmål kan antages til realitetsbehandling, er uden betydning for vurderingen af spørgsmålet, om anmodningen om en præjudiciel afgørelse kan antages til realitetsbehandling (jf. i denne retning dom af 13.3.2007, Unibet, C-432/05, EU:C:2007:163, præmis 33).\n31 I øvrigt er den omstændighed, at den i hovedsagen nedlagte påstand er af konstaterende karakter, ikke til hinder for, at Domstolen træffer afgørelse vedrørende et præjudicielt spørgsmål, når et sådant søgsmål er tilladt i henhold til national ret, og det præjudicielle spørgsmål afspejler et objektivt behov i forbindelse med løsningen af den tvist, der lovligt er indbragt for den forelæggende ret (jf. i denne retning dom af 15.12.1995, Bosman, C-415/93, EU:C:1995:463, præmis 65, og af 16.6.2015, Gauweiler m.fl., C-62/14, EU:C:2015:400, præmis 28).\n32 Der er således tale om en tvist, der verserer for den forelæggende ret, også selv om sagsøgte i hovedsagen har valgt ikke at udtale sig om realiteten med hensyn til det spørgsmål, som sagsøgerne i hovedsagen har rejst, men udelukkende har gjort gældende, at deres søgsmål ikke kan antages til realitetsbehandling (jf. i denne retning dom af 8.7.2010, Afton Chemical, C-343/09, EU:C:2010:419, præmis 11 og 15).\n33 Spørgsmålet om det præjudicielle spørgsmåls relevans giver ikke anledning til tvivl, eftersom det præjudicielle spørgsmål vedrører fortolkningen af en EU-retlig bestemmelse, konkret en primærretlig bestemmelse, og dette spørgsmål netop udgør genstanden for tvisten i hovedsagen.\n34 Følgelig fremgår det ikke klart, at det forelagte spørgsmål om fortolkningen af artikel 50 TEU savner enhver forbindelse med realiteten i hovedsagen eller dennes genstand eller vedrører et problem af hypotetisk karakter.\n35 Hvad angår det i denne doms præmis 23 nævnte argument, hvorefter den forelæggende ret søger at opnå en udtalelse fra Domstolen og derved omgå den procedure, der er fastsat i artikel 218, stk. 11, TEUF, bemærkes, at den forelæggende ret ikke anmoder Domstolen om en udtalelse om en af Unionen påtænkt aftales forenelighed med traktaterne, men stiller Domstolen et spørgsmål om fortolkningen af en EU-retlig bestemmelse med henblik på at træffe afgørelse i hovedsagen.\n36 Heraf følger, at det præjudicielle spørgsmål kan antages til realitetsbehandling.\n37 Sagsøgerne og intervenienterne i hovedsagen har, skønt de anerkender, at artikel 50 TEU ikke indeholder nogen udtrykkelig bestemmelse om tilbagekaldelse af en meddelelse om en beslutning om at udtræde af Unionen, gjort gældende, at der foreligger en ret til tilbagekaldelse, og at den er af ensidig karakter. Denne ret kan imidlertid kun udøves under overholdelse af den pågældende medlemsstats forfatningsmæssige bestemmelser, analogt med hvad der gælder for udøvelsen af selve retten til at udtræde, som er fastsat i artikel 50, stk. 1, TEU. Ifølge disse parter i hovedsagen fortsætter udtrædelsesproceduren således, så længe den pågældende medlemsstat har i sinde at udtræde af Unionen, men den hører op, såfremt denne medlemsstat inden udløbet af den i artikel 50, stk. 3, TEU fastsatte frist ombestemmer sig og beslutter alligevel ikke at udtræde af Unionen.\n38 Rådet og Kommissionen er enige i, at en medlemsstat har ret til at tilbagekalde meddelelsen om sin beslutning om udtræden, inden traktaterne er ophørt med at finde anvendelse på denne medlemsstat, men bestrider, at denne ret er af ensidig karakter.\n39 Ifølge disse institutioner ville anerkendelsen af en ret til ensidig tilbagekaldelse gøre det muligt for en medlemsstat, der har meddelt sin beslutning om udtræden, at omgå reglerne i artikel 50, stk. 2 og 3, TEU, hvormed det tilsigtes at sikre en velordnet udtræden af Unionen, og åbne for misbrug fra den pågældende medlemsstats side til skade for Unionen og dens institutioner.\n40 Rådet og Kommissionen har gjort gældende, at den pågældende medlemsstat i så fald ville kunne gøre brug af sin tilbagekaldelsesret kort tid før udløbet af den i artikel 50, stk. 3, TEU fastsatte frist og meddele en ny beslutning om at udtræde umiddelbart efter fristens udløb, hvilket ville udløse en ny forhandlingsperiode på to år. På denne måde ville medlemsstaten de facto opnå en tidsmæssigt ubegrænset ret til at forhandle sin udtræden, hvorved fristen i henhold til artikel 50, stk. 3, TEU ville blive frataget sin effektive virkning.\n41 Desuden ville en medlemsstat ifølge disse institutioner til enhver tid kunne bruge sin tilbagekaldelsesret som løftestang i forhandlingerne. Såfremt udtrædelsesaftalens vilkår ikke måtte passe den pågældende medlemsstat, ville den kunne true med at tilbagekalde sin meddelelse og dermed lægge pres på EU-institutionerne med henblik på at ændre aftalevilkårene til egen fordel.\n42 Med henblik på at sikre sig mod sådanne risici har Rådet og Kommissionen derfor foreslået at fortolke artikel 50 TEU således, at den tillader tilbagekaldelse, men kun med Det Europæiske Råds enstemmige samtykke.\n43 Det Forenede Kongeriges regering har ikke taget stilling til spørgsmålet, om en medlemsstat, der har meddelt sin beslutning om at udtræde af Unionen i henhold til artikel 50 TEU, har ret til at tilbagekalde en sådan meddelelse.\n44 I denne henseende skal der henvises til, at de grundlæggende traktater, som udgør Unionens forfatningsmæssige grundlag (dom af 23.4.1986, Les Verts mod Parlamentet, 294/83, EU:C:1986:166, præmis 23), til forskel fra de almindelige internationale traktater har indført en ny retsorden, der har egne institutioner, til hvis fordel medlemsstaterne på flere og flere områder har begrænset deres suverænitet, og hvis subjekter ikke kun er medlemsstaterne, men også deres statsborgere (udtalelse 2/13 (Unionens tiltrædelse af EMRK) af 18.12.2014, EU:C:2014:2454, præmis 157 og den deri nævnte retspraksis).\n45 Det fremgår af Domstolens faste praksis, at EU-rettens autonomi i lyset af såvel medlemsstaternes ret som folkeretten kan begrundes under hensyn til Unionens og EU-rettens væsentlige karakteristika vedrørende bl.a. Unionens forfatningsmæssige struktur og selve arten af den nævnte ret. EU-retten er nemlig kendetegnet ved den omstændighed, at den er udledt af en selvstændig kilde, som udgøres af traktaterne, ved dens forrang i forhold til medlemsstaternes retssystemer og ved den direkte virkning af en hel række bestemmelser, der gælder for medlemsstaternes statsborgere og for staterne selv. Disse karakteristika har givet anledning til et struktureret netværk af indbyrdes afhængige principper, regler og retlige forbindelser, der er gensidigt bindende for Unionen selv og dens medlemsstater og indbyrdes mellem medlemsstaterne (dom af 6.3.2018, Achmea, C-284/16, EU:C:2018:158, præmis 33 og den deri nævnte retspraksis).\n46 Det forelagte spørgsmål skal således undersøges i lyset af traktaterne som helhed.\n47 I denne henseende bemærkes, at det fremgår af Domstolens faste praksis, at der ved fortolkningen af en EU-retlig bestemmelse ikke blot skal tages hensyn til dennes ordlyd og de mål, den forfølger, men også til den sammenhæng, hvori den indgår, og til EU-rettens bestemmelser som helhed. En EU-retlig bestemmelses tilblivelseshistorie kan ligeledes give relevante elementer med henblik på dens fortolkning (jf. i denne retning dom af 27.11.2012, Pringle, C-370/12, EU:C:2012:756, præmis 135, af 3.10.2013, Inuit Tapiriit Kanatami m.fl. mod Parlamentet og Rådet, C-583/11 P, EU:C:2013:625, præmis 50 og den deri nævnte retspraksis, og af 17.3.2016, Parlamentet mod Kommissionen, C-286/14, EU:C:2016:183, præmis 43).\n48 Hvad angår ordlyden af artikel 50 TEU må det fastslås, at denne artikel ikke eksplicit omhandler spørgsmålet om tilbagekaldelse. Tilbagekaldelse er hverken udtrykkeligt forbudt eller udtrykkeligt tilladt i henhold til denne artikel.\n49 Som generaladvokaten har anført i punkt 99-102 i forslaget til afgørelse, fremgår det imidlertid af ordlyden af artikel 50, stk. 2, TEU, at hvis en medlemsstat beslutter at udtræde, meddeler den sin hensigt til Det Europæiske Råd [o.a.: Den danske sprogversion af den anførte vending i artikel 50, stk. 2, TEU lyder »meddeler den det til Det Europæiske Råd«, mens den franske sprogversion (»notifie son intention au Conseil européen«), den engelske sprogversion (»shall notify the European Council of its intention«) og flere andre sprogversioner direkte oversat til dansk lyder: »meddeler [den] sin hensigt til Det Europæiske Råd«. Det er denne formulering, der altså ikke genfindes i den danske version af artikel 50, stk. 2, TEU, som Domstolens betragtning i nærværende præmis er baseret på.] En hensigt er efter sin karakter hverken endelig eller uigenkaldelig.\n50 I øvrigt fastslår artikel 50, stk. 1, TEU, at enhver medlemsstat i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser kan beslutte at udtræde af Unionen. Heraf følger, at den pågældende medlemsstat ikke er forpligtet til at træffe sin beslutning i samråd med de øvrige medlemsstater eller med EU-institutionerne. Beslutningen om at udtræde beror udelukkende på denne medlemsstats vilje, under iagttagelse af dens forfatningsmæssige bestemmelser, og afhænger dermed udelukkende af denne medlemsstats suveræne valg.\n51 Artikel 50, stk. 2 og 3, TEU fastsætter dernæst den procedure, der skal følges, hvis en medlemsstat beslutter at udtræde. Således som Domstolen fastslog i dom af 19. september 2018, RO (C-327/18 PPU, EU:C:2018:733, præmis 46), omfatter denne procedure for det første en meddelelse til Det Europæiske Råd om beslutningen om at udtræde, for det andet forhandling og indgåelse af en aftale om de nærmere bestemmelser for denne udtræden under hensyn til de fremtidige forbindelser mellem den pågældende stat og Unionen og for det tredje selve denne udtræden af Unionen på datoen for den nævnte aftales ikrafttræden eller, hvis en sådan aftale ikke foreligger, to år efter meddelelsen til Det Europæiske Råd, medmindre sidstnævnte efter aftale med den pågældende medlemsstat med enstemmighed beslutter at forlænge denne frist.\n52 Artikel 50, stk. 2, TEU henviser til artikel 218, stk. 3, TEUF, hvorefter Kommissionen forelægger henstillinger for Rådet, som vedtager en afgørelse om bemyndigelse til at indlede forhandlinger og om udpegelse af Unionens forhandler eller chefen for Unionens forhandlingsdelegation.\n53 Artikel 50, stk. 2, TEU definerer således forskellige institutioners rolle i den procedure, der skal følges med henblik på forhandling og indgåelse af udtrædelsesaftalen, idet indgåelse af aftalen forudsætter en afgørelse fra Rådet truffet med kvalificeret flertal efter Europa-Parlamentets godkendelse.\n54 Artikel 50 TEU bestemmer endvidere i stk. 3, hvornår den pågældende medlemsstats udtræden af Unionen får virkning, idet det fastsættes, at traktaterne ophører med at finde anvendelse på denne medlemsstat på datoen for udtrædelsesaftalens ikrafttræden eller, hvis en sådan aftale ikke foreligger, to år efter denne medlemsstats meddelelse om sin beslutning om at udtræde. Denne maksimale frist på to år fra nævnte meddelelse finder anvendelse, medmindre Det Europæiske Råd med enstemmighed og efter aftale med den pågældende medlemsstat beslutter at forlænge den.\n55 Efter sin udtræden af Unionen kan den pågældende medlemsstat på ny anmode om at blive medlem af denne efter proceduren i artikel 49 TEU.\n56 Heraf følger, at artikel 50 TEU forfølger et dobbelt formål, nemlig for det første at fastslå en medlemsstats suveræne ret til at udtræde af Unionen og for det andet at tilvejebringe en procedure med henblik på at muliggøre en velordnet gennemførelse af en sådan udtræden.\n57 Som generaladvokaten har anført i punkt 94 og 95 i forslaget til afgørelse, taler den suveræne karakter af retten til udtræden, som er fastslået i artikel 50, stk. 1, TEU, til fordel for, at der foreligger en ret for den pågældende medlemsstat til at tilbagekalde meddelelsen om dens beslutning om at udtræde af Unionen, så længe en udtrædelsesaftale indgået mellem Unionen og denne medlemsstat ikke er trådt i kraft, eller, hvis en sådan aftale ikke foreligger, så længe fristen på to år i henhold til artikel 50, stk. 3, TEU eller en eventuel forlænget frist som omhandlet i samme bestemmelse ikke er udløbet.\n58 Da der ikke foreligger nogen udtrykkelig bestemmelse, der regulerer tilbagekaldelse af meddelelsen om beslutningen om at udtræde, er en sådan tilbagekaldelse undergivet de regler, der er fastsat i artikel 50, stk. 1, TEU for selve udtrædelsen, således at den kan besluttes ensidigt, i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats forfatningsmæssige bestemmelser.\n59 En medlemsstats tilbagekaldelse af meddelelsen om dens beslutning om at udtræde, inden en af de begivenheder, der er nævnt i denne doms præmis 57, indtræffer, afspejler en suveræn beslutning fra denne medlemsstats side om at bevare sin status som medlemsstat i Unionen, en status, som alene med forbehold af bestemmelserne i artikel 50, stk. 4, TEU hverken er blevet afbrudt eller ændret som følge af den nævnte meddelelse (jf. i denne retning dom af 19.9.2018, RO, C-327/18 PPU, EU:C:2018:733, præmis 45).\n60 En sådan tilbagekaldelse er i denne henseende grundlæggende forskellig fra en eventuel anmodning fra den pågældende medlemsstat med henblik på at opnå, at Det Europæiske Råd forlænger fristen på to år i henhold til artikel 50, stk. 3, TEU, hvorfor den analogi, som Rådet og Kommissionen søger at opstille mellem denne tilbagekaldelse og en sådan anmodning om forlængelse, ikke kan anerkendes.\n61 Hvad angår den sammenhæng, hvori artikel 50 TEU indgår, skal der henvises til trettende betragtning i præamblen til EU-traktaten, til første betragtning i præamblen til EUF-traktaten og til artikel 1 TEU, hvoraf fremgår, at traktaterne har som mål at skabe en stadig snævrere union mellem de europæiske folk, og til anden betragtning i præamblen til EUF-traktaten, hvoraf fremgår, at Unionen tager sigte på at fjerne de skranker, der deler Europa.\n62 Betydningen af værdierne frihed og demokrati, hvortil der henvises i anden og fjerde betragtning i præamblen til EU-traktaten, og som indgår i det fælles værdigrundlag, der er omhandlet i denne traktats artikel 2 og i præamblen til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og dermed hører til selve grundlaget for Unionens retsorden, skal ligeledes fremhæves (jf. i denne retning dom af 3.9.2008, Kadi og Al Barakaat International Foundation mod Rådet og Kommissionen, C-402/05 P og C-415/05 P, EU:C:2008:461, præmis 303 og 304).\n63 Som det fremgår af artikel 49 TEU, hvorefter enhver europæisk stat kan ansøge om at blive medlem af Unionen, og som artikel 50 TEU om retten til udtræden udgør modstykket til, består Unionen af stater, der frit og frivilligt har tilsluttet sig disse værdier, og EU-retten er således baseret på den grundlæggende præmis, at hver medlemsstat deler disse værdier med samtlige andre medlemsstater og anerkender, at disse medlemsstater deler dem med den (jf. i denne retning dom af 25.7.2018, Minister for Justice and Equality (mangler ved retssystemet), C-216/18 PPU, EU:C:2018:586, præmis 35).\n64 Det bemærkes endvidere, at da unionsborgerskabets formål er at skabe den grundlæggende status for medlemsstaternes statsborgere (jf. i denne retning dom af 20.9.2001, Grzelczyk, C-184/99, EU:C:2001:458, præmis 31, af 19.10.2004, Zhu og Chen, C-200/02, EU:C:2004:639, præmis 25, og af 2.3.2010, Rottmann, C-135/08, EU:C:2010:104, præmis 43), vil en medlemsstats eventuelle udtræden af Unionen kunne have betydelig indvirkning på alle unionsborgeres rettigheder, herunder navnlig retten til fri bevægelighed for så vidt angår såvel statsborgere i den pågældende medlemsstat som statsborgere i andre medlemsstater.\n65 Under disse omstændigheder kan en medlemsstat, idet den ikke kan tvinges til at tiltræde Unionen mod sin vilje, heller ikke tvinges til at udtræde af Unionen mod sin vilje.\n66 Hvis meddelelsen om beslutningen om at udtræde uundgåeligt ville føre til den pågældende medlemsstats udtræden ved udløbet af det tidsrum, som er fastsat i artikel 50, stk. 3, TEU, ville denne medlemsstat imidlertid kunne blive tvunget til at forlade Unionen mod sin vilje, som den er kommet til udtryk gennem en demokratisk proces i overensstemmelse med dens forfatningsmæssige bestemmelser, om at opgive sin beslutning om at udtræde af Unionen og dermed forblive medlem af denne.\n67 Det må fastslås, at et sådant resultat ville være i strid med de mål og de værdier, der er henvist til i denne doms præmis 61 og 62. Det ville i særdeleshed være i strid med det mål med traktaterne, der består i at skabe en stadig snævrere union mellem de europæiske folk, at tvinge en medlemsstat til at udtræde i en situation, hvor den, efter at have meddelt sin beslutning om at udtræde af Unionen i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser og efter en demokratisk proces, beslutter at tilbagekalde meddelelsen om denne beslutning inden for rammerne af en sådan proces.\n68 Artikel 50 TEU’s tilblivelseshistorie støtter også en fortolkning af denne bestemmelse, hvorefter en medlemsstat har ret til ensidigt at tilbagekalde meddelelsen om sin beslutning om at udtræde af Unionen. Det bemærkes således, at ordlyden af denne artikel for en stor dels vedkommende gengiver ordlyden af en bestemmelse om udtræden af Unionen, som først fandtes i udkastet til traktaten om en forfatning for Europa. Selv om der i forbindelse med affattelsen af denne bestemmelse var blevet foreslået nogle ændringer med henblik på at gøre det muligt at ekskludere en medlemsstat, at undgå risikoen for misbrug under udtrædelsesproceduren eller at vanskeliggøre udtrædelsesproceduren, var alle disse ændringsforslag imidlertid blevet forkastet med den begrundelse, som blev udtrykkeligt formuleret i bemærkningerne til udkastet, at udtrædelsesbeslutningens frivillige og ensidige karakter burde sikres.\n69 Det følger af det foregående, at en medlemsstats meddelelse om sin beslutning om at udtræde ikke uundgåeligt fører til denne medlemsstats udtræden af Unionen. En medlemsstat, der har opgivet sin beslutning om at udtræde af Unionen, har derimod ret til at tilbagekalde denne meddelelse, så længe en udtrædelsesaftale indgået mellem denne medlemsstat og Unionen ikke er trådt i kraft, eller, hvis en sådan aftale ikke foreligger, så længe fristen på to år i henhold til artikel 50, stk. 3, TEU eller en eventuel forlænget frist som omhandlet i samme bestemmelse ikke er udløbet.\n70 Denne konklusion understøttes af bestemmelserne i Wienerkonventionen om traktatretten, som blev taget i betragtning i forbindelse med forarbejderne til traktaten om en forfatning for Europa.\n71 Såfremt en traktat tillader tilbagetræden i henhold til dens bestemmelser, er det således i Wienerkonventionens artikel 68 med en klar og ubetinget ordlyd bl.a. præciseret, at en meddelelse om tilbagetræden som foreskrevet i denne konventions artikel 65 og 67 kan tilbagekaldes når som helst, inden den har fået virkning.\n72 Hvad angår Rådets og Kommissionens forslag om at gøre den berørte medlemsstats ret til at tilbagekalde meddelelsen om dens beslutning om at udtræde betinget af Det Europæiske Råds enstemmige godkendelse, ville et sådant krav forvandle en ensidig suveræn ret til en betinget ret, som er undergivet en godkendelsesprocedure. En sådan godkendelsesprocedure ville imidlertid være uforenelig med princippet om, at en medlemsstat ikke kan tvinges til at udtræde af Unionen mod sin vilje, jf. denne doms præmis 65, 67 og 69.\n73 Heraf følger for det første, at så længe en udtrædelsesaftale indgået mellem Unionen og den pågældende medlemsstat ikke er trådt i kraft, eller, hvis en sådan aftale ikke foreligger, så længe fristen på to år i henhold til artikel 50, stk. 3, TEU eller en eventuel forlænget frist som omhandlet i samme bestemmelse ikke er udløbet, bevarer denne medlemsstat, som med forbehold af artikel 50, stk. 4, TEU råder over alle de rettigheder og fortsat er bundet af alle de forpligtelser, der er fastsat i traktaterne, adgangen til ensidigt at tilbagekalde meddelelsen om dens beslutning om at udtræde af Unionen i overensstemmelse med dens forfatningsmæssige bestemmelser.\n74 For det andet skal tilbagekaldelsen af meddelelsen om beslutningen om at udtræde dels tilstilles Det Europæiske Råd skriftligt, dels være entydig og ubetinget i den forstand, at den har til formål at bekræfte den pågældende medlemsstats medlemskab af Unionen på uændrede vilkår for så vidt angår dens status som medlemsstat, og denne tilbagekaldelse bringer udtrædelsesproceduren til ophør.\n75 Henset til samtlige ovenstående betragtninger skal det forelagte spørgsmål besvares med, at artikel 50 TEU skal fortolkes således, at når en medlemsstat i overensstemmelse med denne artikel har meddelt Det Europæiske Råd, at den har besluttet at udtræde af Unionen, tillader den nævnte artikel denne medlemsstat, så længe en udtrædelsesaftale indgået mellem den nævnte medlemsstat og Unionen ikke er trådt i kraft, eller, hvis en sådan aftale ikke foreligger, så længe fristen på to år i henhold til samme artikels stk. 3 eller en eventuel forlænget frist som omhandlet i samme stykke ikke er udløbet, ensidigt at tilbagekalde denne meddelelse entydigt og ubetinget ved en skriftlig meddelelse til Det Europæiske Råd, efter at den pågældende medlemsstat har truffet beslutning om tilbagekaldelse i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser. En sådan tilbagekaldelse har til formål at bekræfte denne medlemsstats medlemskab af Unionen på uændrede vilkår for så vidt angår dens status som medlemsstat, og denne tilbagekaldelse bringer udtrædelsesproceduren til ophør.\n76 Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den forelæggende ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagsomkostningerne. Bortset fra nævnte parters udgifter kan de udgifter, som er afholdt i forbindelse med afgivelse af indlæg for Domstolen, ikke erstattes.\nPå grundlag af disse præmisser kender Domstolen (plenum) for ret:\nArtikel 50 TEU skal fortolkes således, at når en medlemsstat i overensstemmelse med denne artikel har meddelt Det Europæiske Råd, at den har besluttet at udtræde af Den Europæiske Union, tillader den nævnte artikel denne medlemsstat, så længe en udtrædelsesaftale indgået mellem den nævnte medlemsstat og Den Europæiske Union ikke er trådt i kraft, eller, hvis en sådan aftale ikke foreligger, så længe fristen på to år i henhold til samme artikels stk. 3 eller en eventuel forlænget frist som omhandlet i samme stykke ikke er udløbet, ensidigt at tilbagekalde denne meddelelse entydigt og ubetinget ved en skriftlig meddelelse til Det Europæiske Råd, efter at den pågældende medlemsstat har truffet beslutning om tilbagekaldelse i overensstemmelse med sine forfatningsmæssige bestemmelser. En sådan tilbagekaldelse har til formål at bekræfte denne medlemsstats medlemskab af Den Europæiske Union på uændrede vilkår for så vidt angår dens status som medlemsstat, og denne tilbagekaldelse bringer udtrædelsesproceduren til ophør.


Jagten - Naalakkersuisut\nDepartement for Landbrug, Selvforsyning, Energi og Miljø /\nSikkerhed til søs /\nTil forskel fra de hidtidige kampagnetiltag er det nyeste skud på stammen rettet mod børnene. Brætspillet Jagten er designet til folkeskolens 5. og 6. klassetrin og henvender sig derfor til fremtidens sejlere.\nSammen med 80 forventningsfulde elever lancerede IAAN den 19. oktober brætspillet Jagten. Spillet blev godt modtaget af de fremmødte elever, og ved bordene var der spænding om, hvem der skulle vinde en udgave af spillet.\nSpillet er specielt designet til Grønland. Både spillepladen samt spørgsmålene om søfartssikkerhed er derfor ganske genkendelige. For at vinde spillet skal du nedlægge byttedyr såsom hvalrosser, isbjørne og moskusokser. Men en god jæger gør det ikke alene. Du skal også have det rette sikkerhedsudstyr. Ellers risikerer du at blive slået tilbage til startøen.\nKombinationen af jagt og sikkerhed appellerede til eleverne. Især drengene havde svært ved at sidde stille, når der skulle skydes. Genkendeligheden og spændingen er netop det gode ved spillet, mener spiludvikler Christian Kirk Muff. Han påpeger, at han kender mange børn, der er grønne af misundelse, når de hører om de muligheder, som grønlandske børn har for jagt og unikke naturoplevelser.\nJagten er udviklet i samarbejde med Empati. Ideen til spillet kommer fra lærere Jørgen Thompsen og Morten Vittrup.\nDepartement for Finanser og Ligestilling\nBeredskabsfaglig vurdering for situationen omkring fjeldskred i Karrat Fjord oktober 2020\nBeredskab og krisestyring


Privatlivspolitik - Lavidora\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: info@lavidora.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.


Det syge og det sunde | Information\nDet syge og det sunde\nHvad skal genterapi bruges til?  Debatten om bioetik har brug for en dialog mellem kroppens og åndens fagfolk  videnskab og filosofi\nBegrebet bioetik bruges ofte om de etiske overvejelser, der er i forbindelse med udvikling og anvendelse af bioteknologi. Dvs. man i bioetikken forsøger at belyse et praktisk anliggende ved hjælp af etiske teorier.\nMed andre ord forsøger filosoffer at formulere og anvende etiske teorier på molekylærbiologernes arbejdsområde, nemlig bioteknologien. Omvendt forsøger molekylærbiologerne at leve op til de etiske krav, som filosofferne stiller til den molekylærbiologiske forskning og anvendelse heraf.\nDer er altså en gensidig påvirkning mellem teori (etik) og praksis (den praktisk anvendte molekylærbiologi). Men hvis den gensidige påvirkning ikke skævvrides, må kommunikationen mellem filosoffer og molekylærbiologer være konstruktiv  ellers kan faggrupperne alt for let påvirke hinanden i en usund retning, fordi de ikke forstår hinanden.\nMen for tiden eksisterer denne konstruktive kommunikation reelt ikke: Molekylærbiologer og filosoffer har hver deres begrebsapparat og referenceramme:\n*Filosofferne har ikke styr på de rent biologiske detaljer (eksempelvis ved genterapi);\n*Molekylærbiologerne har derimod ikke styr på de etiske teorier og på argumentationsteori i det hele taget.\nF.eks. påstod genetikeren Erik Bahn i et foredrag i Filosofisk Forening i 1998, at mennesket ikke har en bevidsthed, fordi bevidstheden ikke kan måles rent biokemisk. Dette er en logisk fejlslutning: Man kan ikke drage den slutning, at noget ikke findes, ud fra at det ikke kan måles. Det kan være, at ens måleredskaber ikke er gode nok, eller at bevidstheden slet ikke lader sig måle biokemisk.\nHvis man som eksempel tager den diskussion, der af og til dukker op til overfladen, nemlig: Hvis det er moralsk forsvarligt at bruge genterapi til at udrydde arvelige sygdomme, der nedsætter menneskets livskvalitet, bør man så kunne gå skridtet videre og forbedre menneskets gener?\nFornylig rejstes denne debat af filosoffen Lippert-Rasmussen (Jyllands-Posten den 10. oktober 2000), hvor man tilmed kunne få det  forkerte  indtryk, at der findes et enkelt gen for hver type af adfærd, mennesket udviser.\nLippert-Rasmussens svar var Ja, hvis mennesket får et bedre liv af det. Således kunne man i fremtiden måske gøre mennesker immune overfor HIV eller ændre menneskets egenskaber, herunder dets intelligens, ved genterapi.\nMen set fra en molekylærbiologisk synsvinkel bør man skelne mellem sygdomsforhindrende genterapi og genterapi, der ændrer på egenskaber. Når Lippert-Ramussen og flere andre filosoffer ikke opretholder denne distinktion, er det måske fordi, de ikke overvejer grundigt nok, hvad der sker på det biologiske plan.\nMolekylærbiologen går f.eks. ikke ind i menneskets arvemasse og ændrer genet for intelligens, da et sådant gen højst sandsynligt ikke findes. Gener koder nemlig ikke for egenskaber, men for proteiner. Et protein kan være et antistof mod et fremmed antigen. Antistoffet binder antigenet og forhindrer sygdom i at bryde ud.\nEn del arvelige sygdomme skyldes fejl i et enkelt gen, som kan\nforårsage, at man ikke kan danne et bestemt protein, uden hvilket man udvikler en bestemt sygdom. Hvis man udfører genterapi mod denne form for arvelige sygdomme ved at indsætte et kunstigt gen i patientens arvemasse, og dette gen koder for det manglende protein, kan sygdommen måske bekæmpes.\nJeg argumenterer her for, at man kan bruge genterapi til at få udtrykt specielle proteiner, som et menneske ikke kan udtrykke pga. en arvelig sygdom. Jeg argumenterer også for, at man måske kan indsætte syntetiske gener, der koder for proteiner (eksempelvis antistoffer), som kan højne menneskets immunforsvar. I det sidste tilfælde forbedrer man menneskets gener, men vi er stadig på gen- eller proteinniveau.\nMen bevæger vi os op på organismeniveau og taler om, at man måske kan ændre menneskets egenskaber ved genterapi, er systemet meget mere komplekst: Der er ikke en direkte kausal sammenhæng mellem gener og egenskaber, da der er interaktion mellem gener, når de skal udtrykkes; miljøet spiller en rolle etc. Derudover er det mennesket, der har defineret de forskellige adfærdskategorier. Det skulle være mærkeligt, hvis eventuelle gener for adfærd, der er udviklet gennem evolution, har udviklet sig således, at de korresponderer med vores adfærdskategorier i dag.\nSom de ovenstående eksempler viser, mangler der et led i kommunikationen mellem molekylærbiologer og filosoffer. Der mangler et led, som kæder de to forskellige faggruppers begrebsapparater og referencerammer sammen  med andre ord fagligt kyndige personer, der uddanner sig på tværs.\nEt af de mest nærliggende spørgsmål i bioteknologien i dag er, om vi er etisk forpligtede til at benytte genterapi?\nJeg mener selv, at vi er etisk forpligtede til at benytte genterapi mod arvelige sygdomme og som sygdomsforebyggelse. Disse holdninger er bl.a. udtryk for den såkaldte utilitaristiske teori, der siger, at det gælder om at skabe mest mulig livskvalitet  lykke  til det størst mulige antal mennesker.\nMen her, ved anvendelse mod sygdom og ved sygdomsforebyggelse  bør grænsen også gå for genterapien. Af den enkle grund, at alle bør have lige muligheder fra fødslen, et lighedsprincip, som store dele af vores samfund er skruet sammen efter (f.eks. skolesystemet). Hvem skulle i øvrigt have adgang til forbedrende genterapi?  De, der har penge til det?\nIngen kan forudse, om det en gang bliver aktuelt at forbedre menneskets egenskaber ved genterapi  men da det erfaringsmæssigt gælder om at være på forkant med de etiske problemer, bioteknologien rejser  i det omfang, det overhovedet kan lade sig gøre at forudsige problemerne  vil det være sundt at have tænkt muligheden igennem:\nHvis forskerne kan ændre menneskets egenskaber ved genterapi, hvordan får vi så fastsat grænsen for dens anvendelse ved sygdom og sygdomsforebyggelse?  Vi må drage en nogenlunde præcis sondring mellem det syge og det raske.\nDet har vist sig, at denne distinktion ikke er let at drage, sygdomsbegrebet er ofte til diskussion. Jeg giver her to forslag til en definition af sygdomsbegrebet, tænkt som en introduktion til debatten.\nDen amerikanske forsker Christopher Boorse er fortaler for den såkaldte biologiske sygdomsmodel. Boorse opererer med et begreb om artstypiske funktioner. Det er bl.a. de biokemiske og\nfysiologiske funktioner, der er indbygget i os gennem evolution. Han mener, at sygdom forekommer i et individ, når en bestemt funktion afviger fra den artstypiske funktion.\nHvordan måler man da, om en bestemt organismes funktionen afviger nok fra artsfunktionen, og at organismen derfor er syg? Boorse mener, at en tilstand er sygelig, hvis den forringer organismens evner til at føre arten videre (i sammenligning med artsgennemsnittet) [Boorse; Health as a Theoretical Concept, 1977].\nMan kan hævde, at man her har et objektivt, værdifrit grundlag til at bestemme sygdom ud fra. Det er ikke baseret på samfundsmæssige vedtægter for, hvad der er afvigende. Det er ud fra dette sygdomsbegreb muligt at foretage en præcis videnskabelig afgrænsning af det unormale. Man kan nå frem til, hvilke tilstande, der skal behandles med genterapi, og hvilke der ikke skal.\nKritikken af den biologiske sygdomsmodel går ofte på, at de aspekter, som ikke har noget med det kropslige at gøre, dvs. de psykiske og de sociale, overses. Caroline Whitbeck har et andet forslag til en definition af sygdomsbegrebet, som er afhængig af den sociale sammenhæng. Hun definerer sygdom som psykofysiologiske processer, der 1) forhindrer mennesket i at foretage sig det, det plejer at gøre, 2) forhindrer mennesket i at foretage sig det, det forventer at kunne foretage sig, og som 3) kan være statistisk unormale [Whitbeck, A Theory of\nDenne definition af sygdom er på grund af 1) og 2) afhængig af den sociale sammenhæng. Da definitionen desuden rummer, at sygdom er statistisk unormalitet, så overlabber Whitbecks og Boorses definitioner af sygdom hinanden. Whitbecks definition indfanger dog også tilstande, som er afhængige af det psykiske og det sociale. Whitbecks sygdomsbegreb kan (ligesom Boorses) bruges til at sætte grænsen for anvendelse af genterapi  en grænse, som dog ofte kan forekomme subjektiv og værdiladet.\nHvis genterapi skal bruges som sygdomsforebyggelse, da skal læger eller molekylærbiologer kunne forudse, at en tilstand, der går ind under definitionen af sygdom, vil kunne bryde ud, hvis der ikke foretages genterapi.\nMen kun en solid debat vil kunne afklare problemer og grænsedragninger på dette område. Men det er min klare opfattelse, at læger og molekylærbiologer behøver hjælp fra filosoffer til at få afgrænset vigtige begreber  mens filosoffer omvendt behøver bioteknologien og lægeverdenen til at få styr på de biologiske facts, de skal bruge i indsnævringen af begreberne.\nMette Ebbesen er stud.scient. i molekylærbiologi og har sidefag i filosofi, Aarhus Universitet.