Liberalt Centrum var et politisk midterparti, som blev dannet i 1965 af to udbrydere fra Venstres folketingsgruppe. Partiet var repræsenteret i Folketinget fra 1965-1968, men blev i 1969 opløst, da hvor det ikke kom over spærregrænsen ved folketingsvalget i 1968. Partiet ønskede en mere moderat Venstre-politik (socialliberalisme) og et øget samarbejde hen over den politiske midte.\nI dette første partiprogram fra det stiftende møde i oktober 1965 ønsker Liberalt Centrum, at man øger de offentlige og private investeringer og at samfundsudviklingen skal sikre den enkeltes frihed. Endvidere mener de, at de væsentligste politiske spørgsmål bør løses i et samarbejde mellem de fleste partier.\nUdtalelse fra Liberalt Centrum\nVedtaget på det stiftende møde den 10. oktober 1965\nDet danske samfund er blevet en enhed uden afgørende skel mellem befolkningsgrupperne. De væsentlige politiske spørgsmål bør derfor kunne løses i samarbejde.\nVed den enkelte vælgers medvirken kan der tilføres dansk politik den fornyelse, som skal til for at holde folkestyret levende. For at opnå dette og for at gennemføre de nødvendige reformer har vi dannet et nyt parti, Liberalt Centrum.\nLiberalt Centrum vil søge samfundets udvikling ledet gennem en planlægning, som sikrer den enkelte den størst mulige frihed under hensyn til helheden.\nPartiet er og skal være uafhængigt af interesseorganisationer.\nLiberalt Centrum vil søge at blive et kraftcenter, der kan øve indflydelse til alle sider og arbejde for et samvirke, hvor socialliberale kræfter bliver ledende og formidlende.\n1. Forfatning og forvaltning\nFolketingets uafhængighed af parti- og interesseorganisationer skal sikres, så det kan løse sine to vigtigste opgaver: samfundsplanlægning og kontrol med regering og administration.\nDen offentlige administration forenkles. Statens tilskud til kommuner skal ydes efter opgavernes vigtighed og størrelse.\n2. Uddannelse og kulturpolitik\nUddannelsen må sikre den enkelte den størst mulige frihed med hensyn og kulturel udfoldelse. Samfundets investeringer i uddannelsen må have en meget høj prioritet.\nAlle bør have mindst 9 års undervisning; for de sidste 2 års vedkommende enten i folkeskolen, ved en erhvervsmæssig uddannelse med et vist alment indhold eller på en ungdomsskole.\nUdviklingen fra håndværks til industrisamfund nødvendiggør en revision af den faglige uddannelse. Adgangen til oplæring og tillæring må stå åben for alle alderstrin til erhvervelse af såvel ny som supplerende uddannelse.\nAdgangen til højere uddannelse bør være åben for alle med de nødvendige kvalifikationer. Kvantitative adgangsbegrænsninger bør afskaffes, men der må drages omsorg for en effektiv erhvervsvejledning for de uddannelsessøgende. En strukturændring af den højere uddannelse bør åbne mulighed for mere kortvarige uddannelsesformer med adgang til videreuddannelse.\nDet er statens opgave at fremme kulturformidlingen gennem de kulturelle bevillinger, der må opretholdes og udbygges, så den enkelte får mulighed for et kulturelt engagement.\nDen videnskabelige forskning, herunder den humanistiske, skal fremmes og fuld forskningsfrihed sikres.\nDer tilsikres folkekirken gode, tidssvarende kår og fuld frihed i de indre forhold. Statens forhold til de øvrige trossamfund tages op til positiv drøftelse.\n3. Økonomisk politik\nDen økonomiske politik må sikre et samfund i vækst og en varig fuld beskæftigelse. Dette stiller krav om store private og offentlige investeringer.\nDe øgede offentlige investeringer inden for uddannelse, forskning, trafik, sundhedsvæsen m.m. forudsætter, at det almindelige forbrug i en årrække stiger mindre end produktionen.\nEn stabil løn- og prisudvikling tilstræbes gennem indkomstpolitiske foranstaltninger og finanspolitisk regulering af det private og offentlige forbrug, tilpasset produktionens omfang og investeringsbehovet. Således kan direkte offentlige indgreb i løn- og prisdannelsen undgås, og således kan renten holdes lavest mulig til lettelse og billiggørelse af de private investeringer og boligbyggeriet samt til sikring af den fulde beskæftigelse.\nInitiativ og arbejdslyst fremmes ved, at den overvejende del af skatterne hviler på forbruget, og ved, at almindelige indkomster proportionalbeskattes.\nSkatter og afgifter opkræves efter enkle regler, således at administrationsbesværet for skatteyderne og for erhvervslivet bliver mindst mulig. Derved kan en effektiv kontrol gennemføres uden for stor offentlig administration\nEngros-omsen afløses af en merværdiafgift eller evt. en detail-oms, og der opkræves punktafgifter på visse varer. De direkte skatter forenkles, bl.a. gennem en fordomsfri revision af fradragsreglerne, herunder skattefradragsretten. Derved sikres samtidig lavere skattesatser. Dette vil også give de driftsøkonomiske hensyn større vægt i overvejelserne om investeringer. Grundskatterne skal alene tilfalde kommunerne.\nErhvervslivet bygger på privat initiativ og ejendomsret. Opgaver, der bedst kan løses af private, må ikke underlægges offentlig administration. Offentlige indgreb må begrænses mest muligt, men er i et vist omfang nødvendige for at sikre den frie konkurrence. Støtte - f. eks. importrestriktioner og prisordninger - til erhverv og brancher, der udsættes for ændrede vilkår, må kun undtagelsesvis anvendes og kun på en sådan måde, at tilpasningen til ændrede vilkår ikke vanskeliggøres.\nLandbrugets tilpasning til de ændrede produktions- og afsætningsvilkår må ikke hæmmes af en restriktiv jordlovgivning. Staten skal støtte egnsudvikling, bl.a. ved lån til etablering af virksomheder i områder med manglende beskæftigelsesmuligheder.\nFag- og brancheorganisationerne må ikke hindre, at den enkelte får fri adgang til arbejde og erhverv.\nDer må ydes samme løn for samme arbejde.\nArbejdsmarkedets organisationer må sikres fri forhandlingsret.\nRegering og folketing må imidlertid ved tilkendegivelser over for forhandlingsparterne og offentligheden fastlægge rammerne for den økonomiske politik. Regering og folketing har det endelige ansvar for, at indkomstudviklingen ikke sinker den økonomiske fremgang.\nArbejdsmarkedets og erhvervenes organisationer bør udelukkes fra at anvende medlemsbidrag til partipolitiske formål.\nEn nedsættelse af boligbyggeriets omkostninger er i længden det vigtigste middel til fremskaffelse af et tilstrækkeligt antal boliger til overkommelige priser. En gradvis frigørelse af boligmarkedet bør fremmes.\nDet kunstige lejeniveau i den ældre boligmasse har medført en forbrugsforvridning, der har medvirket til inflationen.\nDen lave rente er en forudsætning for et stort byggeri med rimelige omkostninger.\nLovgivningen må sikre en rolig byggerytme og må udformes således, at den nødvendige rationalisering fremmes. Hindringer for boligbyggeriets industrialisering fjernes. Licitationslovgivningen skal liberaliseres.\nDer bør åbnes muligheder for indførelse af ejerlejligheder.\nBoligbyggeriet bør ikke bruges som regulator i den økonomiske politik.\nDer indføres en afløsningsafgift ved jords overgang til bebyggelse, Afgiften der tilfalder kommunen, skal anvendes til byggemodning af arealer med deraf følgende større udbud af grunde til lavere priser.\nDen økonomiske politik må hindre arbejdsløshed. Sygdoms- og ulykkesbekæmpelse må forebygge trangstilfælde som følge af sygdom og invaliditet.\nForsorgen for de grupper, som udviklingen er gået forbi, må styrkes effektivt. Socialpolitiske foranstaltninger må tilstræbe hurtig genindpasning og en tilbagevenden til en normal tilværelse.\nI yderligere trangstilfælde, der ikke har kunnet forebygges, og hvor genindpasning ikke kan gennemføres, bør samfundet ved økonomisk hjælp sikre, at de ramte stilles rimeligt. I forhold til den øvrige befolknings levestandard.\nTil fordel for modtagerne af sociale ydelser bør administrationen rationaliseres og finansieringsformerne forenkles.\n8. Udenrigs- og forsvarspolitik\nDanmark bør støtte udviklingslandenes opbygning til samfund med politisk og kulturel frihed, høj levestandard og social retfærdighed gennem prisstabiliserende vareaftaler, ved tilbud om uddannelse, teknisk bistand og ydelse af langfristede rentefrie lån til finansiering at offentlige investeringer.\nDanmark må virke for et økonomisk europæisk samarbejde på demokratisk grundlag og videreføre dette i et åbent atlantisk samarbejde. Det bredest mulige samarbejde på det handelsmæssige og kulturelle område - også med de østeuropæiske lande - bør tilstræbes.\nDanmark skal medvirke til indførelse af friere bevægelighed for arbejdskraft, kapital, tjenesteydelser og varer.\nDanmark bør i FN arbejde for gensidig kontrolleret nedrustning og oprettelse af permanente internationale sikkerhedsstyrker. Internationale bestræbelser på at forhindre atomvåbenspredning må støttes.\nPå det sikkerhedspolitiske område bør det nuværende vestlige samarbejde foreløbig fastholdes.\nTotalforsvarets omfang og struktur skal være således, at det hindrer en isoleret aktion imod dansk område, i tilfælde af krig begrænser tab og sikrer samfundsfunktionernes opretholdelse. Tjenestetiden afhænger af kravene til en forsvarlig uddannelse og et effektivt beredskab.\nFrivillig indsats til gavn for det militære forsvar og civilforsvaret støttes.\nKonkrete problemer til undersøgelse\nUdfra de i udtalelsen skitserede principper vil Liberalt Centrums arbejdsgrupper med henblik på partiets stillingtagen ved førstkommende landsmøde, indsamle materiale om og formidle drøftelse af bl.a. følgende konkrete problemer:\n1. Mulighederne for en effektivisering af folketingets arbejdsformer, bl.a. vel sekretærhjælp og bistand ved udfærdigelse aflovene.\n2. Hvordan styrkes folketingsmedlemmernes uafhængighed? Social sikring gennem forbedret løn og efterløn?\n3. Bør der skabes adgang til at stemme på folketingskandidater i andre dele af landet?\n4. Kan demokratiet styrkes gennem nye regeringsformer som magistratsregeringer eller samlingsregeringer?\n5. Er ministrenes medlemskab af folketinget ønskelig? Bør vi have en viceminister?\n6. Hvilke problemer indebærer en statslig og kommunal flerårig planlægning? På hvilke områder bør den anvendes?\n7. Hvorledes skabes den størst mulige decentralisering? Hvilke ændringer kræver det i den administrative inddeling og opgavernes fordeling mellem stat og kommune?\n8. På hvilke punkter er adskillelsen mellem den lovgivende, den dømmende og den udøvende magt utilstrækkelig?\n9. Muligheder for ændringer af kommunernes skattegrundlag.\n10. Hvor hurtigt, og med hvilke midler, kan der skabes lige vilkår for befolkningen på Grønland og den øvrige del af Danmark?\n11. Muligheden for indførelse af ”fritidsfængsler” til afsoning af især hæftestraffe (den straffede opretholder sit erhverv, men tilbringer resten af døgnet i fængsel).\n12. Bør der ydes erstatning til skadelidte ved forbrydelser?\n13. Hvordan skal grunduddannelsen være? Børnehaveklasser? Ret til efteruddannelse for alle (efterskole, højskole, fagskole).\n14. Strukturændring og demokratisering af den højere uddannelse.\n15. Revision af den faglige uddannelse.\n16. Bør der, gennem udvidet støtte til private undervisningsinstitutioner, gives mulighed for flere konkurrerende former for undervisning?\n17. Bør støtten til unge under uddannelse gives i form af lån eller legat?\n18. Hvor findes der endnu censur, og hvorledes kan denne afskaffes?\n19. Bør der tilstræbes en fuldstændig adskillelse mellem stat og kirke?\n20. Revision eller bortfald af skattefradragsreglen, rentefradrag og andre fradrag.\n21, Former og muligheder forindkomstpolitik.\n22. Former og muligheder for investeringsplanlægning.\n23. Ved hvilke midler kan sambeskatningen ophæves?\n24. Hvorledes effektiviseres skatteligningen?\n25. Hvorledes kan man opnå skattemæssig ligestilling at kooperationen og de private erhverv, og hvad forstår man ved ligestilling?\n26. Undersøgelse af lejeres og villaejeres skattegrundlag.\n27. Vurdering af skatteopkrævningsmetoder, herunder kildeskat.\n28. Forholdet mellem direkte og indirekte skatter. Omsætningsafgifternes former.\n29. Industrielt demokrati. Herunder samarbejdsudvalgenes placering og sammensætning, udbyttedeling, medbestemmelsesret, medarbejderaktier.\n30. Revision af nærings-, og lukkeloven. Er næringsbreve overflødige?\n31. Landbrugsstøttens former.\n32. Sammenlægningsret og brugsstørrelser indenfor landbruget.\n33. Bør der indføres afløsningsafgift ved jords overgang fra landbrug til anden benyttelse?\n34. Selvskabsformen og ejendomsforholdene i landbruget i øvrigt.\n35. Byboeres afskrivning på landejendomme.\n36. Hvorledes undgås organisationstvang på arbejdsmarkedet?\n37. Arbejdsmarkeds- og erhvervsorganisationers anvendelse af medlemsbidrag til religiøse eller kulturelle formål. Adgang til medlemskab i en organisation.\n38. Vejene til en forøget faglig og geografisk bevægelighed på arbejdsmarkedet.\n39. Adskillelse af fagforeninger og arbejdsløshedskasser. Neutral offentlig arbejdsanvisning.\n40. Sikring af funktionærers og arbejderes ansættelse.\n41. Udligning af lejeniveauet, evt. gennem skat på lejefordelen i den gamle boligmasse.\n42. Bør der skabes adgang til køb af egen lejlighed?\n43. Liberalisering af licitationslovgivningen.\n44. Hvorledes effektiviseres byggemodningen?\n45. En modernisering at byggevedtægterne. Forudsætninger for byggeriets industrialisering. Lettelse at selvbyggeriet.\n46. Sygekassernes forhold. Samordning og finansiering af de sociale hjælpeordninger.\n47. Bør staten eller arbejdsgiverne betale kvinderne løn under svangerskab?\n48. Bør undervisningshjælpen til udviklingslandene fortrinsvis ske her i landet eller i udviklingslandene selv?\n49. Kan U-landshjælpen samordnes med missionsselskabernes virke?\n50. Muligheder forudbygning af det nordiske fællesskab.\n51. Mulighed for effektivisering af tjenestetiden. Udvidet fritid og adgang til uddannelse.\n52. Bør man særbeskatte ikke indkaldte værnepligtige?(…)\nLæs resten af partiprogrammet på kb.dk\ndemokrati Folketing og rigsdag Kernestof dansk demokrati Kernestof velfærdsstaten Partiprogram Venstre


Hovedkontoret: Stop brok over flaskehalse\nInnovation. Hovedkontoret leverer geniale ideer, kompetent sparring og problemknusning ud over det sædvanlige. Konsulenterne ligger intelligensmæssigt blandt de øverste to procent af befolkningen.\nHold op med at brokke jer over flaskehalse på arbejdsmarkedet!\nDen provokerende udmelding kommer fra partner i konsulentfirmaet Hovedkontoret ApS, Stefan Kalmar, Århus. Han er på det rene med, at ikke alle virksomheder bør føle sig ramt af provokationen. Mangel på murersvende kan være meget reel. Men Stefan Kalmar fornemmer, at mange virksomheder bruger mere tid på at brokke sig over mangel på arbejdskraft end på at tænke anderledes og få løst problemerne. Og netop det med at tænke anderledes og finde utraditionelle løsninger er Hovedkontorets spidskompetence.\nHovedkontoret består af to faste ansatte og omkring 30 projektansatte konsulenter, som alle har det til fælles, at de intelligensmæssigt ligger blandt de øverste to procent af befolkningen. Deres IQ giver adgang til medlemsskab af de kloges forening, Mensa. Konsulenterne kommer fra mange forskellige faggrupper som ingeniører, it-folk, piloter, biokemikere, filosoffer, cand.mag.'er, musikere, opfindere og studerende. De foretrækker projektansættelse, fordi de her får de udfordringer, de allerhelst vil prøve kræfter med.\nHovedkontoret leverer geniale idéer, kompetent sparring og problemknusning ud over det sædvanlige. Konsulenterne bliver ofte hidkaldt, når en virksomhed er gået i stå med løsning af et konkret problem. Det kan være i forbindelse med et produkt eller et forretningsmæssigt koncept. Innovation er den røde tråd i Hovedkontorets virke, der spænder bredt - blandt andet takket være en række samarbejdspartnere.\n- Alle ønsker at være innovative, men ikke nok prøver virkelig at blive det. Enten fordi ledelsen ikke kan finde plads, eller fordi virksomheden ikke har fantasi til at se nye muligheder. Innovation er for virksomheder, hvad sex er for 13-årige danske drenge. Alle taler om det, alle vil gerne, men ingen har rigtig prøvet det. Der ligger et kæmpestort potentiale i at tænke innovativt og anderledes i personaleafdelingerne, i rekrutteringen, i hele tankestrukturen omkring, hvordan får vi nye medarbejdere og holder på de gamle, siger Stefan Kalmar.\nHan tilføjer, at nytænkningen sjældent opstår internt i virksomheden.\n- Erfaringerne viser, at det kræver inspiration og nytænkning udefra for at skabe den største merværdi. Der ligger masser af guld og venter på de virksomheder, der sætter udgravningen igang. Virksomheder kan teste deres innovationsevne og evne til at nytænke ved at stille to spørgsmål:\n- Løser vi alle vores udfordringer godt nok?\n- Udnytter vi vores potentiale fuldt ud?\nHvis man svarer ja til begge spørgsmål, har man ikke den ydmyghed og viden, der kræves om innovation. Man er ikke innovativ nok. Og hvis man samtidig mangler arbejdskraft, forstærkes behovet for innovation. Man skal passe på med at fokusere for meget på virksomhedens almindelige drift. Det er et tegn på gamle fastgroede tankemønstre, og de løser ikke nutidens eller fremtidens problemer. Hvis man svarer nej til begge spørgsmål, er man måske på vej mod mere innovation, pointerer Stefan Kalmar.\nFlaskehalse er genfærd\nHan mener noget provokerende at flaskehalse på arbejdsmarkedet for en stor del af danske virksomheders vedkommende er et genfærd.\n- Det spøger, men i bund og grund er det overtro. Det findes ikke rigtig, når man kigger godt efter og får sat den rette nytænkning ind på området. Man skal passe på med at råbe, ulven kommer, og med at påstå, at ens virksomhed har flaskehalsproblemer. Historien viser, at intet er umuligt at løse, fastslår Stefan Kalmar.


Her fidner du arbejdskøretøjer i forskellige størrelser til værelset eller køretøjer til udendørsbrug.\nLegetøjs Lastbil & Gravko\nSiku køretøjerne er lavet i metal og plastik, og er de klassiske legetøjsbiler til børneværelset.\nUdover dem har vi et stort udvalg af Bruder plastik køretøjer, som også kan anvendes til have og i sandkassen.\nSiku arbejdkøretøjer i størrelse 1:50 er ca. fra 15 cm lang afhængig af modellen. Lastbilerne er dog længere.\nSiku arbejdskøretøjer i størrelse 1:87 som er ca. fra 13 cm lang afhængig af modellen. Lastbilerne er dog længere.\nBruder Arbejdkøretøjer i størrelse 1:16 er ca. fra 30 cm lang, afhængig af modellen. Lastbilerne med anhængere er noget længer 70-80cm\nPsst.. Brug funktionen herunder til at finde de køretøjer der passer sammen.\n5 orange bygningskøretøjer fra Micro Machines.\nFlotte skraldespande til din legeby.\nSiku 3534 Mercedes Atego med Kran\nMega cool Mercedes Atego legetøjbil med kran og tilbehør fra Siku. Skala 1:50\nSiku 4311 Kran Mega Lifter\nHelt vildt cool Siku Mega Lifter legetøjskran i metal og plastik til din legeby. Skala 1:55\nPris: DKK 1.179,95\nSejt Monster Jam arbejdskøretøj i grøn med halekrog og bevægelige dele.\nSej Monster Jam Dirt Squad Scoops i størrelsesforhold 1:64.\nSej Monster Jam Dit Squad Rolland bil i størrelsesforhold 1:64.\nSpeed Car Gravko i Metal med Lys og Lyd\nFlot gravko i metal med lys og lyd fra Speed Car.\nBruder lys- og lydmodul til alle MAN, Scania og Mercedes Arocs lastbiler samt Mercedes Sprinter og Unimogs\nOrange MAN skraldebil inkl. 2 affaldscontainere. Sej lastbil i skala 1:16 fra Bruder.\nBruder Man TGA Kran Lastbil\nMan TGA Kran Lastbil i velkendte gule og røde farver fra Bruder.\nLastbil med Anhænger 66cm\nDenne fede lastbil er perfekt til enhver som elsker store maskiner!\nBruder 60030 Skovhugger med Tilbehør\nLegetøjsfigur med tilbehør til Skovhuggerserien fra Bruder.\nBruder 2119 Claas Lexion 780 Terra Trac Combine Mejetærkser\nTerra Trac mejetærsker med mange autentiske detaljer. Skala 1:16.\nBruder 62650 Skovarbejder med Tilbehør\nSkovarbejderen kan hukke brænde og arbejde i skoven.\nBruder 2252 Skovtrailer med Kran og Tilbehør\nSkovtrailer med mange realitstiske detaljer. Skala 1:16.\nBagklap kan åbnes, skala 1:16\nDusty skraldebil fra Real Workin Buddies serien\nBruder 3710 MAN TGS Cement Mixer\nBruders store flotte Cementblander 3710\nConstruction Køretøj med Lys og Lydeffekt\nSej lastbil med lys- og lydfunktioner. Vælg mellem 3 varianter.


Telia og Telenor henter TDC-direktør | Berlingske Business\nTirsdag d. 21. marts 2017, kl. 12.07\nCarsten Bryder skal fra 1. juni stå i spidsen for Telias og Telenors fælles mobilnet i Danmark. Foto: TT-netværket\nTDCs tekniske direktør bliver ny chef for Telias og Telenors fælles mobilnet i Danmark.\nDet bliver TDCs tekniske direktør Carsten Bryder, som fra 1. juni skal stå i spidsen for sine to nærmeste konkurrenter, Telias og Telenors fælles mobilnet i Danmark.\nDen 49-årige Carsten Bryder er tirsdag blev ansat på den nye post i TT-netværket, som selskabet bag det fælles net hedder. Telia og Telenor lagde i 2014 deres mobilnet i Danmark sammen for på den måde at kunne dele regningen. En senere planlagt fusion af de to selskaber gik derimod i vasken med udsigten til, at EU ville sige nej af frygt for konkurrencen i Danmark.\nCarsten Bryder bliver ansvarlig for at drive, udvikle og fremtidssikre, hvad Telia og Telenor kalder »Danmarks største og mest benyttede mobilnetværk«, hvor TDC reklamerer med at have »Danmarks bedste mobilnet«.\nDen nye netværksdirektør har været i telebranchen i næsten 20 år. Han er uddannet på Handelshøjskolen i Aarhus i 1992 og kom efter seks år hos Spar Nord til det daværende Sonofon (senere Telenor) i 1998. Her var han indtil 2004, hvor han blev ansat hos TDC. Han stoppede hos TDC ved udgangen af december 2016, hvor Kim Søgård overtog hvervet som teknisk direktør.\nTelia og Telenor ejer hver halvdelen af TT-netværket, som betjener over 3,5 millioner mobilbrugere. Nettet består af over 4.000 antenner og master og er Danmarks største mobilnet.\nCarsten Bryder erstatter Johnny Ekstrøm som administrerende direktør.


Læst af: 35.312\nC. Greve: Statens Virksomheder. Aktieselskabsdannelse og privatisering i 1990'erne. Jurist- og Økonomforbundets Forlag 2000.\nL. Bohn og A. Lundkvist red: Et andet EU er muligt. En Attac bog om EU, Forlaget Frydenlund 2002.\nJens-Jørgen Nielsen red: Grænser for velfærd? En debatbog om velfærdsstaten, Udg. af Pædagogisk Medhjælper Forbund, 1999.\nH. Stretton: Economics. A New Introduction, Pluto Press 1999.\nAfkolonisering, Anden verdenskrig, Argentina, Blair, Anthony Charles Lynton (Tony), Bureaukrati, Danmark, Demokrati, Den Internationale Valutafond (IMF), Ejendomsret, Folkeafstemning, Frihed, Ideologi, Indre marked, Kapital, Kapitalisme, Konkurrence, Multinationale selskaber, Nationalisering, Neoliberalisme, Planøkonomi, Profit, Rusland, Socialdemokrati, Stat, Storbritannien, Tele Danmark A/S, Tjekkiet, Uruguay, USA, Velfærdsstat, Verdensbanken, Verdenskriser


Lønindberetning - løsninger til lønberegning | Bluegarden Lønsystemer Lønløsninger og HR-løsninger Kontakt os\nLøsninger til lønindberetning og lønberegning\nHos Bluegarden har vi lønløsninger til alle typer virksomheder og alle brancher. Du kan vælge at gøre det selv eller lade os klare alt arbejdet.\nGratis oprettelse og fuld tilfredshed eller pengene retur de første 3. måneder\nFri telefonsupport og mulighed for en times introduktion over telefonen når det passer dig\nVælg mellem gør-det-selv eller lad Bluegarden klare det hele!\nLad os klare det! Du skal bare ringe eller e-maile timer og løn til os.\nIndberet løn via telefon eller e-mail\nFå påmindelse på sms eller e-mail\nLøn til tiden - til alle dine medarbejdere\nDu modtager lønsedler og bogføringsbilag\nLønAdministration kræver ikke kendskab til lønbehandling. Vi ordner alt det praktiske for dig og minder dig om tidsfrister for indberetning af løn, som vi sørger for at udbetale, mens du kan koncentrere dig om andre opgaver.\nGør det selv! Du arbejder selv i lønsystemet DataLøn.\nNemt for alle! Og kom hurtigt i gang!\nTelefon support alle ugens 7 dage\nLøn til tiden – direkte i e-Boks\nVær helt tryg! 65.000 andre bruger DataLøn\nDataLøn er en standardløsning, som ikke kræver forudgående kendskab til lønbehandling. Du indberetter blot dine stamdata, så sørger systemet for lønberegning, løn- udbetaling, indberetning til ATP mv. Systemet er internet baseret.\nEt effektivt og brugervenligt lønsystem.\nModerne og fleksibel lønløsning, der kan tilpasses individuelt\nIntegration til HR-system hvor medarbejdere selv registrerer\nNem filudveksling med økonomi- eller tidsregistreringssystem\nMultiLøn er et effektivt, brugervenligt og komplet lønsystem udviklet til at dække mellemstore og store virksomheder og organisationers behov for lønadministration.\nLæs mere om MultiLøn\nEn løsning der kan tilpasses jeres behov.\nFrigiv tid til andre og mere forretningskritiske opgaver\nUndgå at være afhængig af nøglepersoner\nOverlad løn- og personaleopgaven til eksperter\nLøn- og personaleadministrative opgaver kræver fokus, spidskompetencer og frem for alt dedikerede ressourcer for at undgå sårbarhed. Det kan vi hjælpe jer med.\ntil at kontakte os. Vores dygtige salgskonsulenter sidder klar til at tage en en uforpligtende snak om, hvordan Bluegarden kan hjælpe dig og din virksomhed. Ring til os eller vi ringer dig op - så hjælper vi dig med at finde den løsning der passer bedst til din virksomhed.


Tjekkiets indenrigsminister om flygtningekvoter: Heller sanktioner end flygtninge – Mr. East\nTjekkiets indenrigsminister om flygtningekvoter: Heller sanktioner end flygtninge\nTjekkiet: Tjekkiet skal ifølge de europæiske flygtningekvoter vedtaget i september 2015 tage imod omkring 1600 flygtninge. Landet har foreløbigt taget imod 12, og regner ikke med at tage imod de resterende omkring 1588. Det skriver den tjekkiske avis Eurozpravy.\nTjekkiet har ifølge landets indenrigsminister Milan Chovanec ikke planer om at tage imod flere flygtninge, da landet ikke har mulighed for at sikkerhedstjekke flygtninge, inden de kan få asyl i landet.\nDe fleste flygtninge er ifølge Milan Chovanec ikke villige til at vente et sted i Italien eller Grækenland, mens en sikkerhedsmæssig kontrol af personen foregår, og det umuliggør en grundig sikkerhedsmæssig kontrol.\nTjekkiets afvisning kan betyde, at EU vil indlede sanktioner mod Tjekkiet, men det mener Milan Chovanec ikke er noget, landet skal frygte.\n”Det bliver regeringens ansvar at vurdere, hvorvidt det er eventuelle sanktioner værd. Det mener jeg, det er, vi kan ikke tillade folk at rejse ind uden kontrol, siger Milan Chovanec.\nObligatoriske flygtningekvoter til fordeling af 160.000 flygtninge blev vedtaget i september 2015 ved en flertalsbeslutning. Tjekkiet, Ungarn, Rumænien og Slovakiet stemte dengang imod forslaget. ota


Bøger uden æselører - Dansk Forfatterforening\nForestil dig at have dit eget bibliotek med alverdens bøger. Et verdensbibliotek, du kan være i hele tiden, fordi det findes elektronisk.\nDu kan få den myndige oplæsning fra en skuespiller direkte i din øregang, så du føler dig hensat til en dyb skov midt i myldretiden. Eller vil du hellere swipe tyst med fingeren på et tyndt lag glas, oplyst af ordene på din skærm? Foretrækker du Jean-Paul Sartre eller Jussi? Der er en lyd- eller e-bog til alle.\nDer har aldrig været flere tilgængelige elektroniske bøger, og flere kommer til hele tiden, både hos forlag, tjenester som Storytel/Mofibo og Saxo og i bibliotekernes eReolen.\nEfter en større holmgang med både forlag og Dansk Forfatterforening, hvor en række forlag først trak sig og siden vendte tilbage til eReolen, har eReolen sprængt sine rekorder for brugere og udlån. Man forventer at nå en halv million brugere og over fire millioner udlån, godt hjulpet på vej af nye apps og tiltag over for skolerne. eReolen råder over 32.000 e-bøger og 11.000 lydbøger.\nMen der er også læsere, der gerne betaler for digitale bøger. Ifølge tal fra Danske Forlag vinder de digitale formater stadig frem. I 2017 stod digitalt salg for 18,5 procent af omsætningen, og det var steget til 20,6 procent i 2018. Men det er lydbogen, der står for fremgangen – i Tyskland og andre nabolande har det været populært at lytte til litteratur af alle slags i mange år, og nu er trenden i høj grad kommet til Danmark. Salg af lydbøger stod for 5,8 procent af den samlede omsætning af bøger i 2018, mens salget af e-bøger er stagneret. Det udgør kun 3,4 procent og er altså mindre end lydbøgernes andel.\nEn af de store kommercielle spillere på det\ndigitale bogmarked er Mofibo. Søren Brinch\nVestergaard har været i bogbranchen i mange år, og han er såkaldt Head of Publishing & Content hos Mofibo. For tre år siden blev Mofibo opkøbt af svenske Storytel, en international streamingtjeneste for lydbøger og e-bøger, hvor man køber et abonnement og dermed har adgang til et enormt bibliotek af e-bøger, lydbøger og andet litterært indhold. Mofibo har over 600.000 abonnenter. ※\nSøren Brinch Vestergaard, hvor mange læser e-bøger hos jer?\n“Mofibo begyndte med e-bøger, og loyale læsere står stadig for 20-25 procent af forbruget. Men lige nu eksploderer lydbøgerne. På det amerikanske marked steg lydbogsforbruget med 24 procent sidste år, selvom ingen tilbyder en ‘all you can read’-model som vores.”\nHvem er læserne, og hvad læser de?\n“Det er de lidt modne kvinder, særligt dem, der elsker romance. Jeg tror, at børn får et meget større forbrug af e-bøger, når vores nye reader kommer i appen. Opslagsbøger bliver ikke brugt ret meget, jeg tror, internettet, som altid er opdateret, har slugt det marked. Mange mennesker lytter på farten, men læser, når de er på ferie, i sommerhuset eller hjemme. Det er lidt asocialt at tage høretelefoner på og lukke andre ude, mens det jo er en fordel i morgentrafikken.”\nHvad kan e-bogen, som lydbogen ikke kan?\n“Det samme som papirbogen: Du får ro til at fordybe dig i historien. Og e-bogen er god, hvis du ikke kan lide indlæseren og hellere vil have din egen stemme i hovedet, mens du læser.”\nHvad er fremtiden for e-bøger?\n“Der er fortsat et stort potentiale i at streame e-bøger, men ikke på smartphones og tablets. Fremtiden er den ultimative reader, kombineret med et abonnement, så du altid har et kæmpe bibliotek med dig. På trods af begrænset markedsføring mærker vi stor interesse for vores reader, og derfor innoverer vi for at lave markedets absolut bedste. Og måske trænger formatet til at blive udviklet, så det kan mere end blot at stille teksten til rådighed digitalt?”\n… og hvad med bibliotekerne?\n“For os er det lidt svært at fokusere særligt på e-bøgerne, fordi markedet har tabt det format til eReolen. ‘Gratis’ er meget svært at konkurrere med.” ※\nSkriv direkte til lyd\nEn ny bog udkommer som regel på papir og som e-bog på én gang – samme manuskript, men forskellige medier. Og de senere år, hvor lydbogen er rykket stærkt frem på markedet, er manuskriptet blevet læst ind. Men mange forfattere er begyndt på – og blevet bedt om – f.eks. at skrive en såkaldt Storytel Original. Mofibo beskriver selv en Storytel Original således: Det er en historie, som er skrevet direkte til lyd. Det betyder blandt andet, at historien er nem at følge med i – selv mens man er i gang i en hektisk hverdag. Det er nemlig ikke alle skrevne historier, som kommer til deres ret som lydbog. Der kan være for mange sproglige metaforer, for mange og for vage karakterer eller en opbrudt tidslinje, som står i vejen for lydoplevelsen. I en Original adapterer vi i stedet historien og giver den en klar tidslinje, hvor man følger tydelige karakterer med et klart mål i sigte – uden at gå på kompromis med indholdets kvalitet.\nSom at klippe en film\nForfatter Lotte Petri har skrevet adskillige spændingsromaner, og i 2017 blev hun bedt om at udvikle og skrive en original serie på tre sæsoner til Mofibo. Det blev til Blodengel, hvis anden sæson netop er udkommet som lyd- og\ne-bog. Og om en måneds tid udkommer første sæson, Blodengel 1: Tandsamleren, som fysisk bog hos People’sPress. ※\nLotte Petri, hvordan er det at skrive direkte til lyd?\n“Som udgangspunkt er der meget fokus på persontegning og samspil mellem karaktererne, og så skal kvalitet og spænding være i top. Det er det, jeg gerne vil i mine krimier. Jeg skrev serien Black Notice for Saga hos Lindhardt og Ringhof, så jeg kendte serieformatet og ved, at det er vigtigt at slutte afsnit med cliffhangere.”\nHvordan er processen for dig?\n“Jeg går til opgaven, som skulle jeg klippe en film. Jeg tænker i billeder og scener, der giver appetit på mere. Der er meget arbejde i overgangene mellem scener. Det er sjovt at skabe spændende karakterer, som kan udvikle sig over tid, jeg skulle øve mig i at dosere stoffet. Jeg er glad for samarbejdet med redaktøren, at kunne sparre undervejs, at dele tanker og frustra-\ntioner, hvis man går i stå. Jeg kan tage det med videre i mit forfatterskab.”\nHvad giver det af fordele og ulemper for din skriveproces og kreativitet?\n“At dele historien op i ti afsnit gør det overskueligt, men det kræver også overblik. Jeg laver synopse og indhold til hvert afsnit, inden jeg skriver, ellers er jeg mere kaotisk i processen. Afsnit redigeres enkeltvis, men skal hænge sammen, når man læser det hele. Jeg kan godt stresse over deadlines. Der er ikke lang produktionstid, manus skal ligge klar, før skuespilleren går i studiet.”\nHvad synes du om lydbogsformatet?\n“Jeg havde ikke hørt mange lydbøger, før jeg selv skrev min første. Men det er godt med det ekstra lag til teksten, og jeg er meget glad for skuespiller Dan Schlossers indtaling. Jeg læser højt for mig selv, inden jeg afleverer. Det er ekstra vigtigt, at det hele flyder. Man kan høre, hvis der er knas i sætningerne.”\n“Jeg har fået gode tilbagemeldinger fra læsere og anmeldere. Der er kontant afregning i Mofibos app, hvor læserne anmelder direkte. Så jeg kan godt bide negle og tjekke appen tit for at lodde stemningen. Begge sæsoner af Blodengel lå på bestsellerlisten hos Mofibo i sommer; Tandsamleren blev læst 10.000 gange, og 4.100 har allerede læst Åndemaneren, som udkom i juli. Jeg er taknemmelig, for man er jo lige nervøs hver gang. Og er kisteglad for, at bogen nu også kommer i papirform. En fin måde at nå målgruppen på i alle formater, så kan læseren selv vælge.” ※


Optakt: Liverpool – Newcastle | Footy.dk\nOptakt: Liverpool – Newcastle\nAf Daniel Bakhauge | 26/12/2018 10:05\nHer får du det fulde overblik over Liverpools kamp denne onsdag, som jo altså er den famøse Boxing Day i England.\nI England bliver julen fejret på en helt igennem fantastisk måde, da disse højtidlige dage byder på uanede mængder fodbold i lange baner. Således skal ALLE engelske hold i aktion her 2. juledag, og det er hvert år en fantastisk dag.\nDu kan få odds 6 på en sejr til Liverpool\nDette mindre julemirakel kaldes således Boxing Day, og dagen er vigtigere end selve juleaften for mange englændere. Derfor er der hvert år enorm fokus på selve dagen, og for alle os andre, så betyder det altså Premier League-kampe hele eftermiddagen.\nDagens kamp som kræver ekstra fokus er kampen på Anfield mellem Liverpool og Newcastle, da Klopps tropper fik en noget uventet julegave i lørdags, hvor at Crystal Palace og Roy Hodgson slot Manchester City på Etihad Stadium.\nTror du at Liverpool slår Newcastle? SÅ KLIK HER\nMerseyside-klubben topper derfor tabellen og har fire point mere end City, og derfor er alt presset smidt over på Manchester-klubben. Liverpool skal dog også finde det tunge skyts frem i eftermiddag, hvor at Rafael Benitez og Newcastle gæster.\nDet formodes nemlig at Newcastle spiller med alle mand bag bolden, da de på denne måde kan kontrollere kampen bedre. Benitez har altid været kendt for en betonsolid defensiv, og han har også udrettet mindre mirakler med Newcastle de sidste par år.\nFor at fejre Boxing Day og gøre kampen lidt mere spændende, så giver Betfair odds 6 på en sejr til Liverpool!\n2. Brug denne kode “ZFBJ6P” ved din oprettelse.\n3. Spil på en sejr til Liverpool over Newcastle til odds 6.\nVANVITTIGE ODDS på Liverpool mod Manchester City! Overblik: Her er de kampe som du skal holde øje med i denne uge Overblik: Her er de bedste europæiske kampe Optakt: Manchester City – Crystal Palace Optakt: Manchester United – Arsenal


Sådan optimerer du dit mobile website\nGoogle har offentliggjort at fra 21. april 2015, vil mobilvenlige website blive belønnet med bedre ranking i søgeresultatlisten. Dette betyder at mange virksomheder skal optimere deres websites.\nHvordan kan man som virksomhed tilpasse sig Googles nye søge algortime?\nHer er en sammenfatning af Googles egne råd:\nTest om dit website er mobilvenligt\nGoogle tilbyder en test, der på baggrund af en analyse af din URL, på få sekunder kan give dig et overordnet overblik over hvor mobilvenligt dit website er.\nDu finder Googles testværktøj her: Test af mobilvenlighed.\nGør det nemt for brugeren\nFørst og fremmest skal et mobilt website være nemt at bruge.\nFor at udvikle det mest brugervenlige mobile website, er det vigtigt at designe websitet sådan at brugeren kan udføre de mest almindelige opgaver på en så simpel måde som muligt, det kan man blandt andet opnå ved at reducere indholdet.\nDesktopversionen af et website er ofte svær og uoverskuelig at læse på mobile enheder grundet for meget indhold, det er derfor vigtigt at udvælge den meste relevante tekst, og de mest relevante funktioner.\nEn måde at optimere brugervenligheden på, er at bruge responsivt design.\nEt responsivt webdesign er et design som ikke kun tilpasser sig brugerens skærm eller enhed, men også tilføjer eller fjerner indhold, afhængigt af brugerens skærmbredde. Med et responsivt design har man altså et enkelt site, som tilpasser sig til den enkelte enhed.\nDer er flere fordele ved at bruge responsivt design. Først og fremmest fungerer sitet lige godt, uanset hvilket enhed man er online fra. Samtidig bliver det lettere for brugeren at navigere rundt på websitet. Det kan resultere i flere brugere, og dermed højere konverteringsrate.\nBilledet nedenfor demonstrerer hvordan responsivt design fungerer.


2008 blev rekordår for vindmølleindustrien\nKommentarer ▼Klimadebat.dk > Nyheder > Erhvervsliv > 2008 blev rekordår for vindmølleindustrien\nVindmølle-teknologi er blevet et af Danmarks store eksportmarkeder. Eksporten steg i 2008 med 20 procent til 42 milliarder kroner, viser nye tal fra brancheforeningen Vindmølleindustrien. Dermed udgjorde vindmølle-eksporten 7,2 procent af den samlede danske eksport.\nDer er ikke kun tale om komplette vindmøller, men også i høj grad underleverancer af dele og viden, forklarer administrerende direktør i Vindmølleindustrien Jan Hylleberg.\n”Det er især afledt af, at de danske leverandører i stigende omfang eksporterer komponenter og tjenesteydelser til udenlandske producenter. De danske producenter har været globale i en årrække. Nu er de danske leverandører i høj grad kommet efter det, og det er en tendens, jeg tror, vi fortsat vil se fremover,” siger han.\nDer er dog en række trusler i horisonten, og faktisk forventes eksporten allerede her i 2009 at falde markant som følge af det generelle økonomiske tilbageslag. Derudover peger Jan Hylleberg på to udfordringer – de manglende muligheder for at teste vindmøller på dansk grund og en efter hans mening svag politisk opbygning.\n”Vindmølleindustrien har et akut behov for at kunne teste og demonstrere sin teknologi i\nDanmark. Derfor er det af afgørende betydning for industriens fremtid, at der findes de rigtige testpladser til prototyper og tilstrækkeligt af dem meget snart,” siger Jan Hylleberg og tilføjer:\n”Vi håber også, at der inden længe vil komme et fornyet politisk fokus på det lange sigt, når der skal planlægges for den vedvarende energi frem mod 2020. Vi har brug for, at opbakningen til den danske udbygning med vindkraft bliver genbekræftet og omsættes i konkret planlægning, så vores industri igen kan vise sin nyeste og ypperste teknologi frem på dansk jord,” siger han.\n29. maj 2009, 12:17 0 Kommentarer · 1616 Fremvisninger ·\nDeltag aktivt i debatten om nyheden 2008 blev rekordår for vindmølleindustrien:\nVindmølleindustrien: Testcenter en milepæl 31-05-2010 06:23


Køb Bergans Soleie lange underbukser herrer | Spejder Sport\nBergans Soleie bukser (NavyBlue), herre\nBergans Soleie Pants er med sin gode pasform et godt valg til dig, der vil have minimalt vægt at bære rundt på. Den er også et godt valg, hvis du skal ud at rejse og vil have minimalt, men teknisk godt undertøj med dig.\nSoleie bukserne er lavet i 100% merinould, et materiale der regulerer varmen. Buksen sørger for at varme, når det er koldt, og køler dig, når det er varmt. Derudover vil ulden også have en varmende effekt, selvom det er blevet vådt.\nBuksen er perfekt under skalbuksen en kold dag på skibakken eller blot som lange lune underbukser på de kolde vinterdage. I vintermånederne vil Soleie Pants tjene dig, både i hverdagen på cyklen til og fra arbejde, når hunden skal luftes, eller ved stillestående aktiviteter som en fisketur i weekenden.\nSoleie underbukserne er syet med flade sømme, så der ikke er noget, der sidder og generer, når du er aktiv og på farten.\nDen bløde merinould er naturligt antibakteriel, dvs. at svedbakterier ikke kan vokse i fibrene. Dette giver minimal lugt selv efter lange dage på skiløjperne.\n• Flade syninger, som ikke generer\n• Vægt: 148 g. (str. L)\n• Farve: Navy / Timothy Green\nBergans Soleie Zip trøje (TimothyGreen), herre Før DKK 599,00\nPatagonia Spork T-shirt, herre DKK 239,00\nPatagonia Drift Boat T-shirt, herre DKK 249,00\nColumbia Silver Ridge skjorte (grill), herre DKK 499,00\nPatagonia Back Step skjorte (Batic Grey), herre DKK 599,00\nBergans Adventure t-shirt, herre DKK 299,00\nDevold Breeze Boxer, herre DKK 299,00\nDevold Breeze t-shirt, herre DKK 499,00\nAsivik Wool Crew, herre DKK 399,00\nEndura Clickfast Mesh Liner, herre DKK 269,00\nDevold Nipa (Glacier) T-shirt, herre DKK 599,00


Lingeri & undertøj ® | sexet & fræk BombGirl Tendance 2 delt sæt\nDette frække lingeri sæt er et forførende sæt i sort og lyseblå.\nMed sin smukke BH som sidder behageligt til dine bryster og din talje, giver dette lingeri din krop et erotisk præg. Brysterne markeres af smukke blonder, som sætter fokus på brysterne og deres smukke form. Imellem brysterne der placeret en elegant sløjfe i lyseblå satin, som giver hele outfittet en smuk sammensætning og et feminint look. Stropperne er justerbare, så du selv kan tilpasse dem efter din smag og størrelse.\nDen tilhørende g-strengs trusse følger designet i sort og lyseblå. Den lyseblå farve bliver sammensat med det sorte stof i en elegant sammensætning. Som prikken over i’et er der tilføjet en elegant sløjfe af lyseblå satin, som fuldfører dette lækre lingeri.\nDette frække lingeri er sammensat af 70 % polyester og 30 % polyamid. Denne sammensætning er rigtig lækker, og sørger for at dette lækre lingeri sidder tæt på din krop, og giver en behagelig fasthed.


Kan en hundesand have forskellige fædre? Lad os tale hunde og superfecundation - Hundesundhedspleje\nKan en hundesand have forskellige fædre? Lad os tale hunde og superfecundation\nHar du nogensinde mødt et kuld af hvalpe, der alle så så forskellige ud, at det var svært at tro, at de endda var beslægtede? Måske lignede nogle få af hvalpene Rottweilers, og de andre lignede Golden Retrievers. Som det viser sig, at i et hvalpekuld kan nogle af hundene faktisk have forskellige fædre, hvilket gør dem halvsøskende snarere end fuldsøskende. Dette fænomen kaldes superfecundation.\nFor det første, hvad er superfecundation hos hunde?\nKunne dette hvalpekuld have forskellige fædre? Fotografi LivingImages | E + / Getty Images.\ngrreat valg hundekiks\n”Superfecundation opstår, når en kvinde parrer sig med to eller flere hanner,” forklarer Donald Shellenberger, DVM, fra VCA Smoketown Animal Hospital i Lancaster, Pennsylvania. 'Et kuld kan potentielt have flere fædre, så længe de alle parrer sig med kvinden i den optimale tid for undfangelsen.'\nDette betyder, at et kuld kan have to eller endnu flere fædre. Denne situation ses ofte hos omstrejfende dyr såvel som hos ikke-steriliserede hunner, der bor tæt på en eller flere intakte hanhunde. (Hvis du undrer dig over, kan en enkelt hvalp ikke have flere fædre; hver enkelt hvalp i et kuld har kun en far.)\n'Det er sandsynligvis mere almindeligt hos hunde end katte, da katte har ægløsning med kopulation,' siger Dr. Shellenberger. 'Det kan ske med andre arter, især hos dyr med flere æg og store kuldstørrelser.'\nHvordan sker superfecundation hos hunde?\nKvindelige hunde frigiver mange æg, når de er i varme (estrus eller den frugtbare periode). Hvis de kopierer sig med mere end en hanhund inden for to til tre ugers østruscyklus, kan de potentielt blive gravide, måske af mere end en mand.\nSå hvordan kan du fortælle, om hunde har flere fædre?\nForskellige egenskaber, størrelser og farver kan være et tip til, at et hvalpekuld har forskellige fædre. Fotografering Voren1 | iStock / Getty Images Plus.\n'Du kan se, om hvalpe i samme kuld har forskellige fædre efter karakteristika, størrelser og farver,' siger Dr. Shellenberger.\nDen første tipoff er hvalpe, der ser drastisk forskellige ud fra hinanden. Måske er nogle hvalpe små, og andre hvalpe er store, eller nogle hvalpe er sorte og hvide med pletter, mens andre hvalpe er hårde.\nFrakttype kan også være en anelse: korte frakker til nogle hvalpe og lange frakker til andre eller lige frakker til nogle hvalpe og krøllede frakker til andre. Når forældrene er blandede racer, kan det være sværere at vide, især hvis du ikke kender de dominerende racer i blandingen.\nhar hunde perioder\nI nogle tilfælde kan du muligvis ikke fortælle ved udseende alene. Dette gælder især hvis moren og alle de sandsynlige fædre alle er racerene af samme race. I tilfælde som dette kan en DNA-test afsløre den sande forældre (hvis de kun havde enMaury Showtil hunde!).\nHvor almindelig er superfecundation hos hunde?\nSuperfecundation sker oftere, end du måske tror. 'Hos dyr, der er fri til at strejfe, som de vil, er det ret almindeligt,' forklarer Dr. Shellenberger.\nMiniaturebillede: Fotografi amandafoundation.org | E + / Getty Images.\nSpørg en dyrlæge: Hvad kan jeg gøre, hvis min hund sprøjtes af en stinkdyr?\nLær at kende og elske den tyske hyrdehund (GSD)\ner det ulovligt at sætte et skilt på en telefonpole


Zulu Awards-vært er fundet: Om TV 2\nZulu Awards-vært er fundet\nKomikeren Simon Talbot står i spidsen for årets fedeste fest.\nKomikeren Simon Talbot glæder sig til at stå i spidsen for årets fedeste fest, og forberedelserne er i fuld gang. (Foto: Anne Mie Dreves / TV 2)\nFind dit lækreste tøj frem, for før du har set dig om, skal du til den fest, du har ventet på i et år - ZULU Awards 2014! Vært og location er fundet: Komikeren Simon Talbot glæder sig til at stå i spidsen for årets fedeste fest, og forberedelserne er i fuld gang. Vi lover, det bliver dampende hedt og intimt i Østre Gasværk i København, når TV 2 ZULU torsdag 3. april for første gang nogensinde sender det populære show direkte.\n- Det korte af det lange er: Jeg er stolt, spændt og sikker på, det bliver pissefedt. Jeg glæder mig vildt til at være vært på ZULU Awards 2014 - især på så fed en location som Østre Gasværk. Det er et af Danmarks bedste spillesteder, og det ser skidegodt ud. Og så er det jo første gang, ZULU Awards bliver sendt live. Det er ekstra spændende, for alt kan ske, men ambitionsniveauet bliver ikke sat ned af den grund - tværtimod. Går noget galt, og jeg pludselig skal træde vande, mens bagtæppet bliver klippet ned, må jeg tage den derfra, siger Simon Talbot fra en varm strand i Thailand, hvor han lige nu lader op til årets fest.\n- ZULU Awards er det eneste show af sin slags, hvor seerne bestemmer vinderne, og derfor er det helt naturligt for os at satse hele butikken og gå live denne gang. Det er nemlig den eneste måde, vi kan være i direkte dialog med vores seere igennem showet og lade dem feste med på alle platforme, og vi er ret sikre på, det bliver det hele værd, siger kanalchef for TV 2 Networks, Sune Roland.\nZULU Awards byder som altid på skæve indslag og musikalske oplevelser - og selvfølgelig masser af glade vindere. Tirsdag 25. februar 2014 vil de heldige nominerede i de forskellige kategorier få personlig besked, og seerne og brugerne vil samme dag kunne følge offentliggørelsen på Facebook, Twitter, Instagram og zulu.dk.\nSe Simon Talbot præsentere sig selv som vært for Zulu Awards 2014.


Hvordan lyder det, når man er i sorg? | Page 2 | Roskilde Bibliotekerne\nI forbindelse med Spil Dansk-ugen, fik 6. klasserne på Himmelev Skole lov til at prøve kræfter med at komponere musik til udvalgte scener fra den kommende korfilm ”Pusten”, der handler om de følelser sorg bringer med sig. Instruktør Kathrine Vintersborg og komponist Mathias Madsen Munk kom nemlig på forbi musiklokalet for at lukke eleverne ind i filmværkstedet.\nFilmmusik i en pandemi\nDet er helt almindelig skoledag på Himmelev Skole. I musiklokalet emmer der af koncentration, for her er sjette årgang nemlig i gang med at komponere filmmusik til Kathrine Vintersborgs kortfilm ”Pusten”. ”Pusten” er en kortfilm for børn, der handler om at miste og de følelser det kan bringe med sig. Filmmusikforløbet er en del af SpilDansk ugen, hvor børn over hele landet er opfordret til at spille musik. Det er ikke første gang, at Roskildes børn får lov at prøve kræfter med filmmusikken, men denne gang er det hele lidt anderledes: ”Det er tredje år i træk, at vi afholder filmmusikforløbet, men det er første gang projektet er ude på skolen og midt i en pandemi.”, siger Linje Røijen, der står bag workshoppen, og som til er koordinator i Algade 31 – Kreativt hus for børn, der hører under Roskilde Bibliotekerne. Så hvordan afspejler man følelserne af at miste i musikken, midt i håndsprit og afstand?\nÅndedrag og hjertebanken\n”Pusten” er stadig i maskinrummet, og eleverne får derfor lov til at få et helt særligt indblik i filmværkstedet og får lov at opleve det på egen krop. Instruktør Kathrine Vintersborg og filmkomponist Mathias Munk Madsen, fortæller eleverne om de mange trin og forskellige kreative processer det tager at lave en film – alt fra indspilning til colorgrading og ikke mindst musikken og de overvejelser der ligger bag. Inden besøget havde eleverne snakket om og øvet sig på den musik, de nu skulle indspille live. Med i overvejelserne var især hvilke følelser og hvilke lyde fra billedet, der skulle afspejles i musikken. En gruppe piger fra 6.B var under optagelserne særligt koncentrerede; de havde nemlig komponeret kradselyde for at symbolisere svindende åndedrag og trommelyde for hjertebanken. Med lidt dirigering fra Mathias og Kathrine, fik de fire piger lynhurtigt fat i timingen af scenen og finpudset musikken. Tid til optagelse. Mathias opsætter hurtigt de to mikrofoner, der skal optage musikken, og må under optagelserne gå helt tæt på for at få opsnappet den vigtige detalje af åndedraget, der ebber ud. Efter optagelserne spørger Mathias de fire piger, om de er tilfredse. Et forsigtigt ”ja” lyder fra de storsmilende piger.\nEn film til børn\nOm blot få uger skal Mathias’ musik til ”Pusten” indspilles med et stort symfoniorkester, og det var ikke helt ufrugtbart at høre børnenes musik. Samme følelse havde Kathrine, der fik lyst til at bruge endnu mere tid med eleverne og høre flere af deres tanker. ”Det er jo en film til dem”, siger Kathrine. Begejstringen for elevernes kreativitet, står Mathias og Kathrine ikke alene med. Line Røijen fortæller, hvordan workshoppen afspejler lige netop det, som Kreativt hus for børn ønsker at opnå: ”Her er det så fantastisk at se, hvorledes formatet både giver noget til eleverne og lærerne – at det kan give dem en inspiration, kreativitet og energi midt i en travl hverdag – er jo ret optur. Det er jo netop det vi ønsker at opnå med Kreativt hus for børns projekter, nemlig at skabe rum for fællesskab og kreativitet.”


Sund mad med Smag - En samling af glutenfrie opskrifter\nMine råd til at holde sig sund\nHjem\tLineLund\t2017-01-28T15:19:49+00:00\nHej og velkommen til mit glutenfrie univers ‘Sund mad med Smag’. Her deler jeg ud af mine yndlingsopskrifter, som er glutenfrie, sunde og smagsfyldte. Jeg håber, at I bliver lige så glade for dem, som jeg er.\nGhee er et sanskrit ord og betyder “fedt”. På dansk kalder vi det “klaret smør”. Ghee laves ved at fraskille proteinerne fra smørret, så der kun er det rene smørfedt tilbage. Jeg bruger [...]\nAvocado og bønne salat\nJeg er ret glad for salater, da det er en god måde at få en masse grøntsager på. Ofte spiser jeg salaterne ved siden af noget andet, som f.eks. fiskefrikadeller eller linsebøffer. Den [...]\nJo lysere og varmere det bliver, jo lettere og friskere aftensmad har jeg lyst til. Jeg synes salater er et godt bud på en frisk og let ret, men de bliver ofte for [...]\nJeg elsker chokoladekage, og har længe tænkt på, at prøve en raw udgave. Det blev til den her chokoladekage med mandelbund og choko-snask toppet med knasende mandler og smeltet mørk chokolade. Den smager [...]\nVegetarbøffer med rødbede og søde kartofler\nJeg er blevet rigtig glad for vegetarbøffer. De kan varieres i en uendelighed og man ofte bruge mange af ens rester fra køleskabet. I den her omgang fik jeg lavet dem med rødbeder og [...]\nGlutenfri spinatpandekage med laks/hytteost\nDa det var pandekagedag, var der så mange lækre pandekagebilleder på facebook og instagram, at munden næsten løb i vand. Vi fik også lavet pandekager her hjemme, men det blev i den her omgang ikke [...]\nGrøntsagswok med kylling\nForleden dag havde jeg så meget lyst til grøntsager, men jeg var ikke i humør til rå grøntsager. Det endte med den her grøntsagswok med kylling og ris. Den er er super simpel og [...]\nJeg har længe tænkt på, at jeg ville prøve at lave min egen kokosmælk. Da jeg forleden dag skulle lave wok og ikke havde kokosmælk i køkkenet, var det en oplagt mulighed at afprøve [...]\nJeg elsker risotto på grund af dens cremede konsitens og fyldige smag. Her har jeg prøvet at lave en risotto med græskar, og det giver et flot og farverigt resultat. Jeg synes ofte, at [...]\nDadelkugler med kakao og appelsin\nDen 4. januar fyldte jeg 24 år, og vi skulle ud og spise indisk med mine forældre. Inden da skulle vi hygge med noget te, kaffe og de her choko-appelsin dadelkugler. De er sukkerfri (raffineret), men indeholder [...]\nDe her boller er rigtig lækre - både til frokost og aftensmad som en god burger. Jeg har længe bakset med en opskrift på boller, som er lidt luftige men som også mætter. Jeg [...]\nSom så mange andre, vil jeg også prøve grøntkålschips. Jeg må indrømme, at jeg var lidt i tvivl om de ville smage godt, eller om det ville være et forsøg på en sund snack, [...]\nDer har været lidt stille på bloggen i det sidste stykke tid, mens jeg har læst til eksamen. Nu er eksaminerne så småt ved at være ovre, og jeg er klar til at dele [...]\nLinsesuppe med kokos og kylling\nNår efteråret er igang, det blæser og er koldt udenfor, kan jeg rigtig godt lide at slå tæpper omkring mig og varme mig på en suppe til aftensmad. Den her suppe er ikke [...]\nGlutenfri sprød pizza\nMmmm, i aften spiste vi hjemmelavet pizza. Det her er blevet en af mine yndlingsopskrifter, og vi får ret ofte pizza efterhånden. Jeg tror en af grundene til at jeg er så vild med [...]\nJeg er vild med kanelsnegle, og har endelig fundet en opskrift på sunde kanelsnegle som er hurtige at lave. De her kanelsnegle skal kun have 10-13 min i ovnen, og dadel-kanelfyldet smager så [...]\n‘Rugbrød’ med ris og gulerod\nJeg har længe prøvet at finde en opskrift på glutenfrit 'rugbrød', som ikke bliver tørt i løbet af nul komma fem og som er relativt billigt og nemt at lave. Nøddebrødet som mange nok kender, [...]\nHer på det sidste har jeg manglet noget let og lækkert frokost til at tage med i skole. Det er blevet til en pose fyldt med gulerødder og en portion grov humus. Det er er [...]\nSøde og sunde græskarmuffins\nMmmmmm, græskar og efterår er en perfekt sammensætning. De her græskarmuffins er søde men samtidige sunde. Jeg spiste dem til frokost-snack, men det kan også sagtens bruges som aften-snack til en god film eller som [...]\nJeg elsker græskar! Jeg elsker den søde smag, den skønne orange farve og de mange muligheder man har med den i køkkenet. Denne græskartærte passer rigtig godt til en kølig efterårsdag og den [...]\nLakse-spinat tærte med gedeost\nDenne tærte er rigtig lækker og mætter godt! Jeg har lavet den med gedeost, men hvis man ikke så vild med det, er jeg sikker på, at tærten også er rigtig lækker med [...]\nFå de nye opskrifter direkte i din indbakke\nCopyright Sund mad med Smag 2016 | All Rights Reserved | Powered by WordPress | Theme by Avada


Om Service Nordic | Alsidig Servicevirksomhed i København\nKvalitetsbevidste med kunden 100% i fokus\nKvalitetsbevidste med kunden 100% i fokusadmin2022-02-09T19:59:43+00:00\nLigesom dig er vi kvalitetsbevidste med alt, hvad vi laver\nService Nordic står altid klar til at udføre alle former for grafittirens, algerens, rengøring, facaderens og vinduespolering. Vi blev grundlagt i 2017, og vores formål er at skabe tilfredse rammer med glade kunder. Hos Service Nordic er kvalitet og ledelse ord, der kendetegner os.\nHvorfor vælge Service Nordic\nService Nordic - en servicevirksomhed i København\nService Nordic er en servicevirksomhed, der tilbyder en bred vifte af serviceydelser for private og erhverv.\nHos Service Nordic stræber vi altid efter at levere den højeste kvalitet – uanset størrelsen på opgaven. Service Nordic blev etableret i Herlev i 2017 på grundlag af et ønske om at yde kvalitetsbevidst ejendomsservice, graffiti- og facaderens samt erhverv- og privat rengøring i Herlev samt København og omegn.\nNu med landsdækkende service\nMed tiden er virksomheden og kundekredsen dog vokset, så vi i dag kan tilbyde landsdækkende service i forbindelse med alle vores opgaver. Vi kommer ud til dig, hvad enten du bor på Sjælland, Fyn eller Jylland – og du kan være sikker på, at den gode service er den samme i hele landet.\nVi tilbyder således professionelle og effektive rengøringsløsninger samt ejendomsservice, saltning af ejendomme og skånsom dampvask af biler for både store og små kunder – i hele landet. Vi hører selvfølgelig også gerne fra dig, hvis du mangler en seriøs udbyder af serviceydelser i din virksomhed eller i dit hjem.\nKonkurrencedygtige kvalitetsløsninger – udført af fagfolk\nHos Service Nordic er kvalitet og ledelse essentielle nøgleord. Derfor ansætter vi udelukkende kvalificeret mandskab med de nødvendige kompetencer. Hvad end du har behov for, er du altid sikret kvalitetsløsninger og de bedste resultater, når Service Nordic er på opgaven. Vi kører gerne ud til dig i København og omegn, der har brug for professionel hjælp til rengøring, algebehandling og facaderens – du er altid velkommen til at kontakte os for en uforpligtende samtale.\nService Nordic er et sikkert valg\nVi er et firma i vækst, og vi står altid klar til at yde en personlig og tæt kontakt. Hos Service Nordic bestræber vi os altid på, at du som kunde får leveret et arbejde, som du er tilfreds med og glad for, når du samarbejder med os.


Bianca | Kattens værn\nMød Bianca, Killing\nBeskrivelse fra plejefamilien: Bianca er en stribet smuk pige. Blir en god musejager, elsker leg og ballade. Madglad og meget nysgerrig. Hun skal være med i alt lige fra nus med sin bror til at stå op i kattebakken når den skiftes.\nHvis der er for meget uro kan hun godt gemme sig, men det gå over meget hurtigt og hun kommer tilbage med det samme. Gider ikke blive slæbt rundt på, men vil gerne nusses og spinder meget højt og rigtigt gerne.\nEn rigtig lille lækker prinsesse der fortjener alt den kærlighed der findes. Er renlig og dygtig på kattebakken\nMåske kender du det rette hjem til Bianca\nMød Laurans, Voksen\nMåske kender du det rette hjem til Laurans\nMød Busser, Senior\nBusser en skøn, ældre dreng. Han elsker nus og er den første til at hilse, når man træder ind i rummet.\nTrods han har en del år på bagen, er der stadig gode år tilbage i ham.\nVed formidling til hjem med andre katte er det vigtigt at disse katte er vaccineret mod Calicivirus, Herpesvirus og Chlamydia - da Busser kommer fra en større dyreværnssag, hvor mange katte har gået sammen uden dyrlæge tilsyn.\nMåske kender du det rette hjem til Busser


Medlemsbetingelser & regler | Target Gym - Fitness & Styrketræning\nÆndringer til priser, vilkår og betingelser vil blive varslet minimum 1 måned før ændringen træder i kraft. Væsentlige ændringer varsles som minimum via opslag i centret og via servicemails. Vi forbeholder os derfor retten til at regulere medlemskabspriser 1. gang pr år, jfr forbrugerprisindekset.\nVi anbefaler, at du registrerer din mail i systemet – så er du sikker på altid at modtage vigtig information vedrørende dit medlemskab, dine bookinger, opkrævninger m.m. Processen er automatisk ved oprettelse. Det kan også gøres i centret eller i vores booking system under din bruger.\n** Et PBS-medlemskab og et DIBS-medlemskab er løbende og fortsætter indtil det opsiges. Klippekort har en løbetid på 24 måneder. Ubrugte klip eller hele klippekort refunderes ikke. Kontant medlemskab, løber kun for den betalte periode.\n2. tilmeldning & afmeldning af hold\n2.1 tilmeldning & afmeldning af hold\nPersoner under 18 år skal have en forældre eller værge til at stå som anden betaler for deres medlemskab.\nØnsker du at opsige dit medlemskab hos TarGet Gym kan det gøres på følgende måder:\n4.3. tvister & dokumentation\nØnsker du at sætte dit medlemskab hos TarGet Gym på pause, kan det gøres på følgende måder:\n6. andre bestemmelser\n6.1. stødende adfærd/påklædning\n6.2. stødende adfærd/påklædning\nØnsker man at indgå en aftale kan man kontakte os i centret eller på mail.\n7.3. BRUG AF DOPINGMIDLER


TV: Majas store dag – Ekstra Bladet\n13. sep. 2018 kl. 13:10\nI hopla: Var målfarlig nok engang\nDer blev hilst pænt på hinanden inden kampen, før Maja gjorde det onde ved gæsterne. Foto: Niels Sørensen\nHolbergskolens piger tog på hjemmebane imod Stenlille Skole, og her skulle en bestemt spiller stjæle rampelyset.\nDet var nemlig tydeligt, at Stenlille-spillerne kendte Holbergskolens Maja Sander. Maja lavede nemlig hele seks mål i den tilsvarende kamp sidste år.\nGodt forberedt eller hvad?\nStenlille var dog godt forberedt, og kampen var meget lige fra start, og der blev givet og taget i tacklingerne. Gæsterne fra Stenlille var i det 13. minut tæt på at lave selvmål, men det rystede ikke gæsterne, da de løb kontra, og efter en god 1-2 kombination på midten kunne anfører Sofie score på et flot langskud til 1-0. Sidst i halvlegen var begge hold tæt på men ingen yderligere scoringer.\nGæsterne kunne ikke holde Maja Sander tilbage i det 36. minut, hvor hun med en gammeldags tåhyler udlignede uden chance for gæsternes målmand Liva. Hjemmeholdet overtog efter udligningen mere og mere af spillet, og de var tæt på i det 38. minut, men et langskud gik lige udenom målet.\nHolberg fik dog udbytte af anstrengelserne i det 43. minut. Emilie Petersen sendte et af sine mange gode hjørnespark indover, og hvem andre end Maja Sander dukkede op og headede bolden flot i nettet til 2-1.\nDet fik Stenlille-bænken til at udbryde:\n- Vi taber i det mindste ikke så meget som sidste år!\nDet skete ikke så meget mere, og man troede, det ville blive en smal sejr på 2-1 til Holbergskolen, men Emilie Frimand ville det anderledes, da hun i kampens sidste sekvens scorede sikkert fra tæt hold til slutresultatet 3-1.\nHør hvad skarpretteren Maja Sander sagde efter kampen:


Jagt i Namibia - Malver Jagtrejser - Malver Jagtrejser\nJagt og familietur - Namatubis 2006\nI ugerne 26 og 27 tilbragte jeg sammen med min kone og vores 2 børn en uforglemmelig kombineret jagttur og familieferie på Namatubis i Namibia. En jagttur året før samme sted, havde overbevist mig om 2 ting, nemlig at jagten er god og veldrevet samt at det også var muligt for min familie at få en kæmpeoplevelse. Vi besluttede derfor, at nu skulle det være, den helt store tur til Afrika.\nJeg bad Koch, som leder jagten og som jeg havde lært godt at kende, om at lave en plan for turen. Han vendte hurtigt tilbage med en plan, som indeholdt alt det vi gerne ville, samt et par ting vi ikke vidste, at vi gerne ville.\nTuren kom til at indeholde:\n·jagt: dels alene med Koch på pürsch, dels anstandsjagt ved vandhuller, hvor familien kunne deltage\n·Etosha Nationalpark, 2 dages tur\n·1 overnatning i huntingcamp (teltlejr)\n·4 dage ved kysten indeholdende: fisketur, sejlbådtur med sæler,delfiner og hvaler, museumsbesøg, flyvetur i lav højde over ørkenen og kystlinien hvor vi kunne se sæler, skibsvrag m.m., køretur i ørkenen på ATV\n·og endelig afslapning ved poolen på NamatubisGuestfarm.\nJagten i Namibia forgår efter min mening på en jagtetisk mere forsvarlig måde, end mange andre steder i Afrika, herunder Sydafrika. Selv om der oftest jages under hegn, er arealer så enormt store at det ingen rolle spiller for vildtets naturlige adfærd. (jeg mener at Namatubis råder over et jagtareal på 60.000 ha.) I Sydafrika har jeg oplevet at der jages på mindre arealer og at der opfordres til at skyde fra bil. Det sidste kommer aldrig på tale på Namatubis. Reglerne for jagt er i det hele taget strengere og mere forsvarlige i Namibia.\nNår vi har sommer i Danmark, har de vinter i Namibia, hvilket betyder at de har nattemperaturer ned til lige over frysepunktet og dagtemperaturer på 23 – 25 grader. Meget behageligt, men koldt om morgenen. En varm trøje er derfor nødvendig de første par timer af jagten. Solen går ned kl. 6 og står op igen kl. 6. Det blæser typisk lidt om morgenen og formiddagen, her er pyrschjagten formidabel. Jeg har oplevet en warthog familie på 5 meters afstand, som ikke anede vores tilstedeværelse.\nJeg havde zebra meget højt på min ønskeseddel, og det lykkedes efter en lang og nervepirrende pürsch at nedlægge en god ung hingst (4 – 5 år, uden bidmærker) med et skud på 150 m. Jeg havde flokken inde på mellem 100 og 150 m efter en lang kravletur på maven. Efter at Koch havde udpeget den zebra, som jeg måtte nedlægge fulgte jeg den i sigtekikkerten i 3 kvarter, hvor den bevægede sig rundt i flokken, uden at give skudchance. Vi havde god vind, og derfor rimelig god tid. Hele tiden stod den med røven til, foran eller bagved en anden zebra, eller delvist skjult bag et træ eller en busk. Jeg lå på maven med fast anlæg på en væltet stamme, og fik efterhånden krampe i nakken. Zebraen bevægede sig efterhånden lidt længere væk og til venstre for mig. Jeg kom op at sidde på bagdelen, og over Kocks skulder fik jeg endelig en god skudchance. Zebraen lå forendt mindre end 50m fra skudstedet, det var en pragtfuld fornemmelse, kulminationen på en fuldendt morgenpürsch.\nDagen efter fik jeg en god springbuck vædder efter en mindst lige så spændende pürsch. Vi havde en flok for, som var noget urolig fordi en flok Black Wildebeest havde spottet os og højlydt gav udtryk for deres mishag med vores tilstedeværelse. Flokken af springbuck var ikke klar over hvad og hvor faren kom fra, men bevægede sig nervøse omkring, mens vi med god vind forsøgte at kravle os ind på den i et savanne-lignende terræn uden megen dækning.\nDet var ualmindeligt anstrengende, men endelig havde vi fået identificeret vædderen i flokken, og på 200 m sendte jeg kuglen af sted. Vædderen gik ikke ned, men rendte sammen med resten af flokken uden at vide hvorfra skuddet kom. På 230 m lykkedes det mig at sende endnu en kugle af sted, hvorefter bukken faldt. Puha, det var lidt for spændende, men endte heldigvis godt. Endnu en super jagtmorgen var til ende.\nPå anstand sammen med mine børn fik jeg skudt en rigtig god warthog. Børnene var musestille i 2½ time, fik set en mindre so med smågrise vælte sig i mudderet, og vi var egentlig ved at skulle gå, da en pænt stor keiler dukkede op. Riflen kom op, fingrene kom i ørerne, og warthogen rendte med synligt schweiss pumpende ud af kroppen. Vi fandt den forendt 30 m fra skudstedet.\nPå min sidste jagtdag fik jeg en Red Hartebeest. Et supertrofæ, med den interessante detalje, at den har et skudhul fra en .22 i det ene horn. En krybskytte har tydeligvis været på spil og har formodentlig forsøgt at ramme den i panden. Heldigvis har han været en dårlig skytte, og et stort og interessant trofæ kom i hus.\nVi blev indkvarteret i den private afdeling af Namatubis Guestfarm, som i parentes har plads til ca. 60 overnattende gæster. Det er typisk busrejsende på vej til Etosha Nationalpark. Vi mærkede overhovedet ikke noget til dem, selv når der var fuldt hus. Vi havde ”privaten” helt for os selv, med egen pool og jacussi. Vi indtog vores måltider i familiens spisestue, enten alene eller sammen med nogen fra familien. I det hele taget blev vi så forkælede, at det var svært at vende hjem og skulle klare alting selv. Luksus vænner man sig hurtigt til, selv vores vasketøj blev klaret i en håndevending. Det er første gang jeg er vendt hjem efter 14 dages ferie med en kuffert fuld af rent tøj.\nNamatubis er i første række en kvægfarm, så det var naturligt at vi tilbragte en dag sammen med Eddie, som er Kochs far og som ejer farmen. Vi kørte rundt på hans enorme område på hans inspektionsrunde og fik en grundig indføring i hvordan kvægfarme drives i Namibia.\nEtosha Nationalpark ligger kun ca. 8o km fra Namatubis, og det er ikke langt i et land som er ca. 20 gange så stort som Danmark. I det hele taget er afstande og størrelsesforhold helt anderledes. Der bor kun ca. 1,8 mil. mennesker i Namibia, så der er god plads. Etosha er vel på størrelse med Jylland, så her er meget at se og man kommer virkelig tæt på vildtet. Her findes bl.a. den sjældne Black Faced Impala, som har en noget større opsats end den almindelige Impala. Der er i det hele taget mulighed for at se næsten alle former for vilde dyr, inkl. elefant og løve. Gepard og leopard ser man dog yderst sjældent. En opremsning af de arter vi så, ville blive lang, men jeg kan nævne at vi bl.a. fik set dik-dik antilope, som efter sigende ikke vejer mere end 4 kg, lille var den i hvert fald.\nVi tilbragte 4 dage ved kysten i Henties Bay, ikke langt fra Swakopmund, som er en hyggelig, tysk præget kystby. Her var vi på en herlig fiske tur, jeg fangede bl.a. en haj på 1½ m. Børnene fangede også rigeligt, så til aftensmad stod den på frisk selvfanget fisk. En sejltur med katamaran næste dag rundede havoplevelserne af i fin stil. Vi så talrige delfiner samt pukkelhvaler. Sæler findes i hobetal, de er nærmest en plage, i hvert fald for fiskeriet. Børnene kunne nu godt lide dem, især når de kom ombord for at tigge fisk. De var så tamme, at de kunne klappes med lidt forsigtighed. En stor oplevelse.\nEn flyvetur i ”trætopshøjde” i en lille cesna, var også en stor oplevelse. Vi fløj over ud over ørkenen og retur langs kysten, hvor vi kunne se adskillige skibsvrag. Det er ikke for ingenting kyststrækningen hedder Skeleton Coast. Sælkolonier ligger side om side, man ser virkelig hvor mange de er fra luften. Der findes en koloni med mere end 200.000 dyr, som hver især æder mange kilo fisk hver dag, det bliver virkelig til noget. Vi sluttede ørkenoplevelserne af med at fræse igennem sanddynerne med 60 km/t på ATV, som er små firehjulstrukne motorcykler. Det var rigtig sjov, og tiltalte især junior på 15.\nTuren ud og hjem\nDet er en lang flyvetur og der findes flere ruter og selskaber. Efter 3 ture til det sydlige Afrika, er det min erfaring at LTU fra Hamburg, er det nemmeste, hurtigste og faktisk også det billigste. De flyver direkte til Windhoek, hvor man bliver hentet af Koch. Det ér en lang tur, men selv med en pige på 9 år gik det forbløffende godt. Alt klappede på udturen, på hjemturen var vi 1 time forsinkede. Det er ikke noget at tale om på sådan en tur. Alt i alt må vi sige at vi har haft en tur som er fuldstændig uforglemmelig, en oplevelse for livet.\nPeter Friis Jespersen.


Tallene bor i kvantesuppen | Information\nDenis Delbecq Libération\nTallene bor i kvantesuppen\nDet er lykkedes at få milliarder af molekyler til at udføre et regnestykke med simple tal. Dermed er kvantecomputeren kommet et væsentligt skridt nærmere sin virkeliggørelse\nHvordan kan man opløse tallet 15 i primfaktorer? Forstår man denne problemstilling, er svaret såre enkelt:\nDet er selvfølgelig tale om primtallene 3 og 5, eftersom man ved at multiplicere disse netop får tallet 15. For en kontorcomputer er den slags også ren barneleg. Men for en kvantesuppe, dvs. for et bundt på milliarder af molekyler, der omdannes til regnemaskine inden for et givent tidsrum, er denne præstation et rent mirakel  et mirakel, der nu er blevet en realitet. For første gang nogensinde er det lykkedes at lade en regnemaskine, der hviler på kvantefysikkens love, opløse et tal i faktorer. Metoden bestod i at udsætte molekylebundtet for et såkaldt kernemagnetisk resonansapparat  et instrument, der blandt andet bliver brugt til scanning i medicinske fag. Det videnskabelige gennembrud blev detaljeret beskrevet i det videnskabelige tidsskrift Nature 20. december.\nBits og qubits\nNår man bevæger sig ned på atom- og molekyleniveau, synes fysikkens love at stride mod logikkens. Således bliver et kvanteemnes egenskaber modificeret i samme øjeblik, man iagttager det. På samme måde, som hvis man læste avis og sidernes indhold skiftede karakter, hver gang man kastede et nyt blik på dem. En tænkt kvantelampe vil i denne forstand kunne være slukket og tændt på samme tid. Og hver gang man forsøger at observere, hvilken tilstand den er i, unddrager den sig observation. Det er disse gådefulde egenskaber, som fysikerne nu forsøger at styre med henblik på at fremstille en såkaldt kvantecomputer, som vil have to bemærkelsesværdige fordele. For det første rummer hver eneste stykke fysisk stof milliarder af millarder af elementer, der potentielt lader sig omdanne til en kalkulationsmekanisme af uhørt potens. For det andet vil et sådant molekylebundt i teorien være i stand til at løse matematiske problemer, som ingen moderne computer nogensinde vil komme i nærheden af at løse, selv ikke hvis de kunne fortsætte deres beregninger i millioner af år.\nEksperimentet med faktoriseringen af 15 blev udført af IBM i computergigantens forskningslaboratorier i Almaden, Californien. Her satte Isaac Chuang og hans forskerhold sig for at fremstille og kontrollere såkaldte kvantebits eller qubits  det fysiske mikrounivers' sidestykke til de bits, som i millionvis får almindelige pcere til at fungere. Hvert stykke information repræsenteres af den magnetfelt-orientering, der er særegen for hver atomkerne (spin). Forskerholdet fabrikerede et C11H5F5O2Fe-molekyle således, at det repræsenterede en gruppe på syv qubits. Forskerne perfektionerede derefter en række teknikker, hvorved de kunne interagere med molekylerns qubits ved at holde dem isoleret tilstrækkeligt længe fra den ydre verden til at de var i stand til at udføre et regnestykke. Molekylerne blev anbragt i et reagensglas med en opløsning i og blev derefter indført i et kernemagnetisk resonansapparat. Efter halvanden times magnetisk bombardement, nåede suppen på milliarder af millarder af molekyler frem til sit resultat:\nFor at få femten skal man gange tre med fem.\n»Præstationen virker måske ikke specielt imponerende,« indrømmer Lieven Vandersypen fra Delft-universitetet i Holland, som i forbindelse med et udvekslingsophold på Stanford University havde lejlighed til at deltage i IBM's forsøg.\n»Der er i første række tale om et symbolsk skridt, fordi regnestykket er så elementært. Men for fysikere har eksperimentet uhyre stor betydning og perspektiverne er svimlende«.\nDer er reelt tale om den første konkrete applikation af en model, som i 1994 blev formuleret af den amerikanske matematiker Peter Shor, da han leverede de teoretiske beviser for, at kvantemekaniske computere ville kunne løse hidtil uløselige matematiske problemer.\n»Længe troede man, at det ville være umuligt at opbygge et sådant system, selv i simplest mulige udgave,« fortæller Lieven Vandersypen.\nUd fra fysikkens love tænkte forskerne sig, at et fænomen kaldet dekohærens ville gøre det umuligt at bevare qubitsene i den tid, eksperimentet ville kræve, og frem for alt, at resultatet ville blive ødelagt, inden det kunne måles. Men siden Shor fremlagde sin model har man vidst, at ingen fysiske love i princippet står i vejen for kvantecomputeren.\nHvorfor vælge tallet 15? »Det var nødvendigt med et ulige tal. Lige tal er for lette at behandle, fordi de er delelige med to,« forklarer Vandersypen.\n»På intet tidspunkt har vores kendskab til svaret influeret på kvantecomputeren. Hertil kommer, at 15 er det første ulige tal på mere end et ciffer, som ikke er et primtal (et tal, der kun er deleligt med 1 og tallet selv, red.) og derfor kræver mindst regnekraft at faktorisere. Det næste tal på listen er 21«.\nEn kvantecomputer har for øjeblikket ikke udsigt til at komme på markedet. Den vil tidligst kunne blive et alternativ til vore dages almindelige kontorcomputere om 20-30 år. En kvantekalkule vil aldrig kunne foregå så simpelt som en kalkule i elektroniske chips.\n»Men kvantecomputeren vil blive særdeles nyttig til at faktorisere meget store tal,« siger Lieven Vandersypen.\nMed »store tal« mener han tal, som er helt uden for selv de mest potente supercomputeres rækkevidde, og som for eksempel kan bruges til at beskytte hemmelige koder. Men for computervidenskaben kan en af de vigtigste anvendelsesmuligheder ved en kvantecomputer blive udviklingen af elektronisk baserede computer med langt større regnekraft:\n»Jo mindre transistor-teknologien bliver, jo tættere kommer den ned på de dimensioner, hvor kvanteeffekterne manifesterer sig. En kvantecomputer vil derfor kunne være ideel til at simulere, hvordan computerchips i nanostørrelse vil fungere«.


OUR Kebab Gourmet Saint Lazare, Paris - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Paris Restauranter i nærheden af OUR Kebab Gourmet Saint Lazare\nRestauranter i Europæisk i République\nRestauranter i Fransk i Montparnasse\nAlle aktiviteter i Paris Aktiviteter i nærheden af OUR Kebab Gourmet Saint Lazare\nSøg Europa›Frankrig›Ile-de-France›Paris›Restauranter i Paris›OUR Kebab Gourmet Saint Lazare\nNr. 4.743 af 14.328 Restauranter i Paris $\nFastfood, Tyrkisk, Mellemøstlig\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 41 rue de Londres, 75008 Paris, Frankrig +33 9 81 91 78 28\n178 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Dagens restauranttilbud Citrus EtoileOp til 50 % i rabat Se alle tilbud Book lignende restauranter\nParis, Ile-de-France 118 anmeldelser Savannah Cafe\nParis, Ile-de-France 359 anmeldelser Reservér Pasco\nParis, Ile-de-France 990 anmeldelser Reservér Casa Milano\nParis, Ile-de-France 245 anmeldelser Reservér Le Cinq\nParis, Ile-de-France 1.766 anmeldelser Reservér 0039 Ristorante Italiano\nParis, Ile-de-France 760 anmeldelser Reservér Mere Spaccanapoli\nParis, Ile-de-France 265 anmeldelser Reservér Chez Jaafar\nParis, Ile-de-France 507 anmeldelser Galette Café\nParis, Ile-de-France 396 anmeldelser Reservér Se alle tilgængelige restauranter\nRyd alle Begynd din anmeldelse af OUR Kebab Gourmet Saint Lazare Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på OUR Kebab Gourmet Saint Lazare, kiggede også på\nParis, Ile-de-France Restaurant Grillé\nHar du været i OUR Kebab Gourmet Saint Lazare? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nLevering, Takeaway, Udendørsservering, Siddepladser, Serverer alkohol, Gratis Wi-Fi\n41 rue de Londres, 75008 Paris, Frankrig Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra OUR Kebab Gourmet Saint Lazare og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på OUR Kebab Gourmet Saint Lazare og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af OUR Kebab Gourmet Saint Lazare Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 230 anmeldelser Gare St. Lazare\n69 anmeldelser Eglise de la Trinité\n32 anmeldelser Théâtre de Paris\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 148 anmeldelser Lucette fait des Crepes\n1.165 anmeldelser Lazare\n303 anmeldelser Wrap 'N Roll Sushi


Livskraft hele livet. En værdig seniorpolitik - PDF\nDownload "Livskraft hele livet. En værdig seniorpolitik"\n1 Livskraft hele livet En værdig seniorpolitik\n2 Forord Det skal være godt og værdigt at blive gammel i Høje- Taastrup Kommune. Vores ældre fortjener en fortsat ordentlig og værdig pleje, der gør dem i stand til at leve det liv og gøre de ting, som de selv ønsker og har mulighed for. Det skal denne seniorpolitik være med til at sikre. Kommunen ønsker en seniorpolitik, som sikrer at borgeren kan leve et værdigt og godt liv så længe som muligt. En seniorpolitik der tænker hele vejen rundt om borgeren. Politikken skal samtidig være en klar rettesnor, der sikrer rammer og retning for samarbejdet og prioriteringen. Vores seniorpolitik skal være vedkommende og relevant og kunne favne den store mangfoldighed, som kendertegner Høje-Taastrup Kommune. Seniorerne, deres pårørende og netværk skal opleve, at der bliver taget hånd om dem, der ikke længere kan klare sig selv. Og sidst men ikke mindst, skal foreninger og andre interesserede inddrages i samarbejdet, hvor det giver mening. Vi ved, at der i de kommende år kommer flere seniorer og samtidig bliver der færre borgere i den erhvervsaktive alder. Vi får dermed færre hænder om flere plejeopgaver. Det er en udfordring alle kommuner står overfor. Vi skal derfor prioritere ressourcerne skarpt og bevidst for at sikre, at det er de mennesker med det største behov, der får den hjælp, de har brug for at kunne leve så værdigt som muligt. Seniorpolitikken skal styrke sammenhængen med resten af kommunens politikker og strategier for fx vores arbejde med udvikling, sundhed, integration og kultur, idræt og bevægelse og borgere med en demenssygdom. Derudover skal den understøtte de rammer, som Folketinget har stillet op for at sikre en værdig ældrepleje. Ny teknologi kan sikre en højere grad af selvbestemmelse hos de ældre, ligesom den kan forebygge nedslidte medarbejdere. Derfor er Høje-Taastrup kommune åben overfor at bruge velfærdsteknologi på ældreområdet. Vi skal afprøve og udnytte mulighederne i det omfang, at det er hensigtsmæssigt og understøtter en værdig ældrepleje. Byrådet håber med denne politik at skabe en dagsorden for det gode seniorliv og en værdig ældrepleje i Høje- Taastrup Kommune, der kan holde de næste mange år. Vores ønske er, at vi alle samarbejder om at skabe de bedste rammer for, at man som senior i kommunen har høj livskvalitet og livskraft hele livet. Michael Ziegler Borgmester 2\n3 En seniorpolitik flere målgrupper Alle seniorer i kommunen udgør den samlede målgruppe for politikken. For de fleste skaber kommunens tilbud blot rammerne for et godt liv. For nogen er daglig hjælp en livsforudsætning. Seniorpolitikken skal understøtte, at man som borger kan føle sig sikker på, at der altid er et sikkerhedsnet, hvis man får brug for det. Gennemsnitslevealderen i Danmark er i øjeblikket 80,1 år. For borgere i Høje-Taastrup Kommune blev gennemsnitslevetiden i januar 2016 opgjort til 79,5 år hvilket er lavere end landsgennemsnittet. Der sker aktuelt en stor stigning i levetiden i Danmark, selv om forskelle i livsvilkår og livsstil, influerer på den enkeltes levetid. Andelen af seniorer i befolkningen er for opadgående. Dermed vil ældreområdet i Høje-Taastrup kommune i de kommende år komme under pres. I 2016 er der borgere i kommunen på 65 år og derover. Frem til 2026 forventes antallet af ældre på 65 år og derover at stige til borgere, svarende til en stigning på 16 pct. Befolkningsudviklingen for de erhvervsaktive i alderen år viser en stigning på 13 pct., hvilket betyder, at der bliver færre til at finansiere og levere plejen af den stigende befolkning på 65 år og derover. Selv om man får en eller flere kroniske sygdomme, lever man længere med sine sygdomme end tidligere. Sundhed og sygdom er afhængigt af en række forskellige faktorer igennem hele livet. Den største enkeltfaktor som har betydning for udvikling af en kronisk sygdom er alder. Men også den enkeltes sundhedstilstand og adfærd, om man er gift eller enlig, tilknytning til arbejdsmarkedet, indtægt og etnisk baggrund har indflydelse. 3\n4 Nedenfor ses den procent-vise andel af borgere i Høje Taastrup Kommune som ryger, drikker, er fysisk inaktive og dagligt indtager usund kost i forhold til aldersgruppe (Sundhedsprofil 2010). Sundhedsadfærd hos seniorer i Høje-Taastrup kommune på udvalgte områder Tallene viser, at der i den gruppe af borgere som er på vej til at blive seniorer, er grund til at yde en ekstra indsats på livsstilsområdet. Selv om det ser bedre ud for de + 65 årige, er der også for dem grund til at holde fokus på, hvordan man kan hjælpe med at udskyde eller mindske risici for et dårligt helbred senere i livet. Det er kommunens ambition, at der med en aktiv og målrettet indsats med udgangspunkt i den enkelte borgers behov omkring forebyggelse og sundhedsfremme, brug af bedre behandlingsmuligheder for mange sygdomme og tilstande, god kommunikation mellem enheder og hurtig iværksættelse af genoptræning eller hverdagsre habilitering, kan opnås megen livskvalitet for den enkelte borger. Langt de fleste af Høje-Taastrups seniorer lever et aktivt liv og benytter kommunens tilbud som f.eks. sportsfaciliteter og kulturtilbud, og får ingen hjælp i øvrigt. En mindre gruppe er seniorer som har behov for lettere praktisk hjælp eller har kommunale hjælpemidler, men klarer ellers sig selv på de fleste områder. En lille gruppe af seniorer har brug for meget hjælp og støtte fra kommunen, og mange af disse borgere bor på kommunens plejecentre. 4\n5 Fordeling af seniorerne i Høje-Taastrup Kommune som får hjælp Borgere som ingen hjælp får Borgere som får lidt hjælp Borgere som får meget hjælp og støtte FAKTABOKS Den overordnede vision for et godt senior liv og en værdig ældrepleje i Høje-Taastrup Kommune Af de borgere over 65 år i Høje-Taastrup Kommune Gør ca. 47 % brug af en eller flere typer støtte fra kommunen Bor ca. 2 % på et plejecenter Bor ca. 4 % i en ældrebolig Har ca borgere et hjælpemiddel Får ca. 11 % hjælp til rengøring i eget hjem Får ca. 5 % hjælp til personlig pleje Får ca. 8 % af dem som ikke bor på et plejecenter personlig pleje eller sygepleje i hjemmet Det helt overordnede ønske er, at det skal være attraktivt at være senior i Høje-Taastrup Kommune, hvilket indbefatter at det skal være værdigt at modtage hjælp fra ældreplejen og at der er mulighed for at fortsætte liv og vaner, selv om man får brug for hjælp. Mangfoldighed er et kendetegn for Høje-Taastrup Kommune uanset køn, alder eller etnicitet, og denne mangfoldighed søges hele tiden inddraget og respekteret i alle livets faser. Alle borgere skal have mulighed for at indgå i netværk af og med mennesker, som betyder noget for hinanden. Kommunen understøtter initiativer, som fremmer livskvalitet hos alle borgere, og sikrer løbende, at der er fokus på seniorernes behov. Der skal være balance imellem den enkelte borgers egen indsats og kommunens tilbud. Alle ønsker at klare sig selv så længe som muligt, men man skal kunne føle tryghed i fht., at der altid er et sikkerhedsnet, hvis man får behov for det. Den hjælp, der ydes, skal have fokus på livskvalitet, og den skal ydes med respekt for borgernes selvbestemmelse. 5\n6 Principper for indsatsen på ældreområdet Seniorpolitikken tager udgangspunkt i nogle grundlæggende principper for kommunes samlede indsats på ældreområdet. Principperne danner grundlaget, når en indsats skal prioriteres eller igangsættes, men udgør også det fælles grundlag og de rammer som alle kender og følger. Principperne understøtter kommunens værdier samt arbejdet med andre politikker og strategier, som grænser op til seniorpolitikkens fokusområde. Strategiske mål I mødet med kommunen oplever borgeren helhed, kontinuitet og kvalitet og fagligt dygtige medarbejdere, der arbejder tværfagligt og tværorganisatorisk Alle initiativer tager udgangspunkt i borgerens selvbestemmelse, det vil sige i borgernes behov, ønsker og ressourcer Kompetente medarbejdere støtter borgere og pårørende i en tryg, værdig og så vidt muligt smertefri død, når livet har nået en afslutning Den enkelte borgers netværk inddrages altid i så høj grad som muligt Sundhedsfremme, forebyggelse og sammenhæng i pleje og behandling er i fokus Velfærdsteknologi indgår i tilbud og løsninger hvor det er relevant Der samarbejdes på tværs af kommunen og med relevante frivilligorganisationer og -klubber Private leverandører inddrages i relevante udviklingsaktiviteter 6\n7 Fokusområder Livskraft hele livet Et stigende antal seniorer lever et sundt og aktivt liv til højt oppe i årene. Man spiser sundt og fornuftigt og gerne sammen med andre, indtager alkohol med måde, og motionerer i forhold til den enkeltes formåen. Man lever et liv med mennesker omkring sig, som man holder af, og som udgør ens sociale netværk. Alle mennesker ønsker, uanset alder, at være uafhængige af andres hjælp. At kunne bestemme selv og kunne gøre det man gerne vil, når man vil. Høj alder kan betyde, at man bliver mere afhængig af andre, på grund af alder eller sygdom. Alligevel er det fortsat vigtigt, at man får mulighed for at bruge sine egne ressourcer, være selvbestemmende og opleve kontinuitet i livet og dagligdagen. Et aktivt kultur-, sports- eller foreningsliv i kommunen, er en god indgang til forskellige sociale relationer. I Høje- Taastrup kommune er der tradition for et vidtfavnende kultur- og foreningsliv. Seniorerne er selv en del af de frivillige, og samtidig en del af foreningernes målgrupper, og det er vigtigt, at generationerne blandes på kryds og tværs igennem forskellige aktiviteter. Netværk og sociale relationer er vigtige faktorer, som blandt andet kan forebygge ensomhed og isolation og derved øge livskvaliteten. Livsglæde udvikler sig, når man oplever, at der er brug for en, og man betyder noget for nogen. Dette er ikke specifikt for seniorer, men er en almengyldig sandhed, som gælder hele livet. Borgere i Høje-Taastrup kommune skal opleve livsglæde så længe som muligt. Kvalitet i livet giver livskraft hele livet. Vellykket aldring baserer sig på et langt liv, et godt helbred, fastholdelse af social status, at kunne være aktiv og ydende, at kunne bestemme selv samt at man er tilfreds med tilværelsen. Strategiske mål Den enkelte borger bliver understøttet i at klare sig selv eller med hjælp fra sit netværk så længe som muligt Alle borgere kan, så længe de ønsker det, være aktive og ydende i lokalsamfundet Kommunen arbejder sundhedsfremmende og forebyggende, og det sunde valg skal være det nemme valg I byens rum og ved brug af offentlig transport oplever seniorer og bevægelseshæmmede borgere i øvrigt, at der er taget hensyn til deres behov Der tilstræbes mangfoldighed i kommunens tilbud, seniorerne er en målgruppe for kultur- og foreningslivet og de involveres i kommunens tilbud omkring kultur, sport og motion Let og tilgængelig information for alle borgere om kommunens tilbud og aktiviteter Resultatkrav Et stigende antal af kommunens seniorer lever et udadvendt liv som aktive deltagere i civilsamfundet, med flere gode år og et godt helbred. Indenfor politikkens levetid skal sundhedsprofilen vise en stigning i gennemsnitslevetiden i kommunen, så levetiden mindst svarer til landsgennemsnittet. 7\n8 Boliger til det gode seniorliv For mange mennesker ændrer boligbehovet sig igennem livet. Som seniorer sker der for de fleste det, at de skal tage stilling til at flytte til en anden bolig. En god bolig, der modsvarer ens ønsker og behov er vigtig, når det handler om opretholdelse af en god livskvalitet som ældre. De borgere, som bor i ejerbolig kan foretage nogle valg, men også for de som bor til leje, skal der være valgmuligheder. Ønskerne til en bolig er mangfoldige. Mange ældre udtrykker ønske om at bo sammen med andre, og gerne med forskellige aldersgrupper. Det kan være i opgangsfællesskaber, eller i seniorbofællesskaber. Nogle ønsker at bo sammen med børn og børnebørn. Variationen er stor, også i forhold til fred og ro eller at bo midt i byens liv. Det er dog gennemgående, at ønsket om at kunne bevæge sig og selv købe ind, samt muligheden for at kunne transportere sig med offentlig transport vejer tungt. Strategiske mål Boliger til seniorer skal understøtte det selvstændige og gode liv Udbuddet af boliger til seniorer skal være varieret, og indrettes med fleksibilitet og variation for øje Boliger til seniorer integreres i den eksisterende boligmasse, men indrettes med hensyn til de specielle behov seniorer kan have Resultatkrav Seniorer i Høje-Taastrup Kommune oplever selvbestemmelse i forhold til hvor og hvordan, de gerne vil bo, og at de inden for kommunens rammer kan finde en bolig, som opfylder den enkeltes behov. Samtidig skal boligens indretning og placering understøtte, at borgeren klarer sig selv så længe som muligt, med hjælp og støtte fra sit netværk. 8\n9 Seniorer med anden etnisk oprindelse end dansk I Høje-Taastrup Kommune er ca. 26 % af indbyggerne af anden etnisk oprindelse end dansk. 737 personer i denne gruppe er over 65 år. Alle borgere skal stilles ens og behandles ligeværdigt. Værdighed ud fra et etnisk perspektiv betyder for eksempel respekt for kulturelle værdier, spisevaner, og særlige ritualer omkring en værdig død. Derfor skal det bl.a. sikres, at viden om hvilke muligheder og tilbud det danske samfund har til borgere over 65 år, er kendt af alle. En viden, man som etnisk dansker umærkeligt tilegner sig igennem et langt liv. Med fokus på mangfoldighed og det at sikre helheden for alle, vil man derved kunne møde gruppen af seniorer med anden etnisk baggrund end dansk med de rette tilbud. Strategiske mål Seniorer med anden etnisk baggrund end dansk oplever, at blive behandlet ud fra en helhedstilgang Iværksættelse af tiltag for at skabe sociale netværk og inkludere flere seniorer med anden etnisk baggrund end dansk i kultur-, sports- og anden foreningsaktivitet, for derved at skabe øget livskvalitet Etablering af plejeenheder, hvor der gives mulighed for at afprøve nye former for sammensætning af beboere og medarbejdere Oplysning og information målrettes de store sprog grupper i kommunen Resultatkrav At alle seniorer oplever, at viften af kommunens tilbud tager højde for forskellige kulturelle og etniske behov hos den enkelte. 9\n10 Hvis der kommer en dag, hvor jeg får brug for hjælp Langt de fleste mennesker klarer sig igennem hele livet uden nogen hjælp udefra. Når man ikke længere kan klare sig selv, forventes det, at man har et sikkerhedsnet i velfærdssystemet. Dette gælder også i Høje-Taastrup Kommune. Behov for hjælp kan opstå ved kortere eller længerevarende livskriser f.eks. kritisk sygdom, tab af ægtefælle eller skilsmisse. Det kan også være, når alderen er årsag til færre kræfter, og dagligdagen bliver en udfordring, eller i livets sidste fase. Uanset hvilket behov man har, kan man som borger trygt henvende sig og få vurderet, hvilken hjælp man kan få. At være afhængig af hjælp må ikke være ensbetydende med tab af værdighed. Hvis man som borger får brug for hjælp, er det vigtig, at den hjælp eller pleje man modtager, tilrettelægges sammen med en selv, efter ens ønsker og med udgangspunkt i de ressourcer og behov man har. Det er vigtigt, at man som borger oplever, at den hjælp man får, er sammenhængende, og at man ikke falder mellem to stole for eksempel, når man udskrives fra hospitalet. Velfærdsteknologiske hjælpemidler kan være en måde at bevare selvbestemmelse og uafhængighed på, og derfor skal disse tilbydes og anvendes, hvor der er mulighed for det. Strategiske mål Alle borgere mødes med venlighed, respekt og værdighed, og med udgangspunkt i den enkeltes livssituation og formåen I mødet med kommunen oplever alle borgere og pårørende helhed og tryghed og pleje-/omsorgsydelser af høj kvalitet Der arbejdes ud fra en tankegang om, at hjælpen skal understøtte at borgeren bliver selvhjulpen så hurtigt som muligt, og pårørende inddrages, hvor det er muligt Alle borgere har krav på en værdig livsafslutning, og livskvalitet i livets sidste fase er uafhængigt af, om man bor i eget hjem eller på plejecenter Der anvendes velfærdsteknologi hvor det er muligt og hensigtsmæssigt Resultatkrav At kommunens tilbud i alle livets faser er præget af værdighed og selvbestemmelse, har høj kvalitet, og baserer sig på effektive og afprøvede metoder, lige som der sker en løbende tilpasning omkring indførelse af velfærdsteknologi. 10 Livets afslutning er en helt særlig fase. Den kræver særligt kompetente medarbejdere, der kan sikre, at den sidste tid bliver værdig og tryg for både borgere og pårørende.\n12 Høje-Taastrup Kommune Bygaden Taastrup Udgivet 2016 Politikken er gældende i den indeværende kommunalvalgsperiode