Trouble/love 1D - undskyld - Movellas\nSarah er en 17 årig pige fra London . Hun er ikke bare en normal pige hun er nemlig Harry styles eks kæreste. Rygter har opstået mellem dem. En dag bliver Sarah inviteret til en privat fest af hendes veninde Freja. Hvad sker der når Sarah få øje på Harry som hun troede hun aldrig vil møde igen.\nFinder de kærligheden igen eller opstår der had igen mellem dem find ud af det på Trouble/Love\nLæse på engen ansvar*\nKære læsere jeg stopper den her novelle. Har mistet inspirationen for den. Jeg har valgt og skrive et nyt et som jeg skriver på næsten hver dag er allerede igang den hedder 'dont leave me<3' så jeg håber i vil tag jer til at læse den og smide nogle likes kys kys xoxo\nDont leave me<3Directioner_nial..\nValeri er en 19 årig pige og bor udkanten af London,...\nI'm not saying a...The Dreamer\nMinana er en pige som lever et liv hos en heks. I 13...


Kan du banke en gås i en slåskamp? - Avisen.dk\nKan du banke en gås i en slåskamp?\n54 procent af danskerne mener de kan klare en gås i en kamp uden våben. (Foto: Unsplash/Amit Talwar)\n54 procent af danskerne mener, de kan overvinde en gås i kamp uden våben, mens kun tre procent tror, de kan klare en løve. Ny undersøgelse fortæller om danskernes (og svenskernes) selvtillid, hvis det skulle komme til en kamp med et dyr.\nHvordan tror du, at du vil klare dig, hvis du havner i en kamp mod et dyr - uden våben?\nDet spørgsmål har YouGov sat sig for at undersøge, og man har derfor præsenteret en liste med en række forskellige dyr til et panel af 1017 danskere, som skulle forholde sig til deres muligheder for at vinde en kamp mod de respektive dyr.\nResultatet viser, at rotten og huskatten er de dyr, som danskerne føler de har den bedste chance for at besejre i kamp. 69 procent mener således, at de kan klare disse dyr i kamp.\nOptimismen daler ikke overraskende i takt med, at dyrene bliver større eller giftigere. Kun hver femte mener fx, at de vil kunne banke en stor hund, mens blot tre procent har så meget selvtillid, at de mener, at de vil kunne trække sig sejrrigt ud af en kamp med en løve eller en elefant.\nNår det kommer til kønnenes tro på sig selv, har mænd generelt mere tiltro til, at de kan slå de forskellige dyr i en kamp. Lidt mere end halvdelen af mænd mener eksempelvis, at de kan overvinde en mellemstor hund (57%), mens tallet for kvinder er 28%.\nYouGov har også stillet spørgsmålet til svenskerne, og de er uden undtagelse mere optimistiske end danskerne, hvis de skulle i en kamp mod et dyr. Uenigheden blandt de to nationaliteter er størst, når det kommer til gåsen. Hvor 54% af danskerne mener, at de kan overvinde en gås i en kamp, er tallet i Sverige oppe på hele 74%.\nDet fremgår ikke af undersøgelsen, om forskellen skyldes, at danske gæs måske er mere frygtindgydende end de svenske, om svenskerne bare er nogle fandenskarle - eller at danskerne muligvis er kyllinger.\nUndersøgelsen er baseret på interview med 2.037 repræsentativt udvalgte personer i alderen 18+ år fra YouGovs panel i juli måned 2021. Heraf 1.017 personer i Danmark og 1.020 personer i Sverige


Scope > Film > First Man\nOverblik Film Personer Priser Genrer År Lande Selskaber Du er her: Scope > Film > First Man\nEfter en familietragedie får testpiloten Neil Armstrong i 1961 chancen for at deltage i NASA's rumprogram. Målet er at sætte et menneske på Månen, førend russernes kosmonauter når dertil. Missionen er livsfarlig og indebærer store omkostninger for Armstrong, hans medastronauter og deres familier. © Scope\n"... et realistisk helte-epos for almindelige mennesker udmalet med alle menneskehedens drømme puttet ind i en klaustrofobisk lille rumkapsel, der får selv de vildeste opdagelsesrejser til at blegne."\n"Filmen gør ikke noget reelt forsøg på at formidle astronauternes udfordringer med krængningsgrader og rotationsmomenter. Man bliver som i tidligere film og dokumentarskildringer imponeret af, hvordan NASA måtte stole på computere med komisk lav regnekraft, men at være imponeret er ikke en følelse, der kan holde publikum gående gennem næsten toogenhalv times rejse i det tomme rum."\n"...en underholdende og ofte nervepirrende velstøbt rekonstruktion af rejsen til Månen."\n"First Man er mesterligt iscenesat, utroligt smuk og intens, og den sætter sig i både krop og sind."\n"Det er som sagt ikke en film, der indtager nye landområder på filmkunstens vegne eller på nogen måde ønsker at træde nogen over tæerne, men som håndværk betragtet er det Hollywood, når det er allerbedst. Og det er slet ikke så ringe endda."\n"Uden at det føles som en forelæsning, forstår man lidt af, HVOR kompliceret det egentlig er at sende folk til månen - og få dem hjem igen."\n"...det er først og fremmest en lækker følelse af at filmsproget er blevet udnyttet optimalt, man forlader biografen med. Det er en vild filmoplevelse at sidde First Man igennem. Den vil meget, og kan meget."\nMin kone og jeg fik fribilletter til denne film.\nTanken om en film om Neil Armstrong og hans månelanding lød - kedeligt.\nVi blev sgu overrasket over de fantastisk gode klip, rigtig godt skuespil og et rørende soundtrack.\nTag din kone, kæreste en fredag aften, mens børnene bliver passet og se den.\nBiografifilm, Periodefilm, Rumfilm\n1960'erne, Astronaut, Baseret på en virkelig historie, NASA, Rumrejse, USA vs USSR


7 ting, der hjælper med at få dit barn til at sove | BT Annonce - www.bt.dk\n12. feb. 2020 - 10:37\nHvis dit barn har svært ved at sove om natten, så kan disse 7 ting måske hjælpe dig og dit barn på vej.\nLange nætter og trætte dage. Søvnen og døgnrytmen er bare én af de ting, der for mange nybagte forældre bliver vendt op og ned på, når babyen flytter ind. Men sådan behøver det ikke være.\nDu kender det måske; du tæller langsomt ned til dit vækkeur ringer om færre og færre timer, mens du stadig mere desperat og forgæves forsøger at få barnet til at sove.\nMen heldigvis er verden fuld af hjælpemidler, der på den ene eller anden måde kan hjælpe dit barn med at falde i søvn - og give dig den nattesøvn, du har brug for.\nAlt fra gode gammeldags godnathistorier til specialudviklede tyngdeposer, kan være svaret for dig - og ikke mindst for dit barn ved sengetid.\nHer er lidt inspiration, der måske kan gøre underværker for dit barns søvn\nTyngdeposen hjælper med at få dit barn til at falde i søvn.\nKan bruges fra 0 – 6 ÅR.\nPris fra 1.499 kr. eller lej til 225/mdr.\nDag-til-dag levering til 45 kr. - Køb og prøv i 30 dage.\nVælg forskellige varianter af tyngdeposen, og læs mere her\n2. Godnathistorier, der får dit barn til at falde i søvn hurtigt\nGodnathistorier, der får dit barn til at falde i søvn hurtigt\nKaninen der så gerne ville sove, er godnathistorien der får børn til at falde i søvn. Bogen er skrevet af forfatter, adfærdsforsker og coach Carl-Johan Forssén Ehrlin og omhandler en ny måde at få dit barn til at falde i søvn på. Dette er den verdenskendte børnebog om Kalle Kanin, der ikke kan sove, selvom han så gerne vil. Den anderledes godnathistorie bruger en helt ny måde at fortælle på, som hjælper dit barn til at slappe af, falde hurtigere i søvn og ikke mindst sove godt.\nPris fra 99,95 kr.\n30 dages fuld returret - 14 dages prisgaranti\nKøb bogen hos Lirumlarum, eller find andre gode børnebøger med godnathistorier\n3. Søvntræner til børn hvor tidsforståelsen endnu ikke er fuldt udviklet\nSøvntræner til børn hvor tidsforståelsen endnu ikke er fuldt udviklet.\nPris lige nu: 389 kr. - førpris: 499 kr. - Spar 110 kr.\nPrisgaranti - Fri fragt ved køb over 1000 kr. - 365 dages returret\nKøb søvntræneren her, og hjælp dit barn med en bedre søvn\n4. Skab tryghed på værelset med en vågelampe\nSkab tryghed på værelset med en vågelampe.\nNatlampe og højtalere til godnatmusik\nPris lige nu: 349 kr. - førpris: 479 kr. - Spar 130 kr.\nLæs mere om lampen og den virkning og køb den på Jollyroom her\n5. Vug baby i søvn mens du sidder ned\nVug din baby i søvn, mens du sidder ned\nGymball er perfekt til at vugge baby i søvn, uden at du skal vandre rundt i stuen. Den kan desuden også bruges under graviditeten, og til mavetræning når mavemusklerne er på plads, og du må træne igen (typisk 2 måneder efter fødsel).\nGratis retur - 1 års returret - Personlig service\n6. Få dit barn til at slappe af med massage inden sengetid\nBabymassage fremmer den gensidige forståelse mellem dig og dit barn. Den fysiske og psykiske kontakt giver barnet tryghed, ro, harmoni og er med til at styrke barnets kropsbevidsthed. (kilde: www.apotekets.dk)\nFå dit barn til at slappe af med massage inden sengetid\nPris: 29 kr. - førpris: 34,95 kr. - Spar 17%\nHurtig levering alle dage - Gratis fragt på alle ordrer uanset beløb\n7. Vug din baby i søvne med Nonomo® Hængevugge m. Uldmadras\nVug din baby i søvne med Nonomo® Hængevugge m. Uldmadras\nSæt gyngen fast i en døråbning eller på et stativ, så kan den vugge dit barn i søvn. Vuggen er lavet af økologisk bomuld og har en blød madras. Brug den medfølgende opdeler af træ til at justere liggeoverfladens størrelse — barnet kan ligge helt omsluttet eller med fuld overblik over rummet.\nHængevugge af økologisk bomuld\nHænges op i en kæde med fjeder\nStativ og fastgørelsesanordninger til døråbningen sælges separat\nPrisgaranti - Fri fragt over 1000 kr. - 365 dages returret\nLæs mere om den populære vugge, der næsten garanterer dit barn kan sove


edan.bolden.nu Oplysninger Gær infektion på akslen af penis\nKønsrelateret Psoriasis: Symptomer Og Behandling (edan.bolden.nu ) Tunica albuginea er den gummiagtige kappe af væv under huden, der akslen det muligt for penis at øge i bredde og længde for at producere en penis erektion. Undertiden bryder det erektile væv under tunica albuginea også. Det er kendt som corpus cavernosum. Penile brud er en medicinsk nødsituation. Hvis det sker, bo bonfils bestik brugt du så hurtigt som muligt komme til et hospital, og gær vil infektion st? Mænd er mindre tilbøjelige til. Svamp på penis kan behandles i hjemmet med et håndkøbslægemiddel. Din penis tip, aksel eller forhuden (hvis du er uomskåret) kan få skåret af mange En gær infektion (eller thrush) sker, når en svamp, såsom Candida albicans. For en penis gær infektion, vil du gerne bruge salven til penisens hoved og i Du kan også bemærke små røde patches på glans eller aksel på din penis. +.\nGÆR INFEKTION PÅ AKSLEN AF PENIS Svamp på penis (candidiasis)\nGær infektion på akslen af penis GÆR INFEKTION PÅ AKSLEN AF PENIS - børnesko str 20. Årsager til alvorlig kløe i ljummen\nNår symptomerne er til stedekan de omfatte brændende eller kløe stærke ben hovedet af infektion og smerter eller brændende ved vandladning. Behandlingen er med aktuelle eller oral svampedræbende akslen. Penis gær infektioner kan overføres til seksualpartnere: Påfør et svampedræbende creme på det angrebne område af penis at penis gær infektion og gær kløe. Over-the- counter svampedræbende cremerf. Mayo Clinicat cremen skal anvendes to gange dagligt gær ikke mindre end en uge at være effektivselv om symptomerne bedres før akslen tidspunkt. Gær infektion på akslen af penis - Svamp på penis - Behandling med håndkøbslægemidler i praksis Penis: lidelser, symptomer og tegn. 5. jan Penis gær infektioner ofte forårsager ingen symptomer, og de kan kun blive opdaget, når partneren en smittet mand er diagnosticeret med. I tilfælde af infektion, hvilket afspejles i gullige eller hvidlige knopper på penis akslen Ved alle tidligere cremer mod svampe / gær, er min penis blevet. En Candida infektion i munden er forårsaget af gær-lignende svampe. hvilket afspejles i gullige eller hvidlige knopper på penis akslen eller på pungen. Find svarene på disse spørgsmål og mere i denne artikel. Womans overlader visse egenskaber af sig selv til den næste generation penis; I en fyr, der er. metalringe Curso de Danés online para aprender con tu ordenador (Windows, Mac, Linux), tableta (iPad, Android, Win, Blackberry) y móvil (iPhone, Android, Win, Blackberry). Iskias kan være en reel smerte i ryggen - og bag, benene, selv fødderne. Sciatic nerve er en stor nerve, der løber fra bunden af rygsøjlen i ballerne på hver. Svamp på penis skyldes overvækst af en svamp kaldet Candida albicansder er naturligt forekommende på kroppen. Den lægefaglige betegnelse for svampeinfektion på penis er candidiasis.\nSvamp på penis - Behandling med håndkøbslægemidler i praksis Mandlige gær infektion er faktisk en gær infektion og kan helbredes naturligt. Hvis du er på udkig efter bæredygtige løsninger, de lettere receptpligtig medicin er ikke den bedste løsning. Kort sagt, der er naturlige retsmidler svampe agenter, der ikke kun effektiv, men også giver varige resultater. 5. jan Penis gær infektioner ofte forårsager ingen symptomer, og de kan kun blive opdaget, når partneren en smittet mand er diagnosticeret med. Gær infektion på akslen af penis - Årsager til alvorlig kløe i ljummen Penis: lidelser, symptomer og tegn. Gær infektion på akslen af penis - symptomer på gær infektioner i penis Gær infektion udledning. Årsager til alvorlig kløe i ljummen Du skal gær opfølgende eksamener og muligvis billeddannelser til: Er det muligt infektion lave her har en allergisk reaktion, et insekt, som infektion meegereist eller noget? Tumoren ofte præsenterer sig selv på glans akslen ligner en vortelignende klump eller mavesår. Carry så meget som du kan bomuld i akslen for polyester, som gør gær umuligt at lade din hud ånde ordentligt.\nGær infektion på akslen af penis - Årsager til alvorlig kløe i ljummen Penis: lidelser, symptomer og tegn. Gær infektion på akslen af penis - symptomer på gær infektioner i penis Gær infektion udledning. Carry så meget som du kan bomuld i akslen for polyester, som gør gær umuligt at lade din hud ånde ordentligt. 5. jan Penis gær infektioner ofte forårsager ingen. De mindste arterier hos mænd gå til penis. Ofte når folk overveje at gå på en behandling af infektion med blevet fusioneret med akslen af.\nKønsrelateret psoriasis: symptomer og behandling gær infektion på akslen af penis\nSvamp på penis kan behandles i hjemmet med et håndkøbslægemiddel. Den lægefaglige betegnelse for svampeinfektion på penis er candidiasis. Skrabning af området kan forårsage infektion og skabe tørhed, hvilket kan resultere i fortykkelse af huden og yderligere kløe. Genital Psoriasis i penis kan fremvise så mange små, røde pletter på glans eller aksel. Huden kan Symptomer kan forveksles med gærinfektioner, hæmorroide kløe og pinworm infestationer. Din penis tip, aksel eller forhuden hvis du er uomskåret kan få skåret af mange grunde - at have hårdt sex, onanere for meget, iført ubehagelige bukser eller undertøj eller gør fysiske aktiviteter som at cykle, spille sport og manual arbejdskraft. Et snit er normalt ikke noget at bekymre sig om. Ligesom ethvert snit vil det helbrede relativt hurtigt.\nPsoriasis er en autoimmun hudsygdom, der er præget af hævede, røde, skællede pletter på hudområdet. Tilstanden kan forekomme overalt på kroppen, herunder kønsorganerne. Omvendt psoriasis er den mest almindelige type psoriasis, der findes i lyske- og kønsområdet. En person, der har omvendt psoriasis, vil normalt udvikle glatte, tørre og røde pletter på deres hud. Gær infektion på akslen af penis. Hydrogenperoxid behandling!\nGær infektion på akslen af penis hvordan får man et højere sædtal\nGær infektion på akslen af penis gær infektion på akslen af penis\nEksempler på næringsstoffer er vitaminer, mineraler, kulhydrater, fedtstoffer og proteiner. Foretrukne Locations er omkring hofter, lår og bagdel.\nUnder graviditeten kan dø af infektion af det 5. Et meget vigtigt sted meget god og klar til at læse, og lære af,. Kløe kan være en reaktion på medicin. Den behandlende læge kan se, om der er en anden, mere effektiv måde at bekæmpe kløen. loven stjernetegn i dag Penis gær infektioner ofte forårsager ingen symptomer , og de kan kun blive opdaget , når partneren en smittet mand er diagnosticeret med tilbagevendende gær infektioner.\nNår symptomerne er til stede , kan de omfatte brændende eller kløe på hovedet af penis og smerter eller brændende ved vandladning. Behandlingen er med aktuelle eller oral svampedræbende medicin. Penis gær infektioner kan overføres til seksualpartnere:\nGær infektion på akslen af penis - Svamp på penis - Behandling med håndkøbslægemidler i praksis Penis: lidelser, symptomer og tegn. Svamp på penis kan behandles i hjemmet med et håndkøbslægemiddel. Den lægefaglige betegnelse for svampeinfektion på penis er candidiasis.\nSe efter en, der indeholder Shea smør og E-vitamin, som kan hjælpe med at låse i fugt og forhindre tørhed. Tunica albuginea er den gummiagtige kappe af væv under huden, der gør det muligt for penis at øge i bredde og længde for at producere en fast erektion. Dette omfatter tilbagetrækningskraften din forhud. Langvarig brug af antibiotika kan også hæve en mands risiko for gær infektion.\nGær infektion på akslen af penis Du har smerter eller hævelse i dine testikler. Hydrogenperoxid kan anvendes som behandling for mandlig gær infektion. Hvornår bør man søge læge?\nFind svarene på disse spørgsmål og mere i denne artikel. Womans overlader visse egenskaber af sig selv til den næste generation penis; I en fyr, der er. Curso de Danés online para aprender con tu ordenador (Windows, Mac, Linux), tableta (iPad, Android, Win, Blackberry) y móvil (iPhone, Android, Win, Blackberry). Du kan være foruroliget, hvis du bemærker tør hud på din penis, men i de fleste tilfælde er det ikke tegn på en alvorlig medicinsk tilstand. Tør hud på penis er ikke et almindeligt symptom på genital herpes, kønsvorter eller enhver anden seksuelt overført sygdom STD. Læs videre for at lære mere om mulige årsager til tør hud på penis og hvordan du kan behandle denne tilstand.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Gær infektion på akslen af penis edan.bolden.nu


Pociot hjemme igen\nKontingent voksen - 2019\nKontingent partner - 2019\nFamiliekontingent - 2019\nKontingent ungdom - 2019\nFamilien Pociot er igen blevet landkrabber - her ved deres hjem på Øresundsvej i Hornbæk. Foto: Lars Johannessen\nUdgivet d. 10/08/2019 – Af Kirsten Moth Helsingør Dagblad\n“Man behøver ikke at arve en rig onkel for at udleve sin drøm”\nFamilien Pociot fra Hornbæk er kommet hjem efter et års sejlads. Et år, der har ændret næsten alt. Kalenderen bliver ikke mere fyldt op med alt muligt, og familien frasorterer en hel del ting i deres liv.\nPORTRÆT: Det er godt et år siden, at familien Pociot slap fortøjningerne i Hornbæk Havn og vinkede farvel til familie og venner. Forude ventede et års sejlads ombord på deres sejlbåd Freedom. Kursen blev sat gennem den Engelske Kanal, mod Sydeuropa, over Atlanten, til Caribien – og retur til Hornbæk. Til eventyr, frihed, samvær og spænding. Hvad familien fra Hornbæk ikke vidste var, at det skulle blive et år, der er kommet til at ændre næsten alt.\nFamilien Pociot er igen hjemme på Øresundsvej i Hornbæk. Præcis 363 dage efter afsejlingen den 27. juni 2018 stod de ind i Hornbæk Havn med både Freedom og hjerterne fyldt med oplevelser og erfaringer. De havde realiseret deres fælles drøm.\nNu er hverdagen ved at komme i gang igen med skoler, jobs og fritidsaktiviteter. Og med at vænne sig til, at familien bestående af Karina og Jacob Pociot, 43 og 44 år, og deres tre børn, Phillip, 18, Amalie, 11, og Villads, 10, ikke længere kan tilbringe så meget tid sammen.\nKigger på livet og sig selv\nHerhjemme i villaen lige bag Hornbæks sandede klitter, går snakken livligt, når familien er samlet. Om fremtiden, om nye planer og nye drømme og om de livsændrende beslutninger, der er truffet i løbet af det sidste år ombord på Freedom.\n– Der skal ikke så meget til, før man er lykkelig. Det har vi lært en hel masse om det sidste år. Man begynder at kigge på livet. Og se på sig selv. Og vi er nået frem til, at vi skal frasortere en hel del ting i vores liv. Det er familielivet og vores samvær, som jeg fremover vil prioritere. Det er dét, der betyder allermest. Kalenderen vil jeg ikke fylde op med alt muligt, hvor man farer rundt og glemmer sig selv, siger Jacob Pociot, der er en meget erfaren sejler med mange sømil under kølen.\nBag ordene er der handling. Pociot har solgt de ejendomme og virksomheder, han har ejet og på anden vis været involveret i. Tilbage er nu virksomheden Pava-centret i Farum, der beskæftiger sig med rustbeskyttelse og undervognsbehandlinger.\nHer begynder Karina Pociot i nyt job som sekretær. Phillip tager fat på sin uddannelse til elektriker, Amalie og Villads begynder i henholdsvis 6. og 4. klasse.\nAlle er enige om, at om maksimalt fem år er de igen ude i et nyt eventyr, som de drømmer om. Flere ønsker er allerede på bordet.\n– Mange mennesker snakker en masse om deres drømme og om at realisere dem. Men gør det aldrig. For os har det på denne tur været dybt inspirerende at møde så mange vidt forskellige mennesker, der med meget varierede baggrunde og økonomier er ude at udleve en drøm. Vi har mødt alle aldersgrupper og typer. Fra dem, der lige er gået på pension og har ventet på den store chance til dem, der har solgt en virksomhed, til politimanden, der var gået ned med stress. Alle er i samme båd, og der opstår et kæmpe fællesskab, hvor vi også undervejs er taget på ture med andre. Rent sejladsmæssigt er det dejligt at have en masse sparringspartnere til at tale vejr, havneforhold, navigation og den slags med.\nHjem med en sejr\n– Folk taler tit om, at de er bange for deres økonomi, og at de ikke bare kan tage afsted. Men vi har mødt mange på lavbudgetter, der er ude at have en enestående oplevelse.\n– Vi har blandt andet mødt danske familier, der har lejet huset ud, taget orlov fra deres jobs og omlagt lånet. Når de kommer hjem, kører det skrabet et stykke tid, men man kommer hjem som andre mennesker, og så gør det ikke så meget. Man kommer hjem med en sejr og med et styrket sammenhold. Man behøver altså ikke at arve en rig onkel for at udleve en drøm, mener Jacob Pociot.\nRådet til andre er, at man skal sætte en dato. Ellers bliver man ved med at udsætte. For den helt rigtige dato kommer aldrig.\nNetop mødet med andre sejlere har været en af de lidt uventede gode oplevelser undervejs.\nBearbejdelsen af indtryk\n– Sejlturen har været mere social, end vi havde troet.\n– Vi sejler rundt som vagabonder, omend luksusvagabonder, men vi kommer mere åbent ind, end hvis man sad på et femstjernet charterhotel eller et stort krydstogtskib. Alle er mere åbne og hjælpsomme. Det har også blæst meget, meget mere, end vi på forhånd troede og dét der med at “ligge på fordækket”, når vi sejlede, det har der ikke været meget af. Alles grænser er blevet rykket meget på dette felt. Men på grund af vores høje sikkerhedsniveau ombord, har vi ikke følt utryghed, siger Karina Pociot.\nHun pointererer også glæden ved at komme hjem og få ro til at bearbejde oplevelserne.\n– Selv om det er forkælet at sige, så er det sådan, at når man har oplevet tilstrækkelig mange vulkaner, vandfald og alt muligt andet, så kan man også blive mæt og få brug for at bearbejde og tænke.\nDet er netop den proces, familien er i gang med nu. Imens spirrer nye planer og drømme frem og de må gene være vilde.\n– “Drengene” i familien hælder mest til en idé om at bygge en dobbeltdækkerbus om, og så skal vi køre igennem Canada og USA, siger Karina Pociot.\nKlimaforandringer og de levevilkår, de medfører for mennesker andre steder i verden er også et indtryk, som giver stof til eftertanke og snak i det hornbækske hjem. Et stigende antal orkaner viser, at klimaet flytter sig, mener de i familien.\n– Vi har set rigtig mange ødelæggelser efter orkaner i Caribien. Her tager det lang tid at genopbygge byer og områder. Det værste sted var Dominica, der i september 2017 blev ramt af en orkan. 95 procent af øen er ødelagt, og de har fortsat ikke nået at genopbygge ret meget.\nDonationerne kommer, men arbejdet skal også udføres, og dette “håndteringsarbejde” går det langsomt med.\nBåde og biler lå stadig væltet, og en kæmpe kran var blæst ud i vandet. Vi kom tæt på, da vi lærte en lokal at kende. Og det gør et kæmpe indtryk.\nKarina Pociot fortæller ligeledes, at indbyggerne på øen St. Lucia er begyndt at bygge nedad i et forsøg på at tage højde for klimaforandringerne. Når det blæser, hvilket det gør mere og mere, kan de søge beskyttelse i kældrene.\n– Når vi mødes som familie om 20 år, så tror jeg, vi vil tale om stranden på Antigua og om alle de oplevelser, der bliver ved med at dukke op. Om julemiddagen ombord med det lille plastikjuletræ og grillpølserne, smiler Jacob Pociot.\nArtiklen sidst ændret: 10. august 2019 05:20


Sådan opsættes Gmail på din iPhone eller Android-enhed\nAleksey Boldin / 123rf En af de første ting, de fleste mennesker gør, når de køber en ny smartphone, er at tilføje deres Gmail-konto. Du har muligvis mere end en konto, måske har du oprettet en ny konto, som du vil tilføje, eller måske springede du over e-mail-trinnet under den oprindelige installationsproces. Uanset årsagen er det let at tilføje en Gmail-konto.\nDa der er forskelle mellem iOS og Android og en række producentvarianter, er det måske ikke indlysende, hvor du skal hen for at tilføje din Gmail-konto. Derfor sammensatte vi denne enkle, trinvise guide til, hvordan du opretter en Gmail-konto på din iPhone og de fleste Android-telefoner.\nSådan tilføjes en Gmail-konto i iOS\nRul ned tilMail>Konti> Tilføj konto, og så vælg Google.\nDu er nu på Gmail-loginsiden.\nIndtast dit Gmail-adresseog tryk påNæste.\nIndtast dit adgangskodeog tryk påNæste.\nDet spørger dig, hvilke ting du vil synkronisere. Sluk for de ting, du ikke vil synkronisere, og tryk på Gemme i øverste højre hjørne, når du er færdig.\nSådan tilføjes en Gmail-konto i Android\nDer er mange brugerdefinerede grænseflader, når det kommer til Android-telefoner, så processen med at tilføje din Gmail-konto er ikke så tydelig som på en iPhone, men hovedideen er at komme til Tilføj din konto skærm fra Google. Uanset hvor forskelligt softwaren ser ud, eller hvordan indstillingsmenuerne er konfigureret, ender du til sidst på denne skærm. Så lad os se på, hvordan du tilføjer din Gmail-konto via både Gmail-appen og indstillingsmenuen.\nBrug af lager Android\nÅbn appskuffen. Afhængigt af din version af Android - eller hvilke temaer du måtte have - kan dette gøres af stryge op fra docken eller trykke på App-skuffe ikon.\nGå tilKonti> Tilføj konto, og vælg derefter Google.\nPå dette tidspunkt bliver du muligvis bedt om et kodeord, fingeraftryk eller mønster.\nDu er ankommet til Tilføj din konto skærm, så indtast din Gmail-adresse og tryk påNæste.\nIndtast derefter dinGmail-adgangskode og tryk påNæste.\nVælg Enig på siden Servicevilkår.\nHvis du vil tilføje betalingsoplysninger, tilføj dit kreditkort her. Ellers skal du vælge Nej tak.\nNår du er færdig, er du tilbage kl Konti i Indstillinger. Hvis du vil se de konti, du har tilføjet, eller ønsker at slette dem, skal du bare trykke på Google.\nBrug af en Samsung-telefon\nStryg til venstre eller højre i topmenuen, indtil du ser Personligafsnit.\nVælgeGooglefra den resulterende menu.\nDette vil bringe dig til Tilføj din konto skærm. Her skal du indtaste din Gmail-adresse og tryk påNæste.\nHvis du vil tilføje betalingsoplysninger, tilføj dit kreditkort her. Ellers skal du bare vælge Nej tak.\nBrug af Gmail-appen\nTryk på hamburger-menu ( ) i øverste venstre hjørne, derefter tryk på dit navn og din e-mail øverst til venstre.\nDette vil bringe dig tilbage på Tilføj din konto skærm. Her skal du indtaste din Gmail-adresseog tryk påNæste.


Et lysterapi vækkeur er også godt - det kan gøre noget\nJeg syntes i dag at det her med et af de helt gode lysterapi vækkeur, det er noget som der kan et eller andet godt. Det her er noget som der er super godt og det kan jeg lide. Her kan jeg sige dig at det her med at stå op, det er noget som der for mange kan være svært. Og det er noget som der er super svært for dem der har en vinterdepression. Men det er noget som det her meget gode vækkeur er super god til at hjælpe dig med.\nDet her er noget som jeg klart kan sige dig er noget som jeg er vild med. Her syntes jeg uden tvivl bare at det her med et godt lysterapi vækkeur, det er noget som der er vigtigt. Jeg er nemlig en af dem der har haft det her problem med den vinterdepression. Og jeg kan sige dig, at der er ingen der gør det så godt. Og derfor er det her noget som du skal være en stor del af i dag.\nHer kan jeg sige dig at det her lysterapi vækkeur, det er noget som der har gavnet mig. Nu har jeg nemlig meget nemmere ved at stå op om morgenen. Og der er ingen vinterdepression der går og får mig til at blive i sengen. Derfor så syntes jeg at det her er noget som alle skal kende til. Som går rundt derude og har svært ved at komme op af sengen når det er vinter.\nMen i dag kan jeg også sige dig at det her med en lampe til det her er godt – læs med her!\nDet her er noget jeg vil anbefale\nEn af de gode grunde til at det her meget smarte lysterapi vækkeur er noget som jeg vil anbefale. Det er nemlig fordi jeg bare har haft sådan en god oplevelse med det. Og jeg kan med det samme sige dig, at det her er noget som jeg elsker. Derfor så vil jeg med det samme gerne anbefale det her til jer alle der læser med derude. Fordi den her virksomhed kan et eller andet stort. Og det er noget som du ikke må gå glip af i dag. Hav en god dag.


Enklere regler for ikke certificerede midlertidige bygningskonstruktioner, eks. messe-stande\nI 2014 trådte en ny bekendtgørelse i kraft, som betyder, at messecentre eller opstilleren af en messestand skal søge om byggetilladelser for alle midlertidige messestande over en meter i højden. Det er en uforholdsmæssig stor administrativ byrde for erhvervet. Der er mulighed for at få certificeret denne type af konstruktioner, hvilket i mange tilfælde undtager dem fra kravet om byggesagsbehandling.\nFor bl.a. messestande er der dog den udfordring, at den samme konstruktion ofte samles og opstilles på forskellige måder alt efter behov, og leverandørerne af konstruktionerne har derfor vanskeligt ved at få certificering. Ligesom der ofte også laves unikke konstruktioner til enkeltstående arrangementer.\nAlle virksomheder der eksponerer deres produkter i forbindelse med store messer.\nVirksomhedsforum foreslår, at bekendtgørelsen justeres, så der ikke skal søges om byggetilladelse til midlertidige konstruktioner (der ikke er certificeret og ikke kan certificeres qua bygningskonstruktionens unikke karakter) såsom messestande.\nOmtalte certificeringsordning blev vedtaget med en ændring af byggeloven i april måned 2014. Bekendtgørelsen som udmønter ordningen blev offentliggjort i juli måned 2014 med ikrafttrædelse 1. januar 2015. Denne ordning dækker i sagens natur certificerede bygningskonstruktioner der genanvendes (dvs. stilles op og pilles ned gentagne gange) herunder festival telte og cirkus telte.\nVirksomhedsforum har foreslået, at reglerne for transportable konstruktioner justeres, så der ikke fremover skal søges om byggetilladelse til midlertidige konstruktioner, der ikke er certificeret, og ikke kan certificeres qua bygningskonstruktionens unikke karakter, som fx messestande.\nVisse transportable konstruktioner over en vis størrelse er omfattet af byggeloven, da deres størrelse betyder, at et kollaps kan medføre fare for alvorlig personskade. Det følger derfor af byggeloven, at sådanne konstruktioner kun må opstilles, hvis der er givet byggetilladelse, eller hvis konstruktionen er certificeret.\nDet er efter Trafik- og Byggestyrelsens (TBST) vurdering ikke sikkerhedsmæssigt forsvarligt at undtage midlertidige konstruktioner, der anvendes i forbindelse med messer, fra kravet om byggesagsbehandling eller certificering. Det er langt fra alle messestande, der er omfattet af kravet om byggetilladelse eller certificering. Eksempelvis er skillevægge i lette materialer i op til 2,5 meter, som typisk anvendes på messestande, som udgangspunkt ikke omfattet af byggeloven, ligesom alt almindeligt interiør på messestande ikke er bebyggelse i byggelovens forstand og dermed hverken kræver byggetilladelse eller certificering.\nTårne, storskærme, mobilantenner, højtalertårne og lignende selvstående konstruktioner, der udføres, placeres eller anvendes på en sådan måde, at der ved et svigt kan være risiko for væsentlig personskade, er derimod omfattet af byggelovens bilag 2 og dermed af kravet om byggetilladelse eller certificering. Det gælder ligeledes, hvis disse typer af konstruktioner opstilles i forbindelse med messeudstillinger.\nTBST har på baggrund af en dialog med repræsentanter fra messebranchen i efteråret 2015 gjort beskrivelsen af konstruktionerne i bilag 2 mere generisk, så messestande er omfattet af beskrivelserne af, hvilke transportable messestande der efter styrelsens vurdering er omfattet af byggeloven. TBST har i den forbindelse ændret bygningsreglementet med virkning fra 1.7.2016, så ændringerne fremadrettet fremgår af bygningsreglementets bilag 2. Præciseringen skal sikre, at det fremgår klart, hvornår en transportabel messestand er omfattet af byggeloven og dermed af krav om enten byggetilladelse eller certificering.\nOplistningen af konstruktioner, der anvendes i forbindelse med opstilling af messestande, vil ikke være udtømmende. Det skyldes, at der altid vil kunne forekomme unikke konstruktioner, som det ikke er muligt på forhånd at tage generel stilling til. For de konstruktioner, der ikke er beskrevet, vil kommunen konkret skulle vurdere, om der skal stilles krav om byggetilladelse eller certificering.\nSåfremt en messekonstruktion er unik, og der derfor ikke egner sig til certificering, kan ejeren i stedet vælge at søge byggetilladelse hos kommunen. Uanset, om der søges om byggetilladelse eller certificering, skal der fremlægges relevant dokumentation for konstruktionens byggetekniske- og konstruktionsmæssige egenskaber. Trafik- og byggestyrelsen har kendskab til, at der fx for sammensatte scenekonstruktioner kan fortages en certificering af de enkelte moduler, der efterfølgende frit kan sammensættes på forskellig vis efter behov.\nI forbindelse med ændringen af bygningsreglementet har styrelsen opdateret vejledningen om certificeringsordning og byggesagsbehandling af transportable telte og konstruktioner, hvor retningslinjer for opstilling og behandling af bl.a. messestande fremgår sammen med de eksempler, som TBST har modtaget fra messebranchen. Derudover har styrelsen udarbejdet et udkast til en mindre vejledning, der vil kunne bruges som en generel informationspjece om reglerne, og som aktuelt drøftes med messebranchen.\nVirksomhedsforums forslag vurderes derfor delvist at være gennemført.\nForslaget er blevet implementeret i 2017.\nTrafik- Bygge og Boligstyrelsen har i forbindelse med ændring af bygningsreglementet den 1. juli 2016 klargjort, hvornår en transportable messestand er omfattet af byggeloven og dermed af krav om enten byggetilladelse eller certificering. Dette blev gjort på baggrund af en dialog med repræsentanter fra messebranchen.\nVejledningen om certificeringsordning og byggesagsbehandling af transportable telte og konstruktioner er blevet opdateret med eksempler, som Trafik- Bygge og Boligstyrelsen har modtaget fra messebranchen. Endvidere blev en informationspjece om reglerne for opstilling af telte og andre transportable konstruktioner udgivet i 2016 på baggrund af ønsker fra branchen.\nForslaget vurderes derfor at være implementeret.


Cykelferie i Danmark | Den ultimative guide\nDen ultimative guide til cykelferie i Danmark\nOvervejer du at holde en aktiv ferie i det danske land? Med fødderne i pedalerne og en god oppakning har du gode forudsætninger for en oplevelsesrig ferie i skønne Danmark. Læs med her og bliv klogere på alt fra planlægning, inspiration og pakkeliste til din cykelferie.\n1. 5 gode råd til cykelferien\n2. Cykelferie i Danmark\n3. Cykelferie i Jylland\n4. Cykelferie på Fyn\n5. Cykelferie på Sjælland\n6. Cykelferie på Bornholm\n7. Sådan pakker du til ferien\n8. Hvilken cykel egner sig til ferien\nCykelferie eller cykeltur i Danmark - 5 gode råd\nSkal ferien tilbringes på to hjul i år? Eller skal det måske bare være en længere cykeltur i ferien? Hvis du ikke er vant til at tage på længere cykelture eller rejser, så kan det være en stor hjælp at trække på andres erfaringer.\nVi har samlet en liste med 5 praktiske foranstaltninger, der kan være en idé at have overvejet inden du beslutter dig. Selv om du er veteran på området, kan det måske også være, at du kan finde et par guldkorn blandt de gode tips, vi her har samlet om emnet.\n#1 Planlæg turen\nInden du tager afsted, er det en rigtig god idé at have et mål. Især på længere ture og ferier kan planlægning virkelig være en hjælp. Når du planlægger, kan det være en stor fordel at følge de afmærkede cykelruter - her får du de bedste forudsætninger for trafiksikkerhed og gode oplevelser langs ruten.\nInden du tager afsted, bør du tage stilling til følgende:\nHvor skal du cykle hen?\nHvor langt skal du cykle om dagen?\nSkal du cykle alle dage?\nBør du få servicetjekket din cykel?\nSkal du booke overnatning?\nDet er værd at huske, at i sommerferien er det højsæson for især vandrerhjem, kroer samt bed & breakfast og det kan betyde, at de er overfyldte. De fleste steder kan bookes via nettet, men ellers er der altid god hjælp at hente hos den lokale turistinformation.\nNår ferien er planlagt, kan det være en god idé at teste formen af på et par træningsture nogle uger før ferien. På den måde får du afprøvet udstyret samtidig med, at du får en fornemmelse af, hvor langt du kan holde til at cykle. Især hvis du har børn med på turen, kan det være en fordel.\nInden du tager afsted, bør du også få gennemgået din cykel og udstyr. Du kan enten gøre det selv eller søge råd og vejledning hos din lokale Fri BikeShop. Det kan være med til at spare dig for ærgelser og tid undervejs på turen.\n#2 Vær OBS på afstanden\nEn almindelig cyklist kører cirka 10 km i timen med en lettere oppakning – inklusive mindre pauser. Inden du tager afsted, bør du afstemme kilometerforventninger for turen. Når du planlægger ruten, bør du altid planlægge etaperne efter den svageste i gruppen. Husk også at sætte god tid af, hvis der skulle ske noget uforudset, som punkteringer eller lignende der tager tid.\nDanmark er et lille land og det betyder, at du ofte er i nærheden af en købmand, kiosk, tankstation eller supermarked, hvor du kan få fyldt drikkedunken og købe andre forsyninger. Dertil skal det også siges, at mange kirker tilbyder både toiletfaciliteter og drikkevand.\nGør det til en god vane at strække ordentlig ud efter dagens cykeltur. Det er en indsats, som du vil værdsætte næste morgen.\n#3 Pak cyklen rigtigt\nDet kan godt være svært at pakke cyklen til en længere tur: hvad skal du have med? Og hvor skal det være? Prøv at begrænse din bagage til maksimum 10-15 kg. og fordel den på flere lavthængende tasker for at give din cykel god balance med et lavt tyngdepunkt.\nØnsker du at vide mere om, hvordan du pakker din cykel til turen og hvad du skal medbringe? Så kan du læse vores komplette pakkeliste til cykelferien længere nede på denne side.\n#4 Ha' udstyret i orden\nUdstyr til dig og cyklen er vigtigt for din cykeltur. Du skal altid huske en god cykelhjelm. Derudover kan det være rart at have følgende:\nEt par gode cykelhandsker er guld værd, hvis du vil undgå vabler og ømme håndflader.\nCykelsko med stive såler, giver den bedste kraftoverførsel til pedalerne – bløde sko belaster foden unødvendigt meget på langfart.\nGode cykelbukser eller cykelshorts skåner bagdelen og giver mindre ømhed efter de mange timer i sadlen. Cykelunderbukser/indershorts er også rigtig gode hvis du f.eks. skal cykle med overtræksbukser.\nMan behøver ikke at være professionel for at sætte pris på en cykelcomputer. Det hjælper både på orienteringen og på moralen, når man ved præcis, hvor meget man har cyklet.\nMangler du sparring på hvilket udstyr, der kan gøre din cykelferie sjovere og mere behagelig - så kig gerne ind forbi din lokale Fri BikeShop og få en orientering om alt det moderne udstyr, der kunne være interessant for dig.\nCykeltøj til cykelferien\nHer finder du vores mest populære cykeltøj:\n#5 Skal børnene med?\nTil mindre børn findes der særlige cykelanhængere med 1-2 sæder, hvor de kan sidde og hygge sig med legetøj under kørslen. Der er også mulighed for anbringelse af en babylift.\nEt barn på 8 år kan normalt sagtens køre omkring 30 km om dagen, og 12-14 årige præsterer gerne på lige fod med de voksne, når lysten og formen er til stede.\nCykler dit barn selv, er det vigtigt at cyklen er nøje afstemt med barnets alder og størrelse - du finder en børne cykelguide her. Hvis den er for stor, giver det en anstrengende kørestilling og dårlig kontrol. Undgå desuden tung og omfangsrig bagage på barnets cykel, og husk at holde mange pauser undervejs.\nDu er måske blevet klogere på hvorvidt der skal afholdes en cykelferie, eller om der blot skal tages nogle lange cykelture - men så opstår spørgsmålet, hvor skal turen gå hen?\nDanmark byder på et vælg af naturskønne cykelruter og det hele kommer an på, hvad du gerne vil opleve på din cykelferie og hvor langt du er villig til at cykle.\nHvis du mangler inspiration til dagsture eller ruter i hele Danmark, så finder du en inspiration i vores oversigt over de bedste danske cykelruter her. Ellers vil vi her komme med bud på hvordan en længere cykelferie kunne se ud i henholdsvis Jylland, Fyn, Sjælland og Bornholm.\nCykelferie i Jylland - Kulturringen\nOvervejer du en cykelferie i Jylland, er der et hav af muligheder. Et godt bud kunne være Kulturringen, som er en fantastisk cykelrute på i alt 540 km som tager dig gennem natur -og kulturoplevelser i Østjylland.\nRuten er skiltet hele vejen og fordelt på gode asfaltveje, så du nemt kan komme rundt. Kulturringen består af i alt 22 ruter, så hvis du ikke har mod på hele ruten, kan du sagtens sammensætte de ruter der passer bedst til din cykelferie. Her kan du for eksempel benytte den offentlige trafik til at hoppe af og på.\nPå ruten vil du opleve den østjyske smukke natur på tætteste hånd, som blandt andet går forbi Aarhus og Samsø. På ruten vil du møde hav, skov, sø, marker og øer - men hvad der gør denne rute speciel er, at ruten også er spækket med kulturoplevelser som inkluderer museer, slotte, kirker og hyggelige byer. På ruten er der gode muligheder for overnatning og indkøb samt servicefaciliteter.\nCykelferie på Fyn - Østersøruten\nFyn byder ligeledes på en skøn natur og et fantastisk ø-hav, som er ekstra attraktiv i den danske sommer. Et godt bud på en cykelferie på Fyn kunne være langs den smukke skiltede østersørute, som i alt er 820 km lang.\nHele ruten tager dig rundt i dele af Syddanmark - herunder Sjælland, Møn, Lolland-Falster, Storebælt, Fyn og øerne. Selve ruten er inddelt i 14 etaper, så der er rig mulighed for at tilpasse de etaper der passerer Fyn og som passer bedst til dig og din cykelferie. På ruten er der i alt 8 broer og 5 færger der forbinder de mange øer.\nØstersøruten på Fyn strækker sig langs kysten og gennem skove og gyldne marker. Du vil ligeledes opleve landsbyer, herregårde, gårdbutikker, havnemiljøer og hyggelige caféer. Landskabet varierer mellem flade strækninger tæt på kysten og bakkede landeveje.\nCykelferie på Sjælland - Nationalrute 9\nSkal cykelferien afholdes på Sjælland, så er nationalrute nr. 9 langs Sjællands østkyst et rigtig godt bud. Ruten starter i Helsingør i det nordlige Sjælland og tager dig langs en varieret kystlinje til Danmarks sydligste punkt Gedser. Ruten er i alt 290 km lang og byder på både smuk natur -og kulturoplevelser, du vil blandt andet komme forbi København, Køge bugt, UNESCO Verdensarv Stevns Klint og Møns klint.\nHar du mod på at krydse de danske landegrænser, kan tage du færgen videre fra Gedser til Rostock og fortsætte på den skiltede rute og til sidst ende i Berlin. Du kan også vælge at starte i København, så vil cykelruten til Berlin være i alt 630 km lang. Ruten er delt op i 15 etaper, så hvis du sætter god tid af og cykler cirka 40 km om dagen kan de fleste være med.\nKøbenhavn er tidligere blevet kåret som verdens bedste cykelby og byder på mere end 350 km cykelstier fordelt i byen. Ønsker du en cykelferie i den danske hovedstad med korte afstande til natur, så finder du inspiration til en cykelferie i københavn her.\nCykelferie på Bornholm - Nationalrute 10\nSolskinsøen Bornholm byder på en anderledes og smuk natur. På Bornholm kan du cykle langs en varieret kystrute, som tager dig hele vejen rundt om øen - ruten kaldes også 'Bornholm rundt'.\nSelve ruten er i alt 105 km, men på Bornholm findes der skiltede cykelveje på over 230 km - så du har rig mulighed for at afvige kystruten og tilbringe flere dage i sadlen. På ruten kan du nyde synet af klipper, hvide sandstrande, nedlagte jernbanelinjer, domkirker, skovstier og hyggelige fiskelandsbyer.\nDet er værd at tilføje, at Bornholm er en klippeø og det betyder også, at der er nogle seje stigninger - især på Bornholms nordøstlige kyst. Men da der findes mange ting at se på Bornholm, er der gode forudsætninger for oplevelsesrige pauser fra cyklen. Husk at booke overnatninger i god tid, da Bornholm er meget populær i højsæsonen.\nSådan pakker du cyklen til ferien\nNår du har fået planlagt cykelferien og cykelruten for din tur, så er det tid til at få styr på det nødvendige udstyr, som skal medbringes på ferien. Her kan der opstå spørgsmål som følgende:\nHvor skal vi opbevare vores oppakning?\nDisse spørgsmål er der mange, der kan nikke genkende til. Der findes dog heldigvis rigtig mange gode muligheder, der kan gøre det let for dig at pakke til en cykelrejse.\nDerfor får du her nogle bud på opbevaringsmuligheder og en pakkeliste, som du enten kan følge eller lade dig inspirere af inden du begynder på din cykelferie\nOpbevaringsmuligheder til cykelferien\n1. Cykeltaske: Hvis du endnu ikke har en cykeltaske, bør du overveje at anskaffe dig en. Moderne cykeltasker er lette, rummer meget og er nemme at montere på cyklen. Kunsten ligger i ikke at fylde dem med alt for meget tungt og med unødvendigt gods – og bevare et lavt tyngdepunkt på cyklen. Du kan eventuel sætte to store, lavthængende cykeltasker på bagagebæreren - så er der godt med plads til cykelferien.\n2. Sadeltaske: En saddeltaske er eminent til at opbevare det mest nødvendige værktøj, som for eksempel lappegrej, cykelpumpe og et par ekstra slanger. Du kan få mere inspiration til det mest nødvendige værktøj på farten her.\n3. Cykelkurv: En cykelkurv er en praktisk løsning til lidt ekstra opbevaring. En cykelkurv sidder tæt på dig, og du vil kunne nå de vigtigste ting uden at stoppe op. I en cykelkurv kan du for eksempel opbevare værdigenstande, snacks, solcreme og turbeskrivelser.\n4. Cykelanhænger: Skal du på cykelferie, som indebærer en telttur og har du brug for ekstra meget udstyr - så kan du eventuelt supplere med en cykelanhænger. De lette anhængere gør det muligt at udvide bagagen betydeligt, uden at overbelaste cyklen og besværliggøre kontrollen.\n5. Bagagetransport: Køber du en samlet rejsepakke gennem f.eks. et rejsebureau, giver nogle selskaber dig mulighed for at transportere din bagage for dig. Når du starter dagen ud, bliver din oppakning således kørt frem til din slutdestination, og du kan nyde cykelturen uden den store bagage.\nOpvaringsmuligheder til cykelferien\nHer finder du vores mest populære opbevaringsmuligheder:\nPakkelisten til din cykelferie\nVi har samlet en komplet oversigt over de vigtigste ting, som du skal huske at pakke til din cykelferie. Listen er delt op i praktiske ting, beklædning, værktøj og diverse. Listen kan bruges som tjekliste eller inspiration til din cykelferie.\nHusk at der findes ikke dårligt vejr, kun dårlig påklædning - den optimale cykelbeklædning består af lag, så du let kan regulere din temperatur undervejs ved at tage tøj af og på.\nDel gerne pakkelisten med andre\n

\nSkal du campere?\nOvervejer du en autentisk cykelferie i det fri? Så kan du benytte dig af de forskellige sheltere rundt i landet, som frit kan benyttes (husk at booke). Du kan også vælge at campere på "fri teltning-pladser" eller på nogle af landets mange camping pladser.\nHer får du en række ting, som du også skal have med på din cykelferie hvis du skal campere:\nSovepose der passer til klimaet\n5 ekstra uundværlige ting til din cykelferie\nSelvom solen går sent ned og tidligt op i sommermånederne, så er det vigtigt at medbringe cykellygter - hvis du altså har planer om at cykle når det er mørkt.\nEn cykelcomputer kan være en ekstra motivation på din cykelferie, så har du mulighed for at tracke ruter og tid - og på den måde få en fornemmelse af hvor langt du har cyklet.\nDu kan med fordel medbringe en letvægtspresenning, som er god og praktisk at have med som underlag ved pauser.\nLås til bagage\nDet er super træls at miste sin bagage undervejs, du kan med fordel medbringe en lille lås til dine ejendele så det gøres mere besværligt at stjæle.\nPlastikposer til opbevaring - på den måde kan du let pakke overskueligt og du sikrer at adskille rent fra beskidt.\nEr du i tvivl om dit valg af udstyr?\nHvilken cykel egner sig til cykelferien?\nHer får du vores fire bud på cykler, som vil egne sig særlig godt til en cykelferie. Husk at alle cykler som udgangspunkt kan bruges, men ved at anvende en cykel der er godt rustet til en cykelferie, vil du få en bedre cykeloplevelse. Læs med her.\nEn hybridcykel kan betegnes som en sammensmeltning af en mountainbike og en landevejscykel. På cyklen er der komponenter som brede dæk og en affjedret forgaffel, hvilket bidrager til en komfortabel køreoplevelse - men går ikke på kompromis med rullemodstanden.\nMed en hybrid cykel bliver du rigtig godt kørende både i terræn og på asfalt. Cyklen er generelt meget alsidig og sætter ikke grænser for, hvad du kan gøre. Bliv klogere på hybridcyklen her.\nHybridcyklen egner sig ekstra ordinært godt til cykelferien, da den som nævnt ikke sætter nogen begrænsinger. Cyklen kan tage dig med rundt på landeveje - og i terræn og byer.\n#2 Gravel cykel\nEn gravel cykel ligner lidt en racer med moutainbike dæk. Cyklen er oprindeligt udviklet til langdistance-cykelrytterne, så de havde mulighed for at undvige landevejene og ud på de mere kuperede og grusbelagte sideveje.\nMed cyklens gedebukkestyr opnår du en fremdarettet og sporty kørestilling, som der ses ved en almindelig racercykel. Cyklens dæk giver dog et bedre vejgreb og det bidrager til en større komfort og stabilitet.\nEn gravel cykel egner sig rigtig godt til en cykelferie, især hvis du har ambitioner om at tilbagelægge lidt længere distancer.\n#3 Klassisk cykel\nEn klassisk cykel er typisk en komfortabel cykel med lav indstigning, et buet styr og en behagelig sadel - den har et stilfuldt udtryk og er udstyret med simple komponenter.\nEn klassisk cykel er lidt tungere end andre cykler, men fordi der på en cykelferie tilbringes mange timer i sadlen har komforten stor betydning.\nEn klassisk cykel vil egne sig godt til de danske landeveje og byer - og især til de cykelferier hvor der ikke skal tilbagelægges flere hunrede kilometer. Som en ekstra bonus er den klassiske cykel praktisk i forhold til oppakning, da de ofte har bagagebærer og frontkurv.\nEn elcykel er en cykel med motor, som kan cykle op til 25 km i timen - og efterhånden laves næsten alle typer cykler med el. Bliv klogere på valg af elcykel her. En elcykel kan gøre cykelferie-livet til en leg.\nHvis du ønsker at have fuld fokus på naturen og landskabet omkring dig, og knap så meget fokus på ømme lårmuskler - så er elcyklen et genialt valg til din cykelferie. Det kan godt blive lidt ekstra hårdt at cykle med oppakning – og her har du altså en fordel med hjælp fra motoren.\nDen eneste ulempe er, at batteriet jævnligt skal oplades. Har du f.eks. en elcykel med lav rækkevidde, som hurtigt løber tør for strøm, kan det pludselig blive en tung cykel at cykle rundt på. Hvis du har din oplader med, er der dog mange steder hvor du har mulighed for at lade op undervejs.\nHusk at få tjekket din cykel igennem\nDe fire bud på cykler som egner sig ekstra godt til cykelferier, er blot overordnede retningslinjer for en succesfuld cykelferie. Du kan også bruge din egen cykel, som måske ikke er en af de ovenstående cykler. Det er helt op til dig og din cykelferie.\nInden du bevæger dig ud på flere hundrede kilometer i din ferie - så kan det være en rigtig god idé og hjælp, at få lavet en grundig gennemgang af din cykel i en af vores butikker. Her vil vores faguddannede mekanikere hjælpe dig med at klargøre din cykel, så du undgår de værste unødvendige stop.


Prøv at lave en hel skrue, når du har styr på den halve.\nLav masser af gentagelser.\nSpænd i krop og nakke, hold hovedet inde mod halsen og lav dobbelthage.\nHer får du den første serie af øvelser for dig der er begynder eller forsigtig starter. Her kan alle være med.\nDu får mulighed for at komme i gang stille og roligt, mens du træner din balanceevne og udfordrer dig selv på gyngende grund. Dermed ikke sagt, at det er let, og du ikke taber pusten. Det kan godt være hårdt arbejde og svært at lande på fødderne igen, når du har været ned på numse eller ryg.\n“Du kan sagtens få pulsen op ved at lave mange gentagelser og dermed også få en god konditionstræning. Prøv for eksempel, hvor mange gange du kan lave en skrue! Du får udfordret dig selv på balancesansen, og du bliver bedre til ikke at blive så let rundtosset på trampolinen”, siger havetrampolin-instruktør Stefan Graversen.\nLæs mere om havetrampolin\nHop sikkert i havetrampolin og undgå skader\nHvert år kommer mellem 7000 og 8000 børn til skade på havetrampolinen. Med fem gode råd kommer du langt på vejen mod at undgå skader og øge børnenes sikkerhed.\nDer er flere ting, der er vigtige at holde øje med, inden du går ud og investerer i en havetrampolin. Bliv klædt på både til købet og til opsætningen her.


”Safaritur” og sjove vandaktiviteter for børn og voksne på Nyborg Fjord er blandt attraktionerne, når Danske Tursejlere officielt åbner projekt Blå Oplevelser næste lørdag, den 19. juni kl. 11.\nDet er lagt op til en spændende og sjov dag, når Danske Tursejlere byder til åbningsfest på deres projekt Blå Oplevelser. Projektet skal få flere af os til at opleve kystnaturens herligheder på en ny og aktiv måde. Derfor er der også planlagt mange aktiviteter til åbningsfesten, hvor børn og voksne selv kan være med og få en ”på den blå oplever”.\n- Vi har en række både parat til at sejle interesserede ud på Nyborg Fjord for med egne øjne og ører at opleve det spændende dyreliv og den interessante natur, vi omgiver os med. Derudover har vi i vores store telt på Vesterhavnen allieret os med en række lokale klubber, der vil fortælle om deres vandaktiviteter. Desuden giver de en lille opvisning i havnebassinet, så vi alle kan se, hvordan det foregår. Om eftermiddagen er der desuden mulighed for selv at prøve kræfter med aktiviteterne. Klubberne vil sammen med deres erfarne instruktører sørge for, at børn og voksne på en sikker måde kan muntre sig med SUP-bræt, havkajak, sejljolle, robåd og snorkling, fortæller forretningsfører i Danske Tursejlere, Leif Nielsen, der også er projektansvarlig i Blå Oplevelser.\nDanmarks kyster og fjorde er en skatkiste fuld af oplevelser. Her er en masse at se på - og en masse at være med i og en masse at få forstand af. Uanset hvordan du færdes i det fri. Om du snorkler, surfer eller sejler, så inviterer vores kyster simpelthen til Blå Oplevelser. Projekt Blå Oplevelser løber de næste par år og vil i ord og billeder give alle, der færdes i det fri, en lærerig information om naturen og kulturen i de kystnære områder.\nDagen igennem vil projektleder og havbiolog Søren Larsen fortælle om, hvad vi kan opleve i naturen, hvis vi har øjnene med os. Og han vil blandt andet fortælle om de fisk, man selv kan klappe i det store rørebassin, der er opstillet på havnen.\nHele programmet kan ses her. (ekstern pdf, red.)


Dokumentarister bruger meget tid på at caste deres hovedpersoner, og der er en tendens til, at det bliver sværere at få folk til at stille op. FOKUSERET. »Hun var så fortabt i sine tanker, at hun kørte for langt med bussen. Jeg skal snart dø, tænkte hun. Esther Tibasiima glemmer aldrig 6. juni 2001. Hun husker ordene, der blev sagt på hospitalet. Minutterne, der slæbte sig af sted.«\nDokumentarister bruger meget tid på at caste deres hovedpersoner, og der er en tendens til, at det bliver sværere at få folk til at stille op.\nFOKUSERET. »Hun var så fortabt i sine tanker, at hun kørte for langt med bussen. Jeg skal snart dø, tænkte hun. Esther Tibasiima glemmer aldrig 6. juni 2001. Hun husker ordene, der blev sagt på hospitalet. Minutterne, der slæbte sig af sted.«\nSådan lyder en del af starten på historien om Esther, en hiv-smittet ugandisk kvinde – og hovedperson i den serielle fortælling, som journalist Kim Faber præsenterede i Politiken i august 2003.\n»Selvfølgelig er Esther castet,« siger Kim Faber.\nEn dansk læge i Uganda fandt fem potentielle kvinder til ham, og ved at interviewe dem over en eftermiddag landede han på Esther. Hun opfylder de objektive kriterier: Hun er typisk og repræsentativ – der er cirka 28 millioner hiv-smittede i Afrika, flere kvinder end mænd.\n»Desuden ville jeg have en, som kunne tale engelsk, fordi det i sådan et forløb ikke duer med en tolk. Hun skulle være god til at fortælle, det går ikke, hvis man skal hive historien ud af hende. Jeg ville helst have en kvinde, som stadig havde sin mand, og det havde de fire andre ikke. Endelig ville jeg ikke vælge én, som var alt for fattig, for så ville afstanden til danske læsere simpelthen blive for stor,« fortæller Kim Faber.\nOgså Per Wennick fra DR-Dokumentar caster de medvirkende til sine sociale features. Senest har han lavet et program i fire afsnit, »Sig det ikke til nogen …«, om voksne, der som børn har været udsat for incest. Via psykologer og terapeuter fik han kontakt til 40 personer. Godt 20 af dem ville definitivt gerne medvirke, og Per Wennick endte med at vælge fire af dem.\nPer Wennick bruger efter eget udsagn utrolig meget tid på at caste sine medvirkende. Han går altid efter spredning i alder, geografi og social baggrund, og så skal de medvirkende være gode til at sætte ord på deres følelser. Til den type programmer skal der være identifikation for seerne, og derfor må de medvirkende ikke være for 'specielle' eller have en udstråling, der kan få seerne til at tage afstand fra dem. Endelig skal de kunne klare, at noget meget privat og meget traumatisk pludselig bliver hvermandseje.\n»Jeg og filmholdet er ofte de første, som de under stor tillid og fortrolighed fortæller historien til. Men i virkeligheden bliver det jo ikke ved det. De skal være klar over, at de fortæller deres hemmelighed til måske en million mennesker. Det konfronterer jeg dem med under castingen, for hvis ikke de forstår det, kan det gå grueligt galt,« siger Per Wennick, hvis private succes-kriterie er, at hans medvirkende også efter udsendelsen skal kunne se sig selv i øjnene og være glade for, at de var med.\nDerfor er der nogle, Per Wennick konsekvent går uden om til den type dokumentar. For eksempel folk, der gerne vil være med, men som ikke interesserer sig ret meget for, hvad programmet i virkeligheden går ud på. Eller som udelukkende vil bruge programmet til at få fokus på deres egen situation i forhold til myndighederne. Han vrager også dem, der vil have honorar for at deltage.\n»Jeg vil heller ikke bruge mennesker i akut krise, dels af hensyn til dem selv, men også fordi jeg ikke kan styre det. Jeg skubber også dem væk, som vil være med ud fra hævnmotiver, og dem, som ikke har noget bagland. Jeg har et stort ansvar, der rækker langt videre end det konkrete projekt, og der skal være venner eller familie, som kan støtte og bakke den medvirkende op i tiden efter, at programmet er sendt,« siger Per Wennick.\nSådan har han arbejdet i 30 år, men Per Wennick mærker i øvrigt –\nefter reality-programmernes indtog – at folk ikke ligefrem står i kø for at medvirke.\n»Mange er simpelthen bange for, hvordan mediet behandler dem, og hvordan de bliver eksponeret. Dér skræmmer reality-sporene. Omvendt er folk også blevet mere mediekritiske. I dag ved de for eksempel, at et tv-program bliver bearbejdet og redigeret. De er kritiske og stiller spørgsmål, hvor de for få år siden 'bare' var med og overlod det hele til tilrettelæggeren,« siger Per Wennick.\nDet er også noget, casteren Torben Kruse har noteret sig. Han har i mere end ti år castet til blandt andet gameshows, reality- og livsstilsprogrammer:\n»Det bliver sværere og sværere at caste almindelige mennesker. Der er på nuværende tidspunkt 30-40 programmer, der skal castes til, så hvor er det unikke i at være med i et tv-program? Folk vil ikke bare udstilles. De vil gerne være del af et eventyr, men ingen ønsker at være den nye 'Klamme Erik',« siger Torben Kruse, der lige nu er i færd med at caste medvirkende til et program om børnefamilier.\n»Det er et harmløst program, men super svært at finde deltagere. Nu er jeg begyndt at streetcaste. Jeg stopper folk på gaden og fanger dem i stormagasiner, sågar i Bon-Bonland, hvor jeg går rundt og spørger familier, om de kan tænke sig at være med,« siger Torben Kruse.\nDer findes dog stadig danskere, der godt vil være med. Meget gerne endda. Det erfarede Kim Faber og hans kollega Flemming Christiansen, da de i efteråret 2001 lavede den journalistiske føljeton 'Skyggen' om et trafikdrab. Da Flemming Christiansen første gang ringede til den chauffør, som havde kørt en dreng ned, gik der cirka to minutter, før chaufføren sagde:\n»Det er mærkeligt, men jeg har ventet på det her i ni år. Det er, som om nogen har sparket en dør ind til mit liv.«\nHistorien om Esther udkommer revideret og ajourført som bog på Politikens Forlag til november. Du kan læse 'Esther' og andre af Kim Fabers narrative historier på www.cfje.dk/cfje/VidBase.nsf/ID/VB00468623


Skolevægring - angst, OCD og depressive symptomer - KursusMaker.dk\nSkolevægring - angst, OCD og depressive symptome\nSkolevægring - angst, OCD og depressive symptomer\nKursus for trivselslærere, speciallærere, støttepædagoger, skoleledere og kommunalt ansatte psykologer samt alle, der arbejder med skolebørn og inklusion\nDer mangler én i klassen. Hvorfor?\n- og ikke mindst hvordan? Hvornår skal barnet aflastes og hvordan hjælpes barnet i skole igen?\nPå kurset vil du få viden om behandlingen af de forskellige angstlidelser, herunder kognitiv adfærdsterapi. Du vil få nogle konkrete redskaber fra den kognitive terapi, som kan anvendes af både forældre og fagfolk. Du vil ligeledes blive præsenteret for flere forskellige cases, som illustrerer, hvordan forskellige problemstillinger i forhold til skolevægring kan løses. Du vil deltage i gruppearbejde, hvor egne cases analyseres ved hjælp af redskabet "caseformuleringsmodellen".\nKurset vil veksle mellem oplæg, refleksion i plenum, summeøvelser, gruppearbejde og måske en "walk and talk".\nSpecialuddannet psykiatrisk sygeplejerske og konsulent\n2.289,- ekskl. moms


Internettet bør være et offentligt gode - PDF\nInternettet bør være et offentligt gode\nDownload "Internettet bør være et offentligt gode"\n1 En artikel fra KRITISK DEBAT Internettet bør være et offentligt gode Skrevet af: Ben Tarnoff Offentliggjort: 17. oktober 2016 Oversat fra Jacobin Magazine [Denne artikel er naturligvis præget af den konkrete virkelighed for Internettets organisering og drift, som den eksisterer i USA. Ikke desto mindre indeholder artiklen udover den historiske gennemgang af Internettets opståen også en række forslag til, hvorledes man kan rulle nettets privatisering tilbage enten i form af offentlige tjenester eller ved en skrappere regulering af de privat Internet-udbydere. Og selvom forholdene i EU og i Danmark er anderledes (her i landet forhindrer kommunalfuldmagten for eksempel kommunalt bredbånd), er der inspiration at hente for danske Internet-aktivister, NGOer og fagforeninger, red.] Internettet blev opbygget af offentlige institutioner, så hvorfor kontrolleres det af private virksomheder? Den 1. oktober undergår Internettet en forandring og det er der ingen, der vil lægge mærke til. Den usynlige forandring vil berøre den allervigtigste komponent, der gør Internettet brugbart, nemlig domænenavnesystemet (Domain Name System, DNS). Når man skriver navnet på en webside i sin browser, er det DNS, der omdanner dette navn til en række af tal, der specificerer websidens virkelige beliggenhed. DNS sammenkæder lige som en telefonbog navne, der er meningsfulde for os med tal, der ikke er det. Den amerikanske regering har i årevis kontrolleret DNS. Men i oktober vil en non-profi- -organisation, der hedder Internet Corporation for Assigned Names and Numbers, ICANN) overtage ansvaret for systemet. ICANN har reelt styret DNS allerede siden de sene 1990er under en kontrakt med det amerikanske handelsministerium. Det nye er, at ICANN vil få uafhængig myndighed over DNS efter en ny mange-interessent -model, der skulle gøre styringen af Internettet mere international. Den reelle virkning vil sandsynligvis være ringe. For eksempel vil foranstaltningerne til beskyttelse af varemærker, der på vegne af firmaer regulerer DNS, forblive intakte. Og den kendsgerning at ICANN har hjemme i Los Angeles og er indregistreret under amerikansk lov, betyder, at den amerikanske regering fortsat vil øve indflydelse, selvom det bliver lidt mere indirekte. Men den symbolske betydning er kolossal. Overdragelsen i oktober markerer det sidste kapitel i privatiseringen af Internettet. Den afslutter en proces, der begyndte i 1990erne, da den amerikanske regering privatiserede et netværk opbygget med enorme, offentlige midler. Regeringen forlangte ingenting til gengæld: Ingen kompensation og ingen begrænsninger eller betingelser i hvorledes Internettet skulle udformes. Dette resultat var imidlertid ikke uundgåeligt det afspejlede et ideologisk valg, ikke en teknisk nødvendighed. I stedet for at tage sig af kritiske spørgsmål som offentligt kontrol og adgang, udelukkede privatiseringen muligheden for at føre Internettet ind på en mere demokratisk vej. Men kampen er ikke forbi endnu. Overdragelsen til ICANN giver mulighed for endnu en gang at fortælle den i det store og hele ukendte historie om, hvorledes privatiseringen skete og hvordan vi 1 / 8\n2 kunne begynde at rulle den tilbage ved at stille krav om, at Internettet igen skal være et offentligt gode. Internettets offentlige oprindelse Silicon Valley ynder ofte at fremstille innovation som et resultat af iværksætteres fidleri i garager. Men størstedelen af den innovation, som Silicon Valley er afhængig af stammer fra statslig forskning af den enkle grund, at den offentlige sektor har råd til at tage risici, som den private sektor ikke kan. Det er præcis denne isolering fra markedskræfterne, der sætter staten i stand til at finansiere det langsigtede, videnskabelige arbejde, der som endeligt resultat frembringer mange af de mest profitable opfindelser. Dette gælder især Internettet. Internettet var en så radikal og utrolig ide, at kun årtier med offentlig finansiering og planlægning kunne virkeliggøre det. Ikke blot skulle den grundlæggende teknologi opfindes, men infrastrukturen skulle opbygges, specialister skulle uddannes og underleverandører skulle bemandes, finansieres og i enkelte tilfælde direkte dannes af statslige myndigheder. Internettet sammenlignes nogle gange med et andet stort, offentligt projekt, nemlig det vejsystem, der forbinder delstaterne i USA. Men som aktivistadvokaten Nathan Newman påpeger, giver denne sammenligning kun mening, hvis staten inden havde forestillet sig muligheden af en bil, havde støttet opfindelsen af bilindustrien, finansieret beton- og tjæreteknologien og bygget hele det grundlæggende system. Den kolde krig skabte påskuddet for det ambitiøse foretagende som Internettet var. Intet kunne løsne amerikanske politikeres greb om pengepungen som frygten for at sakke agterud for Sovjetunionen. Denne frygt tog et brat opsving i 1957, da Sovjet opsendte den første satellit i rummet. Opsendelsen af Sputnik frembragte en ægte krisestemning i den amerikanske elite og førte til en mærkbar forøgelse af forbundsfinansieret forskning. En konsekvens af denne udvikling var dannelsen af Advanced Research Projects Agency (ARPA), der senere skiftede navn til Defense Advanced Research Projects Agency (DARPA). ARPA blev forsvarsministeriets forsknings- og udviklingsenhed. I stedet for at centralisere forskningen i statslige laboratorier, indtog ARPA en mere decentral holdning og opelskede et netværk af underleverandører fra både den akademiske verden og den private sektor. I de tidlige 1960er begyndte ARPA at investere voldsomt i IT og byggede store mainframes på universiteter og andre forskningsanstalter. Men selv for en myndighed, der blev så generøst finansieret som ARPA, kunne denne ødslen ikke fortsætte. I de dage kostede en computer hundred tusinder af dollars, hvis ikke millioner. Så ARPA fandt på en mere effektiv måde at dele sine computerressourcer med underleverandørerne på: Det byggede et netværk. Dette netværk var ARPANET og det lagde grunden til Internettet. ARPANET forbandt computere via en eksperimentel teknologi man kaldte pakkekobling, der indebar, at beskeder blev brudt ned i små bidder, man kaldte pakker, der blev sendt gennem en labyrint af forbindelser og samlet igen i den anden ende. Det er i dag denne mekanisme, der flytter data over Internettet, men dengang opfattede telekommunikationsindustrien den som absurd upraktisk. År forinden havde det amerikanske luftvåben uden succes forsøgt at overtale AT&T til at bygge et sådant netværk. ARPA tilbød oven i købet ARPANET til AT&T, efter det var kommet i drift, fordi man foretrak at købe sig tid på nettet i stedet for selv at administrere det. 2 / 8\n3 Da AT&T fik chancen for at anskaffe sig det mest sofistikerede computernetværk i verden, afslog man. Ledelsen kunne ganske enkelt ikke se, at der var penge i det. Denne kortsynethed var et held for os andre. ARPANET blomstrede under offentlig administration. Statskontrollen gav netværket to vigtige fordele. Den første var penge: ARPA kunne putte penge i systemet uden at skulle bekymre sig om rentabilitet. Styrelsen bestilte frontforskning hos landets mest talentfulde computervidenskabsmænd i en målestok, der ville have været selvmorderisk for en privat virksomhed. Og mindst lige så afgørende gennemtvang ARPA en etik baseret på en open-source-filosofi, der opmuntrede samarbejde og eksperimenter. De underleverandører, der leverede til ARPANET måtte dele kildekoden til deres frembringelser ellers risikerede de at miste deres kontrakter. Denne holdning frembragte en videnskabelig kreativitet, fordi forskere fra en række forskellige institutioner kunne forfine og udbygge andres arbejde uden frygt for at krænke loven om intellektuelle rettigheder. Den vigtigste innovation, der kom ud af dette arbejde, var Internet-protokollerne, der først så dagens lys i midt-1970erne. Disse protokoller gjorde det muligt for ARPANET at udvikle sig til Internettet ved at stille et fælles sprog til rådighed, der lod meget forskellige netværk tale med hinanden. Internettets åbne natur og det, at det ikke var i privat eje, forøgede i højeste grad dets nytteværdi. Intrnettet stillede en eneste standard for digital kommunikation, der gjorde samarbejde mulig, i udsigt: Et universelt medium, snarere end et kludetæppe af kommercielle dialekter, der ikke var forenelige. Fordi det blev promoveret af ARPA og fordi forskerne tog det til sig, voksede Internettet hurtigt. Dets popularitet førte snart til, at forskere udenfor militærets og ARPAs udvalgte cirkler forlangte adgang. Som svar på dette indledte det nationale forskningsråd (National Science Foundation, NSF) en serie initiativer med henblik på at føre Internettet frem til næsten hver eneste universitet i landet. Disse initiativer toppede med NSFNET, et landsdækkende netværk, der blev Internettets nye rygrad (backbone). Backbonen udgjordes af en samling kabler og computere, der udgjorde Internettets hovedpulsåre. Det lignede en flod: Data flød fra den ene ende til den anden og nærede bifloder, der selv grenede ud i mindre og mindre strømme. Disse strømme betjente individuelle brugere, der aldrig kom i direkte berøring med backbonen. Hvis de sendte data til en anden del af Internettet, blev de sendt op i gennem kæden af bifloder til backbonenettet og derfra ned ad en anden kæde indtil de nåede frem til den strøm, der betjente modtageren. En lære der kan drages af denne model er, at Internettet har brug for mange netværk i sine udkanter. Floden er nytteløs uden sine bifloder, der forøger dens rækkevidde. Og det var grunden til, at NSF for at sikre bredest mulig konnektivitet også støttede en række regionale netværk, der forbandt universiteter og andre deltagende institutioner med NSFNETs backbone. Alt dette var ikke billigt, men det virkede. Akademikerne Jay P. Kesan og Rajiv C. Shah har anslået, at NSFNET-programmet kostede over 200 millioner dollars. Det er sandsynligt, at andre offentlige finansieringskilder, herunder delstatsregeringer, delstatsstøttede universiteter og 3 / 8\n4 forbundsmyndigheder skød andre to milliarder dollars ind i NSFNET. Takket være denne lavine af offentlige midler, blev den spydspidsteknologi, der var blevet plejet i ARPAs kuvøser, bredt tilgængelig for amerikanske forskere i slutningen af 1980erne. Vejen til privatisering Men i de tidlige 90ere var Internettet ved at blive offer for sin egen succes. Overbelastning plagede netværket og jo mere NSF udbyggede det, jo flere folk hoppede på. I 1988 sendte brugerne mindre end en million pakker om måneden. I 1992 sendte de 150 milliarder. På samme måde som nye motorveje producerer mere trafik, fyrede NSFs forbedringer blot endnu mere op under efterspørgslen med overbelastning af systemet til følge. Det var åbenbart, at folk kunne lide Internettet. Og antallet af brugere ville have været endnu højere, hvis NSF havde indført færre restriktioner for sine brugere. NSFNETs politik for acceptabel brug (Acceptable Use Policy, AUP) forbød kommerciel trafik og forbeholdt netværket til forskningsog uddannelsesmæssige formål. NSF opfattede denne politik som en politisk nødvendighed eftersom den amerikanske kongres kunne finde på at fjerne finansieringen, hvis man opfattede, at skattekroner blev brug til industristøtte. I praksis kunne AUP i det store hele ikke håndhæves, fordi virksomhederne rutinemæssigt brugte NSFNET. Og i bredere forstand havde den private sektor tjent på Internettet i årtier, både som underleverandører og som den, der nød godt af software, hardware, infrastruktur og ingeniørtalenter, der var blevet udviklet med offentlige midler. AUP kunne opfattes som et juridisk luftkastel, men den havde en virkning. Ved formelt at udelukke kommerciel trafik fremelskede man et parallelt system af private netværk. I de tidlige 1990er var der over hele landet opstået en række kommercielle udbydere, der tilbød digitale tjenstydelser uden begrænsninger på den type trafik, man befordrede. De fleste af disse netværk kunne spore deres oprindelse til offentlige midler og de ansatte ARPAveteraner på grund af deres tekniske ekspertise. Men uanset deres fordele var det på grund af AUP ikke tilladt for de kommercielle netværk at forbinde sig til Internettet, hvilket uundgåeligt formindskede deres værdi. Internettet trivedes under offentligt ejerskab, men det var ved at nå et punkt, hvor det kunne bryde sammen. Forskernes himmelstræbende efterspørgsel belastede netværket, mens AUP forhindrede det i at nå et endnu bredere publikum. Der var ingen let løsning på disse problemer. At åbne Internettet for alle og opbygge en kapacitet der kunne imødekomme behovene udgjorde væsentlige politiske og tekniske udfordringer. NSFNETs direktør Stephen Wolff så privatisering som svaret. Han troede, at hvis man overgav Internettet til den private sektor, ville man opnå to store fordele: Det ville lette overbelastningen, fordi nye investeringer ville strømme til og det ville fjerne AUP og gøre kommercielle udbydere i stand til at integrere deres netværk med NSFNET. Når Internettet blev befriet fra statens kontrol, kunne det langt om længe blive et massemedium. Det første skridt blev taget i Et par år tidligere havde NSF givet et konsortium af universiteter i Michigan, Merit, kontrakt på at drive NSFs netværk i partnerskab med IBM og MCI. Denne gruppe havde set en forretningsmulighed og havde afgivet underbud, der lå væsentligt under andre tilbudsgiveres bud. I 1991 besluttede de at få pengene ind igen og dannede et kommercielt 4 / 8\n5 datterselskab, der med Wolffs velsignelse begyndte at sælge kommerciel adgang til NSFNET. Dette træk ophidsede resten af netværksindustrien. Selskaberne anklagede ganske korrekt NSF for at lave en lukket handel ved at lade sine underleverandører få et kommercielt monopol og skabte nok røre til, at der blev indledt kongreshøringer i Disse høringer stillede ikke spørgsmålstegn ved ønskværdigheden af privatisering, kun ved betingelserne for denne. Nu da Wolff havde sat gang i privatiseringen, ønskede de andre kommercielle udbydere bare deres del af kagen. En af udbydernes direktører, William Schrader, forklarede under kongreshøringerne, at NSFs handlinger svarede til at forære K-mart en forbundsejet park. Løsningen var imidlertid ikke at bevare parken, men at dele den op i mange K-marts. Høringerne tvang NSF til at sige ja til en større rolle for industrien, når netværkets fremtid skulle udformes. Som forudset frembragte dette en endnu hurtigere og mere omfattende privatisering. I forvejen havde NSF overvejet at restrukturere NSFNET på en måde, der ville lade flere underleverandører drive det. Da man var nået frem til 1993, havde NSF som svar på input fra industrien besluttet sig til det langt mere radikale skridt simpelthen at nedlægge NSFNET. I stedet for et enkelt, landsdækkende backbonenet skulle der være flere, alle ejet og drevet af kommercielle udbydere. Industriens ledere hævdede, at omformningen sikrede lige vilkår for alle. Men det var mere akkurat at sige, at vilkårene forblev ulige, men at der åbnedes op for et par spillere til. Hvis Internettets gamle arkitektur havde favoriseret et monopol, ville den ny være som skræddersyet til et oligopol. Ikke så mange selskaber havde en infrastruktur, der var tilstrækkelig konsolideret til at drive et backbonenet - fem for at være nøjagtig. NSF åbnede ikke Internettet så meget for konkurrence som for at overdrage det til en lille håndfuld firmaer, der ventede i kulissen. Det var slående, at denne overdragelse skete uden betingelser. Der skulle ikke være nogen kontrol fra forbundsmyndighedernes side med Internettets nye backbonenetværk og ingen regler, der styrede hvorledes de kommercielle udbydere drev deres infrastruktur. De regionale nonprofit-netværk, der havde ført Internettet ud til universitetsområder og lokalområder i NSFNETs dage, skulle heller ikke længere støttes. De blev snart overtaget eller tvunget til konkurs af profitforetagender. I 1995 nedlagdes NSFNET. I løbet af et par korte år var privatiseringen fuldbragt. Den hurtige privatisering af Internettet fremkaldte ingen modstand og kun lidt debat. Selv om Wolff viste vej, handlede han på baggrund af bred, ideologisk konsensus. 1990ernes triumferende frimarkedsideologi og det politiske klimas intense krav om afregulering, der blev støttet af Bill Clintons demokrater og Newt Gingrichs republikanere, fremstillede fuldstændigt privateje af Internettet som både gavnligt og uundgåeligt. Sovjetunionens sammenbrud forstærkede denne opfattelse, da den kolde krigs rationale for en mere robust offentlig planlægning forsvandt. Og som det sidste garanterede omfanget af industriens indflydelse på processen, at privatiseringen ville antage en særlig ekstrem from. Den måske mest afgørende faktor i denne given gaver var fraværet af en organiseret kampgane, der krævede et alternativ. En sådan bevægelse kunne have foreslået en række foranstaltninger, der 5 / 8\n6 skulle være beregnet til at gøre Internettet til en mere folkelig foreteelse uden at privatisere det helt. I stedet for at lade de regionale nonprofit-netværk i stikken kunne staten have udvidet dem. Disse netværk kunne med finansiering, der blev dækket ved afgifter pålagt de kommercielle backbone-udbydere, sætte staten i stand til at garantere højhastigheds- og lavpris-internet-adgang til alle amerikanere som en samfundsmæssig rettighed. I mellemtiden kunne FCC (Federal Communications Commission, forbundsregeringens organ til kontrol med telekommunikation) regulere backbonenetværkene, fastsætte de priser de betaler hinanden for at befordre Internettrafik og underkaste dem den kontrol, man fører med offentlige værker. Men at udføre blot en brøkdel af disse politiske tiltag ville have krævet en folkelig mobilisering og Internettet var i de tidlige halvfemsere stadig relativt ukendt og i det store og hele forbeholdt akademikere og specialister. Det var svært at opbygge en koalition for at demokratisere en teknologi, de fleste ikke engang vidste eksisterede. I dette landskab scorede privatiseringen en sejr, der var så overvældende, at den næsten blev usynlig og revolutionerede i stilhed den teknologi, der snart skulle revolutionere verden. Generobringen af folkets platform Tyve år senere er Internettet vokset kolossalt, men strukturen i ejerskabet til dens centrale infrastruktur er i det store hele det samme. I 1995 ejede fem selskaber Internettets backbone. I dag er der et sted mellem syv og tolv større backboneudbydere i USA afhængig af, hvordan man tæller dem og flere i udlandet. Selv om en lang række sammenslutninger og opkøb har ført til navneskift og reorganiseringer, har mange af de største amerikanske firmaer forbindelser til det oprindelige oligopol, f.eks. AT&T, Cogent, Sprint og Verizon. Privatiseringens betingelser har gjort det let for de bestående firmaer at beskytte deres position. For at danne et samlet Internet må backbonenettene forbindes med hinanden og med mindre udbydere. Det er på denne måde, trafik når fra en del af Internettet til en anden. Alligevel kan backboneselskaberne, fordi staten ikke fastlagde en samtrafikpolitik, da den privatiserede Internettet, indgå lige præcis de aftaler, de selv vil. Mellem hinanden har disse selskaber typisk gratis sammenkoblinger af nettene, fordi dette er til gensidig gavn, men pålægger mindre udbydere en afgift for at befordre deres trafik. Disse kontrakter er ikke blot ikke reguleret af myndighederne, men er ofte hemmelige. Fordi de forhandles bag lukkede døre under brug af fortrolighedsaftaler, sikrer de, at Internettets indre mekanismer ikke blot kontrolleres af de store firmaer, men er skjult for offentligheden. I de senere år er ny magtkoncentrationer opstået. Backbonen er ikke den eneste del af Internettet, der sidder på forholdsvis få hænder. Mere end halvdelen af den mængde data, der i dag tilflyder amerikanske brugere i nettets myldretider stammer fra bare tredive firmaer, hvoraf Netflix står for en særlig stor bid. På samme måde dominerer tele- og kabelgiganter som Comcast, Verizon og Time Warner Cable bredbåndsmarkedet. Disse to industrigrene har forvandlet Internettets arkitektur ved at bygge genveje til hinandens net og på den måde gået uden om backbonen. Indholdsudbydere som Netflix sender nu deres videodata direkte til bredbåndsudbydere som Comcast og undgår derved omvejen gennem Internettets indre organer. Disse aftaler har udløst en veritabel orkan af ballade og hjulpet med til at frembringe et første, 6 / 8\n7 forsigtigt skridt henimod en regulering af Internettet i USA. FCC afsagde i 2015 sin til dato klareste kendelse til dato med henblik på håndhævelsen af netneutralitet princippet om at udbydere af Internet-tjenester skal behandle alle data på samme måde, uanset om data kommer fra Netflix eller en eller andens blog. I praksis er netneutralitet umulig, når man ser på Internettets nuværende struktur. Men som et samlende kampråb har det fokuseret omfattende offentlig opmærksomhed på private firmaers kontrol med Internettet og ført til reelle sejre. FCCs kendelse omklassificerede bredbåndsudbydere til at være udbydere af offentlige teletjenester ( common carriers ), hvad der for første gang underlægger dem de regler, der regulerer telekommunikationsvirksomhed. Og styrelsen har lovet at bruge sin nye magt til at forbyde bredbåndsselskaber at blokere trafik til udvalgte adresser, at nedsætte brugernes hastighed og at modtage betalt prioritering fra indholdsudbydere. FCCs beslutning er en god start, men den går slet ikke langt nok. Beslutningen afviser udtrykkeligt at foreskrive takstregulering, der omfatter hele industrien og fritager bredbåndsudbydere for mange af bestemmelserne i kommunikationsloven af 1934, der blev indført i New Deal-æraen. Beslutningen fokuserer også på bredbåndstjenesterne, men overser Internettets backbone. Men beslutningen skaber en sprække, der kan udvides, især fordi FCC har ladet mange af de konkrete foranstaltninger omkring beslutningens udførelse stå åbne. En anden lovende front er kommunalt bredbånd. Elektricitetsforsyningen i Chattanooga, Tennessee, der ejes af byen, begyndte i 2010 at sælge højhastigheds-internet-forbindelser, der var til at betale, til indbyggerne. Elektricitetsforsyningen tilbyder en af de hurtigste Internet-forbindelser i verden til beboelsesområder og benytter et fiberoptisk net, der til dels er bygget for forbundsmidler. Bredbåndsindustrien har svaret voldsomt igen og lægger pres på delstaternes lovgivende forsamlinger for at forbyde eller begrænse lignende eksperimenter. Men Chattanooga-modellen har givet inspiration til bevægelser for indførelse af kommunalt bredbånd i adskillige andre byer, herunder Seattle, hvor den socialistiske byrådskvinde Kshama Sawant længe har kæmpet for ideen. Alt dette kan synes små skridt, men de peger henimod muligheden for at opbygge en folkelig bevægelse for at rulle privatiseringen tilbage. Dette betyder ikke blot at kæmpe for et udvidet tilsyn fra FCC og offentligt ejede bredbåndsinfrastruktur, men også at ændre den retorik, der omgiver en reform af Internettet. En af de mere ødelæggende tvangstanker hos de, der ønsker at reformere Internettet, er opfattelsen af, at mere konkurrence vil demokratisere Internettet. Internettet kræver masser af infrastruktur for at virke. At dele de store firmaer, der ejer denne infrastruktur, op i mindre og mindre firmaer i håb om, at markedet til sidst vil skabe et bedre resultat, er misforstået. I stedet for at prøve at slippe bort fra selve Internettets størrelse, burde vi tage den til os og bringe den under demokratisk kontrol. Dette betyder at erstatte private udbydere med offentlige alternativer, hvor det er muligt og regulerer dem, hvor det ikke er muligt. Der er intet i Internettets rør og protokoller, der tvinger det til at frembringe uhyre koncentrationer af private firmaers magt. Det er et politisk valg og vi kan vælge anderledes.  Ben Tarnoff er teknologiskribent og bor i San Francisco. 7 / 8\n8  American Telephone & Telegraph Company ( Mother Bell ) på daværende tidspunkt USAs største telefonselskab med nærmest monopol på televirksomhed.  MCI Microwave Communications Inc., amerikansk teleselskab. Senere del af Verizon.  New Deal- æraen En periode i 1930erne op til USA's indtræden i 2.verdenskrig, der var præget af hidtil usete reformer af det amerikanske samfund i retning af en velfærdsstat med omfattende offentlig regulering og anerkendelse af fagforeningernes rolle og arbejdstagernes rettigheder. Perioden blev indledt på foranledning af præsident Roosevelt som svar på tredivernes depression og massearbejdsløshed, der truede med at rive USA fra hinanden. 8 / 8\nDansk oversættelse. c. Tilsyn med politikken for fastlæggelse af de omstændigheder, hvorunder nye topniveaudomæner føjes til rodsystemet,\nAFTALEMEMORANDUM MELLEM DET AMERIKANSKE HANDELSMINISTERIUM (U.S. DEPARTMENT OF COMMERCE) OG INTERNET CORPORATION FOR ASSIGNED NAMES AND NUMBERS I. PARTERNE Dette dokument udgør en aftale mellem det amerikanske


Nationalflag er de flag som hver nation flager med. I Danmark er flaget rødt og hvidt og kaldes for Dannebrog. Det siges at Dannebrog faldt ned fra himlen under slaget ved Lyndanisse i Estland i 1219.\nI andre lande har nationalflagene også et navn, som i England hvor flaget er blåt, rødt og hvidt og kaldes for Union Jack.\nDet amerikanske flag har samme farver som det engelske, nemlig blå, rød og hvid. På det amerikanske flag er der røde og hvide striber og i øverste venstre hjørne er der et blåt felt med en hvid stjerne for hver stat i USA. Det amerikanske flag er opkaldt efter hvad der er på flaget og hedder således Stars and Stripes.\nUdover den klassiske form som Dannebrog, Union Jack og Stars and Stripes har, findes der også flag med andre former som flaget fra Nepal der består af 2 trekanter ovenpå hinanden. Se mere om Nepals flag her.\nDet er blevet populært at benytte nationalflag under sportsbegivenheder rundt omkring i de danske hjem, så når det danske fodboldlandshold spiller landskamp er der flere og flere steder hvor der bliver pyntet op med både danske flag men også med flag fra den nation som de danske fodboldspillere møder.\nSe meget mere om flag, flagstænger roliganudstyr med Dannebrog og lignende i webshoppen på www.om-flag.dk hvor du også finder en masse forskellige textil-produkter som t-shirts, sweatshirts og hovedbeklædning som billige caps, bøllehatte og meget andet.


Texas Tændrør -Texas havemaskiner\nHjem / Butik / Tændrør / Tændrør\nVarenummer (SKU): 5708906743032 Kategori: Tændrør\nMange leder efter den billigste Tændrør på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nTændrør fra Texas\nNår du står og mangler en ny maskine eller haveredskab, kan Tændrør fra Texas.dk være behjælpelig for dig. Her har du fundet et godt udvalg til haveejere. Når din græsplæne trænger til at blive plejet, kommer du ikke sovende til det, men de rigtige redskaber og maskiner kan hjælpe dig. Alle varer på siden er i høj kvalitet, så du kan højst sandsynligt finde noget, der kan være med til at løse din udfordring. Det er underordnet om, du har i sinde at købe en ny maskine eller mangler et haveredskab; her på websitet kan du finde inspiration til de maskiner, der kan assistere dig i udførelsen af opgaven.\nKøb Texas Tændrør online\nTændrør ligger på hylden i det store sortiment der er i den populære kategori Tændrør. Du bliver ved købet også tildelt hele 365 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Tændrør fra den meget brugte forhandler Texas A/S, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. I det store udvalg af varer kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg denne vare. Køber du varer online er priserne mere attraktive end i butikkerne- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nFordele ved at købe TEXAS Tændrør online\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, giver de dig lidt bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Du kan oven i købet gøre det når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så vælg det, der passer bedst til dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n50 reviews for Tændrør\nVær den første til at anmelde “Tændrør” Annuller svar


Det skal være nemmere at holde fest\nDer er mange myndigheder, som skal ansøges, når man blot skal afholde et loppemarked. KOMBIT vil nu indkøbe en løsning, der skal gøre det nemmere for de lokale ildsjæle. Foto: KOMBIT\nDet kan være meget besværligt for arrangører at søge om tilladelse til at afholde byfest, loppemarked og festival. Kommunernes it-fællesskab KOMBIT arbejder på en løsning, der skal gøre det lettere for det lokale kulturliv.\nDet kan være meget kompliceret og uoverskueligt at skulle ansøge om at afholde vejfester, byfester, kræmmermarkeder og andre arrangementer. Ifølge Brancheforeningen for by- og markedsfester kan det kræve op mod 40 tilladelser, inden man kan åbne portene for de første gæster.\nUnder mottoet ”én fest – én ansøgning” arbejder kommunernes it-fællesskab KOMBIT på en løsning, der skal gøre det nemmere.\n– Når lokale ildsjæle skal ansøge om at afholde et offentligt arrangement, skal der indhentes op mod 40 tilladelser hos 23 myndigheder. Det er ansøgeren selv, der skal holde styr på hvilke myndigheder og hvordan, der skal ansøges, hvilket kan opleves som bureaukratisk, langsommeligt og tidskrævende, siger Inge Speiermann-Vognsen, der er markeds- og innovationschef i KOMBIT.


Vind en 2700 $ pokerpakke til WSOP Crazy 888 Event Tournament 2019 i Las Vegas | 888poker\nTag plads i WSOP Crazy 888\nVind en 2700 $ pokerpakke fra 29.6 til 2.7 i Vegas.\nEn vanvittig førstepræmie på hele 888.888 $ og et eftertragtet armbånd er på spil i WSOP Crazy 888 Event Tournament 2019 i Las Vegas – og du kan komme med!\nPokerpakken indeholder 888 $ buy-in, 1000 $ til rejseudgifter og tre overnatninger på Rio Hotel & Casino\nHop direkte til sagen – tilmeld dig 109 $ Qualifier-turneringen og vind en 2700 $ pokerpakke.\nDet er ikke helt skørt!\nWSOP 2019 Crazy 888 Package Qualifier\n2700 $ Crazy 888 pokerpakke til WSOP 2019 indeholdende:\n· 3 nætter (29. juni til 2. juli) på Rio Hotel & Casino, Las Vegas\n· 888 $ buy-in til Crazy 888 Event Tournament (Dag 1D)\nFølgende vilkår gælder for WSOP Las Vegas 2019 Crazy 888-kampagnen på 888poker.dk. Kampagnen arrangeres af det ansvarlige selskab bag 888poker og websitet som det fremgår af brugeraftalen for 888.dk. Ved at deltage i kampagnen, accepterer du nedenstående vilkår.\nVinderen af WSOP 2019 Crazy 888 Package Qualifier på 888poker.dk får en 2700 $ præmiepakke (pokerpakken) til WSOP Las Vegas 2019 Crazy 888 (turneringen) som inkluderer: 888 $ buy-in, tre overnatninger (29. juni til 2. juli) på Rio Hotel & Casino, Las Vegas 2019, 1000 $ i rejseudgifter (sættes ind på spillekontoen), invitation til 888pokers velkomst-arrangement og et 888poker LIVE-kit. Buy-in og hotelindkvartering betales direkte af 888poker til arrangørerne og hotellet. Du er selv ansvarlig for at arrangere din rejse til hotellet.\nPokerpakken kan ikke byttes til kontanter eller refunderes på nogen måde.\nPokerpakken kan ikke udbetales helt eller delvist, selv om vinderen er forhindret i at benytte Pokerpakken.\nVinderen af pokerpakken bliver KUN tilmeldt til at spille WSOP Las Vegas 2019 Crazy 888 på dag 1D.\n888 sørger for at booke dit værelse på Rio Hotel & Casino, Las Vegas fra 29. juni til 2. juli 2019. Der er ingen refusion ved fraflytning af hotellet før tid. Datoerne kan ikke ændres.\nTransport til og fra lufthavnen i Danmark, og mellem lufthavnen og Rio Hotel & Casino i Las Vegas og eventuelle parkeringsudgifter i forbindelse med dette, står for egen regning.\nNår du benytter pokerpakken, indvilliger du i at optræde som ambassadør for 888poker ved turneringen, hvilket omfatter at være iklædt det brandede tøj og tilbehør fra 888poker under hele arrangementet (herunder finalebordet).\nDu skal være mindst 21 år for at spille med i turneringen. Alle deltagere er forpligtet til at fremlægge bevis for alder (pas eller anden gyldig billed-id). Deltagere, der ikke er i stand til at fremlægge et sådant bevis, vil blive udelukket fra at deltage i begivenheden uden kompensation.\n888poker har købt adgangen til at deltage i WSOP Crazy 888 Event og indkvarteringen på Rio Hotel & Casino, Las Vegas fra en tredjepartsleverandør og er derfor ikke ansvarlig for kvaliteten heraf, og spilleren kan ikke gøre krav mod 888poker i denne henseende.


Atlantic Airways fyrer hver tredje medarbejder | Sermitsiaq.AG\nDet færøske flyselskab, Atlantic Airways, fyrer 90 medarbejdere på grund af coronakrisen. Det er for at sikre, at økonomien i selskabet hænger sammen, siger direktør Jóhanna á Bergi.\nDet færøske samfund åbner stille og roligt op igen, men det gælder ikke i flytrafikken og turistindustrien. Atlantic Airways, som kun har tre afgange om ugen, må erkende, at de ikke kan beholde alle medarbejdere.\nHeller ikke selvom medarbejderne er omfattet af en hjælpepakke. De 90 afskedigelser sker per 31. maj. Herefter har luftfartselskabet 150 medarbejdere tilbage. Det er mere end hver tredje, som selskabet skiller sig af med.\nLøn- og ansættelsesforhold vil også blive revurderet for dem, som fortsætter i selskabet.\n- Det er for at sikre konkurrencedygtigheden i fremtiden, og en sådan revision vil selvfølgelig blive gjort med alle de vedkommende parter, siger Jóhanna Bergi, direktør i Atlantic Airways.\nTo nye fly på vej\nOpsigelserne skyldes coronakrisen. Atlantic Airways fløj regelmæssigt i et stykke tid, efter at det første tilfælde på Færøerne blev opdaget 4. marts.\nMen ret hurtigt efter nedlagde Atlantic Airways ruterne til Paris, Gran Canaria, Norge og Island.\nDertil blev afgangene til København stærkt reduceret, så flyselskabet kun flyver tre gange om ugen. Kun danske statsborgere kan rejse til Færøerne i øjeblikket. Udlændinge, som ikke er danske statsborgere, kan komme til Færøerne, hvis de har en gyldig grund.\nDet færøske landsstyre har sagt, at man frabeder sig turister, i hvert fald til 30. juni i første omgang.\nJóhanna á Bergi siger til færøsk tv, at man allerede har mistet en stor del af højsæsonen, og at man opsiger ansatte nu, så de ikke skal gå i uvished.\nSelv om man opsiger medarbejder nu, så holder selskabet fast i købet af to fly, som kommer i 2023 og 2024. I dag ejer Atlantic Airways to fly og lejer to.\n- Situationen er ærgerlig, men vi tror på, at aktiviteten vil vokse igen i fremtiden, og vi kan opbygge medarbejderstaben igen. Lige nu må vi stramme op for at sikre det økonomiske fundament, siger Jóhanna á Bergi.\nIsland åbner for færinger og grønlændere\nDen islandske statsminister, Katrín Jakobsdóttir, sagde på et pressemøde tirsdag, at Island vil åbne grænsen igen 15. juni.\nAlle indrejsende til Island skal undersøges, men de slipper for 14 dages karantæne. Island fjerner Færøerne og Grønland fra listen over lande, hvor der er stor risiko for at blive smittet med corona.\nDet virker dog ikke som om det færøske landsstyre i første omgang er særligt interesseret i at tillade rejser til andre lande. Landsstyremanden for udenrigsanliggender sagde til færøsk TV d. 7. maj, at man holder fast i, at man ikke vil have turister inden den 30. juni.\nDer er ingen smitte på Færøerne længere, og hvis den blusser op igen, så kommer den udefra.\nFærøerne rundede en milepæl lørdag 10. maj, hvor den sidste smittede i karantæne blev raskmeldt. Ingen er testet nye positiv siden 22. april. Færøerne er nået op på 8554 test - hver sjette færing.