Semesterbeskrivelse på Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole (Det tidligere Metropol) - PDF\nDownload "Semesterbeskrivelse på Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole (Det tidligere Metropol)"\n1 Semesterbeskrivelse på Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole (Det tidligere Metropol) 3. semester Forår 2019 Situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer\n2 Kolofon Dato 13. december 2018 Semesterbeskrivelse for sygeplejerskeuddannelsen Institut for Sygeplejerske- og Ernæringsuddannelser, Københavns Professionshøjskole (Det tidligere Metropol) 3. semester Studieordning 2016 Uddannelsesleder Lene Just Studieårskoordinatorer Mette Elisabeth Nielsen Annette Walsøe Torup\n3 Indhold 1. Semesterets overordnede tema: Situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer Semesterets struktur Fokusområder Semesterets indhold Tema 1: Klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab i relation til patient/borger med psykisk lidelse og/eller neurologisk lidelse Tema 2: Patienten/borgeren med nedsat mental sundhed samt patienten/borgeren med neurologisk lidelse Tema 3: Patienten/borgeren med psykisk lidelse Undervisningstilrettelæggelse på semesteret Studieaktivitetsmodellen Teoretisk undervisning Klinisk undervisning Fokusområder i klinisk undervisning Studiesamtaler og individuel studieplan Logbog i medicinhåndtering Feedback og feedforward Semesterets obligatoriske studieaktiviteter OSA-komm OSA-tvær OSA-case Semesterets prøver Prøveformer Rammer og kriterier for prøve A Rammer og kriterier for prøve B Feedback og feedforward efter prøven Sygdom Reeksamen/omprøve Evaluering Anbefalet litteratur Bilag 1: Læringsudbytte for 3. semester Bilag 2: Studieaktivitetsmodellen for teoretisk- og klinisk undervisning\n4 Semesterbeskrivelse 1. Semesterets overordnede tema: Situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer Temaet retter sig mod situationsbestemt kommunikation, vejledning og undervisning i samspil med patienter/borgere og pårørende i professionsfaglig og tværprofessionel praksis. Fokus er at opnå viden om individuelle, sociale og kulturelle forholds indflydelse på patienter/borgeres oplevelser og reaktioner på sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge. Det samlede læringsudbytte kan ses i bilag 1. Semestret består af et teoretisk undervisningsforløb svarende til 18 ECTS og et klinisk undervisningsforløb svarende til 12 ECTS. Der er tre obligatoriske studieaktiviteter samt to interne prøver. Undervisningsområde Teori Klinik 18 ECTS 12 ECTS Sygdomsfaglighed og patient-/borgerforløb 7 3 Forskning, metodologi og videnskabsteori 2 2 Personcentreret pleje / patient-/borgerinvolvering 7 4 Det samlede sundhedsvæsen 1 2 Teknologi / dokumentation / kvalitetsudvikling -og sikring Semesterets struktur Semesteret afvikles i 2 spor efter nedenstående struktur: Uge Spor 3.1 Hold b,c,d,e,v Teoretisk undervisning Klinisk undervisning Studiedage Teoretisk undervisning Prøve Spor 3.2 Hold f,h,i,j,k Teoretisk undervisning Studiedage Klinisk undervisning Teoretisk undervisning Prøve 4\n5 2. Fokusområder Fokusområderne er udarbejdet ud fra læringsudbyttet i Studieordning Fokusområderne viser på hvilket niveau du skal opnå viden, færdigheder og kompetencer. Klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab udgør en overordnet ramme for læringsudbyttet i alle semestre. Klinisk beslutningstagen defineres som: sygeplejerskens professionelle beslutninger og handlinger, der træffes på baggrund af identificerede patientaktuelle og potentielle plejeproblemer 1. Klinisk lederskab defineres som: selvstændig at kunne danne sig et overblik over plejesituationen og planlægge plejen i den mest hensigtsmæssige rækkefølge i stabile og komplekse patientforløb 2. Læringsudbyttet og fokusområderne illustrerer den progression, der er ift. tidligere semestre og angiver det forventede udbytte efter afslutning af semesterets teoretiske og kliniske undervisning. Det vil sige: 1. Du har viden om, kan beskrive, anvende og reflektere over klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab i relation til udvalgte sundhedsudfordringer, sygdomssammenhænge og rehabilitering, i samspil med patient og borger i og på tværs af professioner og sektorer. 2. Du kan beskrive, anvende, reflektere over samt formidle udvalgt sygdomsfaglig viden i relation til klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab i udvalgte patient- og borgersituationer. 3. Du har viden om medicinhåndtering samt kan anvende, vurdere og reflektere over metoder, procedurer og redskaber til medicinhåndtering samt varetage medicinhåndtering i udvalgte stabile og komplekse pleje- og behandlingsforløb. 4. Du har viden om, kan beskrive og reflektere over patienter/borgeres mentale sundhed, oplevelser og reaktioner på sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge og kan planlægge, indgå i samt reflektere over den professionelle relation i vanskelige og konfliktfyldte situationer. 5. Du har viden om og kan tage ansvar for at planlægge, udføre samt reflektere kritisk over situationsbestemt kommunikation og pædagogiske interventioner rettet mod patient/borger og pårørende 6. Du har viden om og kan beskrive kvalitetskrav til vurdering af kvalitativ forskning samt vurdere og anvende udvalgt kvalitativ forskning og data i klinisk beslutningstagen. 7. Du har viden om og kan beskrive etiske perspektiver og aktuel lovgivning samt kan identificere og reflektere over etiske dilemmaer og juridiske problemstillinger inden for udvalgte områder af sygeplejerskens virksomhedsområde. 8. Du har viden om sundhedsvæsenets organisering og ansvarsfordeling mellem professioner i og på tværs af sektorer. 9. Du har viden om, kan beskrive, reflektere, anvende og formidle udvalgte teknologier og dokumentationsformer samt har viden om kvalitetssikring og kvalitetsudvikling. 1 Dansk Sygeplejeselskab Og Dansk Sygeplejeråd, Dokumentation af Sygepleje En Statusrapport. 2 Katrine Haase m. fl (2016): Nye begreber i sygeplejerskeuddannelsen. Uddannelsesnyt nr. 3, s Fagligt selskab for undervisende sygeplejersker 5\n6 3. Semesterets indhold Semesterets temaer er professionsrettede og har alle fokus på situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer. Inden for temaerne arbejdes der gennem semestrets teoretiske og kliniske undervisning med klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab. Du opnår kompetencer til at varetage klinisk lederskab af egen sygeplejevirksomhed og systematisk at anvende klinisk beslutningstagen i samspil med patient/borger og pårørende i relation til patientens/borgerens sundhedsudfordringer, sygdomssammenhænge og rehabilitering i og på tværs af professioner og sektorer. Dette med udgangspunkt i forskellige vidensformer: patient-/borgerviden, erfaringsbaseret viden og forskningsbaseret viden. 3.1 Tema 1: Klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab i relation til patient/borger med psykisk lidelse og/eller neurologisk lidelse I dette tema arbejder du og din gruppe med at udvikle en case, der bygges op omkring en patient/borger med lidelse inden for psykiatri og/eller neurologi. Du og din gruppe arbejder systematisk med klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab på baggrund af semesterets fag-og fokusområder. Forløbet med case-arbejde udgør desuden semesterets teoretiske obligatoriske studieaktivitet (OSA-case). 3.2 Tema 2: Patienten/borgeren med nedsat mental sundhed samt patienten/borgeren med neurologisk lidelse Udgangspunktet i dette tema er fokusområderne i relation til mental sundhed og neurologisk lidelse. Undervisningen er tilrettelagt med afsæt i klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab og elementer i dette tema kan også relateres til patienten med psykisk lidelse. I dette tema arbejder du med sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge relateret til mental sundhed samt de oplevelser og reaktioner, som patienter/borgere/pårørende kan have som følge af psykisk og neurologisk lidelse. Med afsæt i klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab arbejder du med nervesystemets anatomi og fysiologi samt apopleksi og andre neurologiske lidelser. I relation til disse sygdomme arbejder du også med ernæring og farmakologi, herunder medicinhåndtering. Du arbejder med at forstå sundhedsudfordringer samt planlægge, udføre og evaluere personcentrerede sygeplejefaglige interventioner, herunder anvende og vurdere metoder, tilgange, procedurer og redskaber til håndtering af sundhedsudfordringer i relation til neurologisk lidelse. Herudover træner du kritisk refleksion over situationsbestemt kommunikation og udvalgte pædagogiske interventioner. I gennem temaet arbejder du desuden med kvalitative forskningsmetoder, etik, sundhedsvæsnets organisering, dokumentation og kvalitetssikring. 3.3 Tema 3: Patienten/borgeren med psykisk lidelse Udgangspunktet i dette tema er fokusområderne i relation til psykisk lidelse. Undervisningen er tilrettelagt med afsæt i klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab og elementer i dette tema kan også relateres til patienten/borgeren med nedsat mental sundhed og/eller neurologisk lidelse. 6\n7 Med afsæt i klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab arbejder du med psykisk lidelse, herunder skizofreni, depression, bipolar lidelse, angst samt relevante lægemidler. Du arbejder med at forstå patienter/borgers sundhedsudfordringer samt planlægge, udføre og evaluere personcentrerede sygeplejefaglige interventioner, herunder anvende og vurdere metoder, tilgange, procedurer og redskaber til håndtering af sundhedsudfordringer relateret til psykisk lidelse. Herudover træner du kritisk refleksion over situationsbestemt kommunikation og udvalgte pædagogiske interventioner. Derudover arbejder du med aktuel lovgivning, etik og samfundsmæssige vilkår i forhold til patientforløb og overgange i sundhedsvæsenet, herunder tværsektorielle overgange. 4. Undervisningstilrettelæggelse på semesteret Dine læringsmæssige forløb i semestret sker i samarbejde med undervisere, kliniske vejledere og medstuderende og kræver en høj grad af studieintensitet og ansvar. Din egen forberedelse, dit engagement i undervisningen og din evne til at samarbejde med andre er vigtige forudsætninger for både kvaliteten af undervisningen og for din egen læring. 4.1 Studieaktivitetsmodellen Studieaktivitetsmodellen viser, hvordan 3. semester består af forskellige studieaktiviteter, og hvor meget de forskellige studieaktiviteter fylder. Studieaktivitetsmodellen viser hvordan 3. semesters studieaktiviteter er fordelt, så du i gennemsnit har en studieaktivitet på 41,25 timer om ugen. Du kan se en uddybning af studieaktiviteterne i den teoretiske og kliniske undervisning i bilag 2. 7\n8 4.2 Teoretisk undervisning Semestrets undervisnings- og arbejdsformer veksler mellem holdundervisning, simulationsbaseret undervisning, klyngeundervisning, gruppearbejde samt vejledning. Undervisningen er baseret på patient-/borgerviden, erfaringsbaseret viden og forskningsbaseret viden og kan være tilrettelagt digitalt. 4.3 Klinisk undervisning Den kliniske undervisning har en varighed af otte uger og foregår på godkendte kliniske undervisningssteder i psykiatrien i Region Hovedstaden. I det kliniske forløb sætter du fokus på de relationelle og kommunikative aspekter af den psykiatriske sygepleje i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer. Semesterets temaer forløber parallelt i den kliniske undervisning. Forudsætning for at påbegynde klinisk undervisning er gennemførte e-learnings kurser. Du kan finde information om disse kurser, deltagelsespligt og hvilke andre rammer og krav der er til den kliniske undervisning i dokumentet Rammer og krav for kliniske undervisningsforløb Fokusområder i klinisk undervisning Den kliniske undervisning tager afsæt i det overordnede tema for 3. semester. I den kliniske undervisning indgår du i planlagte og målrettede undervisnings- og vejledningsforløb med henblik på at opnå viden, færdigheder og kompetencer inden for semesterets læringsudbytte og temaer. Klinikstedet kan være et åbent/skærmet/intensivt eller retsligt psykiatrisk døgnafsnit, psykiatrisk akutmodtagelse, ambulatorium, distriktspsykiatri, opsøgende team, bosted eller andre socialpsykiatriske tilbud Du møder patienter/borgere med forskellige sundhedsudfordringer som reaktion på psykosociale problemer eller psykiatriske sygdomme/lidelser, samt deres pårørende Målgruppen kan omfatte børn, unge, voksne eller ældre Du lærer om sygeplejerskens ansvar i det tværprofessionelle/ tværsektorielle samarbejde på det konkrete kliniksted. Patienten/borgerens/pårørendes oplevelser og reaktioner på sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge i udvalgte livssituationer: Du arbejder med forskellige perspektiver på personcenteret sygepleje ved at indgå i udvalgte patient/borgerforløb i samarbejde med klinisk vejleder/underviser med fokus på: den enkelte patient/borgers oplevelser af og reaktioner på sundhedsudfordringer og psykiatriske sygdomssammenhænge set ud fra dennes aktuelle livssituation at udforske og inddrage forskellige perspektiver på mental sundhed eksempelvis udviklingspsykologiske, socialpsykologiske og psykopatologiske perspektiver at videreudvikle situationsbestemte kommunikative færdigheder i samspil med den enkelte patient/borger og de pårørende kritisk refleksion over de anvendte metoders og interventioners betydning for patient /pårørende/netværk Professionelle relationer og sygeplejefaglige interventioner i samspil med patienter/borgere og pårørende i udvalgte livssituationer: Du får mulighed for at: 8\n9 tilegne dig og forholde dig kritisk reflekterende til de sygeplejefaglige vurderingsredskaber og interventionsmuligheder, der kan indgå i klinisk beslutningstagen og klinisklederskab forberede, indlede, udvikle, afslutte og evaluere professionelle relationer informere/vejlede/undervise patient/borger/pårørende om udvalgte behandlende, sundhedsfremmende, rehabiliterende og/eller lindrende tiltag med udgangspunkt i patientens perspektiv deltage i/varetage medicinhåndtering til egne patienter/borgere dokumentere indsamlede data samt planlagt og udført sygepleje i gældende dokumentationssystemer med anvendelse af relevant fagsprog identificere og reflektere over etiske perspektiver på professionelle relationer og sygeplejefaglige interventioner Patientforløb og tværprofessionalitet i udvalgt klinisk praksis: Med udgangspunkt i den enkelte patients situation kan du arbejde med at: inddrage udvalgte metoder i klinisk lederskab og koordination af sygeplejen for at skabe kontinuitet i konkrete patientforløb indgå i sygeplejerskens/de sundhedsprofessionelles professionsrettede funktioner sætte fokus på de patientforløbsmæssige og organisatoriske rammer og strukturer, der er gældende på klinikstedet indgå i tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde med fokus på overgange i patientforløb identificere og reflektere over etiske dilemmaer og juridiske problemstillinger Studiesamtaler og individuel studieplan Studiesamtalerne gennemføres i et samarbejde mellem den kliniske vejleder/underviser og dig som studerende. Studiesamtalerne kan afvikles individuelt eller i grupper af studerende. Der afvikles 3 studiesamtaler i klinik efter anvisninger i Rammer og krav for kliniske undervisningsforløb. I dette dokument kan du også læse om rammer og krav til den individuelle studieplan Logbog i medicinhåndtering Logbog i medicinhåndtering er et studie- og læringsredskab, der understøtter din læring inden for medicinhåndtering i den kliniske undervisning gennem hele uddannelsen. Læs mere om Logbog i medicinhåndtering. 4.4 Feedback og feedforward Feedback og feedforward er en integreret del af semestrets læringsaktiviteter. Feedback og feedforward kan være tilrettelagt og givet af undervisere, kliniske vejledere/undervisere eller medstuderende (peer-feedback). Særligt i de obligatoriske studieaktiviteter er du i dialog med medstuderende og underviser med fokus på dit læringsforløb. 5. Semesterets obligatoriske studieaktiviteter Der er tre obligatoriske studieaktiviteter (OSA) på 3. semester, som skal gennemføres og godkendes som forudsætning for, at du kan gå til semesterets afsluttende prøver. 1. OSA-komm: Obligatorisk studieaktivitet i den kliniske undervisning med fokus på situationsbestemt kommunikation 9\n10 2. OSA-tvær: Obligatorisk studieaktivitet i samarbejde mellem den teoretiske og den kliniske undervisning med fokus på tværprofessionelle og tværsektorielle aspekter 3. OSA-case: Obligatorisk studieaktivitet i den teoretiske undervisning med fokus på udarbejdelse af case 5.1 OSA-komm I klinikken skal du gennemføre en studieaktivitet, hvor du udvælger, planlægger og gennemfører/indgår i en situationsbestemt kommunikation relateret til en sygeplejeintervention rettet mod patienten/borgerens sundhedsudfordringer. Du skal kritisk reflektere over samt analysere kommunikationsforløbet og sygeplejeinterventionen. Fremgangsmåde I samarbejde med klinisk vejleder/underviser vælges en situation, hvor du har/har haft mulighed for at gennemføre/deltage i en målrettet kommunikation med patient/borger/pårørende. Du indsamler data om den udvalgte patients/borgers/pårørendes aktuelle situation og sundhedsudfordringer. Drøft sammen med klinisk vejleder/underviser kommunikationens/sygeplejeinterventionens formål og indhold. Kommunikationen /sygeplejeinterventionen med patient/ borger/pårørende evalueres og dokumenteres i gældende dokumentationssystem. Udarbejd en kortfattet præsentation af hovedpunkter fra kommunikationsforløbet. Udvælg 1-2 perspektiver 3 (patient, pårørende eller sygeplejerskens) på den situationsbestemte kommunikation og sygeplejeinterventionen til videre analyse og kritisk refleksion. Inddrag relevant patient-/borgerviden, erfaringsbaseret viden og/eller forskningsbaseret viden. Udarbejd en disposition/mindmap/poster eller anden illustration til fremlæggelsen. Upload din disposition/mindmap/poster eller anden illustration samt anvendt litteratur til OSA-komm 2 dage inden afholdelse på Praktikportalen I et refleksionsforum fremlægger hver studerende deres valg af perspektiver (max. 5 min). Herefter faciliterer klinisk(e) vejleder(e)/underviser(e) en fælles analyse og kritisk refleksion i gruppen med afsæt i præsentationerne og med inddragelse af relevant patient-/borgerviden, erfaringsbaseret og/eller forskningsbaseret viden. Der påregnes max. 20 min. pr. studerende. Hvis en studerende udfører OSA komm individuelt anvendes maks.15 min inkl. feedback. Den kliniske vejleder/underviser godkender din gennemførelse af OSA-komm i Praktikportalen. Hvis du ikke gennemfører OSA-komm i løbet af den kliniske undervisning, skal du kontakte det kliniske undervisningssted og aftale et nyt tidspunkt. 5.2 OSA-tvær I klinikken skal du gennemføre en obligatorisk studieaktivitet med fokus på tværprofessionelle- og/eller tværsektorielle aspekter i et konkret patientforløb. Fremlæggelse af studieaktiviteten gennemføres i et samarbejde mellem den teoretiske- og den kliniske undervisning i et refleksionsforum bestående af en gruppe medstuderende, klinisk vejleder/underviser samt teoretisk underviser. OSA-tvær kan gennemføres individuelt eller i grupper efter aftale med klinisk vejleder/underviser. Fremgangsmåde: 3 Jf. studieordning 2016 side 30 10\n11 Udvælg i samarbejde med klinisk vejleder/underviser et konkret patientforløb, hvor sygeplejersken/studerende kan indgå/ har indgået i det tværprofessionelle og/eller tværsektorielle samarbejde På baggrund heraf udarbejdes en illustration/mindmap/tekstside (1 side) som skal indeholde en kort præsentation af patientforløbet, samt de tværprofessionelle og/eller tværsektorielle aspekter, som indgår heri. Udvælg derpå 2-3 perspektiver til videre analyse og refleksion. Det kan f.eks. være patientens-, borgerens-, pårørendes-, fagprofessionelles-, tværprofessionelles og/eller sundhedsvæsenets perspektiv. Det ene perspektiv skal være tværprofessionelt og/eller sundhedsvæsenets perspektiv Søg og anvend relevant patient-/borgerviden, erfaringsbaseret viden og/eller forskningsbaseret viden, herunder mindst 1 kvalitativ forskningsartikel. Upload din disposition/mindmap/poster eller anden illustration samt anvendt litteratur til OSA-tvær, 2 dage inden afholdelse på Praktikportalen I et planlagt refleksionsforum har hver studerende max. 5 minutter til at fremlægge, uddybe, begrunde og reflektere over de valgte perspektiver med afsæt i den medbragte illustration/mindmap/tekstside og med inddragelse af relevant patient-/borgerviden, erfaringsbaseret viden og/eller forskningsbaseret viden. Forskningsartikel inddrages Efterfølgende faciliteter klinisk vejleder/underviser, teoretisk underviser samt gruppen af medstuderende en fælles analyse og kritisk refleksion med fokus på at relatere de valgte tværprofessionelle/tværsektorielle perspektiver til klinisk beslutningstagen i fællesskab med patient/borger samt pårørende og med inddragelse af relevant patient /borger-/erfarings-/forskningsbaseret viden. Refleksionsforum afsluttes med en kort, konstruktiv feedback på de enkelte fremlæggelsers faglige indhold. Feedback skal indeholde at der nævnes to faglige elementer, der står stærk og to faglige elementer, der kan arbejdes videre med. Der er afsat 15 minutter pr. studerende inklusive feedback til gennemførelsen af OSA-tvær ved individuelle gennemførsler, og der er afsat 10 min pr. studerende i grupper, således at en gruppe på fx. 6 studerende har max. en time til afviklingen. Samtlige studerende skal deltage aktivt i fremlæggelse, fælles analyse, kritisk refleksion og feedback for at opfylde krav til OSA-tvær. Den kliniske vejleder/underviser godkender OSA-tvær i Praktikportalen. Ved manglende gennemførelse skal du aftale nyt tidspunkt med dit kliniske undervisningssted. 5.3 OSA-case OSA-case er et forløb gennem den teoetiske del af 3. semester og gennemføres ved aktiv deltagelse i følgende undervisningsgange: Case-arbejde 1 Case-arbejde 2 Case-arbejde 3 Case-arbejde 5 Indhold og krav til case-arbejde samt forberedelse fremgår af lektionsplanen for de enkelte undervisningsgange. Formålet med case-arbejdet er, at opnå semesterets læringsudbytte og opøve dine kompetencer i forpligtende samarbejde samt give og modtage feedback. Læs mere om gruppearbejde på intrapol > Information og vejledning > Studieteknik > Gruppearbejde. Udarbejdelsen af casen foregår i grupper á 4-6 studerende. Gruppedannelsen finder sted i case-arbejde 1, hvor hele holdet er samlet. 11\n12 Selve casen bygges op omkring en patient/borger med lidelse inden for psykiatri og/eller neurologi. Der arbejdes løbende gennem semesteret med at udvikle casen, der ved semesterets afslutning danner grundlag for semesterets interne prøve. I case-arbejdet arbejder du sammen med din gruppe med at integrere semesterets fagområder og faglige perspektiver med henblik på at arbejde anvendelsesorienteret med teorier, metoder og begreber inden for semesterets fokusområder. Dokumentation for gennemført OSA-case. Underviseren dokumenterer for din gennemførelse umiddelbart efter forudsætningskravet er opfyldt for hhv. case-arbejde 1, 2, 3 og 5. Fravær i forbindelse med OSA-case Ved fravær i forbindelse med OSA-case skal du hurtigst muligt melde dette til din underviser og din gruppe. Du aftaler med underviseren hvordan du indhenter dit fravær. Hvis du er fraværende ved case-arbejde 1 bliver du placeret i en ikke selvvalgt gruppe. Hvis du er fraværende ved hele forløbet er det studieårskoordinatorer og/eller uddannelsesleder der afgør, hvordan du kan gennemføre forløbet, så du kan få godkendt OSAcase og blive indstillet til intern prøve. 6. Semesterets prøver Semesteret afsluttes med to prøver. Du er automatisk tilmeldt semestrets prøver ved semesterstart jf. Eksamensbekendtgørelsen 4. Alle semesterets tre obligatoriske studieaktiviteter skal være gennemført og dokumenteret som en forudsætning for at gå til prøven, ligesom deltagelsespligt i den kliniske periode skal være opfyldt. Du kan kun melde fra til prøven ved dokumenteret sygdom eller barsel jf. Eksamensbekendtgørelsen Prøveformer Prøve A udgør 4 ECTS: Prøven afholdes som en intern, individuel skriftlig prøve i medicinhåndtering. Prøve B udgør 26 ECTS: Prøven afholdes som en intern, individuel mundtlig prøve og omfatter semestrets læringsudbytte med fokus på situationsbestemt kommunikation og pædagogisk intervention i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer. 6.2 Rammer og kriterier for prøve A Prøven afvikles i WISEflow. Prøven varer 1½ time og afholdes på uddannelsesstedet. Introduktion til prøven indgår i undervisningen i farmakologi. Du skal medbringe egen computer. Da det er en prøve, hvor du ikke må benytte digitale hjælpemidler, skal du installere en særlig browser kaldet FLOWlock, inden du kan tilgå 4 BEK nr af 02/12/2016 og BEK om ændring af bekendtgørelse om prøver i erhvervsrettede videregående uddannelser nr af 28/11/ BEK nr af 02/12/2016 og BEK om ændring af bekendtgørelse om prøver i erhvervsrettede videregående uddannelser nr af 28/11/\n13 prøven. Du skal hente FLOWlock, før prøven starter. Find vejledning til hvordan du installerer FLOWlock under min uddannelse > hjælp til > eksamen > eksamen i WISEflow. Du må medbringe lommeregner samt kopi af formler/regnetrekanter/omregningscirkler og egne noter i papirform 6. Du må ikke anvende bøger samt net-baserede hjælpemidler som smartphone, tablet og lign 7. I forhold til bedømmelseskriterier, kræves der minimum 80% korrekt besvarelse for at opnå karakteren 02. Prøven bliver bedømt af uddannelsens undervisere 8 og der gives karakter efter 7-trinsskalaen 9. Prøven skal bestås inden for uddannelsens første to år som forudsætning for at fortsætte på uddannelsens 3. år Rammer og kriterier for prøve B Prøve B er en intern individuel mundtlig prøve. Prøven tager udgangspunkt i fokusområderne samt jeres case, som er udarbejdet gennem case-arbejdet (tema 1). Prøvens afvikling: Du uploader din case på WISEflow fredag 14. juni kl Du tildeles et til to spørgsmål i WISEflow 24 timer før din mundtlige prøve. Spørgsmålene ligger inden for fokusområderne og du skal forberede 5 minutters oplæg på baggrund af spørgsmålene Til den mundtlige prøve afholder du 5 minutters oplæg, hvor du fremlægger, uddyber, begrunder og reflekterer over det/de tildelte spørgsmål i relation til din case Du skal inddrage en kvalitativ forskningsartikel i oplægget Du skal inddrage et perspektiv fra dit kliniske undervisningsforløb Du kan understøtte dit oplæg med en disposition/illustration/mindmap/tekstside el.lign. Derefter følger 10 minutters eksamination med udgangspunkt i samtlige fokusområder 10 minutter til votering samt feedback og feedforward Bedømmelse Bedømmelse efter 7-trins-skalaen 11. Karakteren 12 gives når den studerende på fremragende vis, samlet set, opfylder kriterierne for bedømmelse. Karakteren opnås når den studerende på udtømmende vis og med ingen eller få væsentlige fejl: Fremlægger, uddyber, begrunder og reflekterer over det/de udtrukne spørgsmål i relation til den udarbejdede case og inddrager kliniske perspektiver samt relevant kvalitativ forskning. Demonstrerer opnåelse af det samlede læringsudbytte Karakteren 02 gives når den studerende på tilstrækkelig vis, samlet set, opfylder kriterierne for bedømmelse. Karakteren opnås når den studerende på minimalt acceptabelt vis: 6 Egne noter kan fx være håndskrevne noter eller print af noter du selv har skrevet. Egne noter er IKKE kopi af tekst fra bøger. 7 BEK nr af 02/12/2016 og BEK om ændring af bekendtgørelse om prøver i erhvervsrettede videregående uddannelser nr af 28/11/ BEK nr. 804 af 17/06/ stk. 3 9 BEK nr. 114 af 03/02/ BEK nr. 804 af 17/06/ stk BEK nr. 114 af 03/02/\n14 Fremlægger, uddyber, begrunder og reflekterer over det/de udtrukne spørgsmål i relation til den udarbejdede case og inddrager kliniske perspektiver samt relevant kvalitativ forskning. Demonstrerer opnåelse af det samlede læringsudbytte 6.4 Feedback og feedforward efter prøven Prøve A: Der tilbydes fælles feedback og feedforward. Der gives besked via Intrapol om tid og sted. Prøve B: Der gives feedback og feedforward ifm. karaktergivning. 6.5 Sygdom Ved sygdom skal du aflevere lægefaglig dokumentation efter gældende regler i Studieservice senest tre hverdage efter prøvens afholdelse. Se yderligere information på Intra- Pol > Information og vejledning > Hjælp til > Syg til eksamen. Du har ved sygdom mulighed for at gå til prøven snarest 12. Vedrørende sygeeksamen skal du kontakte Studieservice 6.6 Reeksamen/omprøve Hvis prøve A og/eller B bedømmes som ikke bestået, bliver du automatisk tilmeldt næste planlagte syge- eller omprøve. Tidspunkter kan ses på Intrapol og oplyses ved henvendelse til Studieservice eller Studieårskoordinatorerne. 7. Evaluering På Sygeplejerskeuddannelsen lægger vi stor vægt på, at få de studerendes vurderinger af både undervisning og prøver. Du kan bidrage med din vurdering ved at besvare evalueringen, der gennemføres som afslutning på semestret. Evalueringen gennemføres som et elektronisk spørgeskema, som du får adgang til i IntraPol via tilsendt link på din Intrapol mail. Ved afslutningen af den kliniske periode modtager du også et spørgeskema. 8. Anbefalet litteratur Semesterets litteratur fremgår af tillæg til semesterbeskrivelsen og findes på hjemmesiden samt i lektionsplanen. 12 BEK nr af 02/12/\n15 Bilag 1: Læringsudbytte for 3. semester Det samlede læringsudbytte beskrives i form af viden, færdigheder og kompetencer og er et udtryk for, hvad du skal vide og kunne, når semestret afsluttes. Du har efter gennemført semester opnået følgende læringsudbytte: Viden Har viden om og kan beskrive klinisk beslutningstagen samt kan reflektere over udvalgte sundhedsudfordringer, sygdomssammenhænge og rehabilitering i samspil med patient/borger og i forhold til patient/borgers individuelle, kulturelle, religiøse og sociale forhold og vilkår. Dette med udgangspunkt i forskellige vidensformer: patient-/borgerviden, erfaringsbaseret viden og forskningsbaseret viden Har viden om, kan beskrive og reflektere over udvalgte emner inden for sygdomsfag-lighed, anatomi, fysiologi, patofysiologi, farmakologi, medicinhåndtering, ernæring, sundhedsfremme og forebyggelse relateret til klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab Har viden om, kan beskrive og reflektere over medicinhåndtering Har viden om, kan beskrive og reflektere over patienter/borgeres mentale sundhed, oplevelser og reaktioner på sundhedsudfordringer, sygdomssammenhænge og på tab samt har viden om, kan beskrive og reflektere over at indgå i en professionel relation med patient/borger og pårørende i vanskelige og konfliktfyldte situationer Har viden om, kan beskrive og reflektere over situationsbestemt kommunikation, undervisning og vejledning som pædagogisk intervention rettet mod sygepleje til patient/borger og pårørende i forhold til sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge tværprofessionelt og tværsektorielt Har viden om, kan beskrive og reflektere over anvendelsen af udvalgte teknologier, dokumentationsformer, kvalitetssikring og kvalitetsudvikling i og på tværs af sektorer Har viden om og kan beskrive etiske retningslinjer og aktuel lovgivning og kan reflektere over juridiske problemstillinger og etiske dilemmaer inden for udvalgte områder af sygeplejerskens virksomhedsområde Har viden om sundhedsvæsenets organisering, virkemåder og ansvarsfordeling i og mellem professioner i og på tværs af sektorer ud fra aktuel lovgivning, etisk ansvar og samfundsmæssige vilkår Har viden om og kan beskrive kvalitetskrav til udvalgt forskning, herunder viden om krav til og vurdering af kvalitativ forskning 15\n16 Færdigheder Kan systematisk anvende klinisk beslutningstagen i samspil med patient/borger samt pårørende i relation til patienten/borgerens sundhedsudfordringer, sygdoms sammenhænge og rehabilitering i og på tværs af professioner og sektorer Kan varetage klinisk lederskab af egen sygeplejevirksomhed rettet mod patient- /borgerforløb i og på tværs af professioner og sektorer i samspil med patient/borger samt pårørende Kan anvende og formidle viden inden for udvalgte emner af sygdomsfaglig viden, anatomi, fysiologi, patofysiologi, farmakologi, medicinhåndtering, ernæring, sundhedsfremme og forebyggelse relateret til klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab Kan anvende og vurdere metoder, procedurer og redskaber til medicinhåndtering i udvalgte stabile og komplekse pleje- og behandlingsforløb Kan planlægge og indgå i professionel relation og professionel kommunikation til patient/borger samt pårørende om den enkeltes mentale sundhed, oplevelser og reaktioner på sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge Kan anvende situationsbestemt kommunikation, undervisning og vejledning som pædagogisk intervention rettet mod sygepleje til patient/borger samt pårørende i forhold til sundhedsudfordringer og sygdomssammenhænge tværprofessionelt og tværsektorielt Kan identificere og reflektere over etiske dilemmaer og juridiske problemstillinger i relation til patient-/borgerforløb i og på tværs af professioner og sektorer Kan anvende og formidle udvalgte teknologier, dokumentationsformer, kvalitetssikring og kvalitetsudvikling i og på tværs af sektorer Kan søge, sammenfatte og vurdere udvalgt national/international forskningsviden og anvende udvalgte kvalitative metoder Kan anvende og vurdere udvalgt kvalitativ forskning og kvalitative data i klinisk beslutningstagen Kompetencer Kan selvstændigt anvende viden om udvalgte emner inden for sygdomsfaglig viden, anatomi, fysiologi, patofysiologi, farmakologi, medicinhåndtering, ernæring, sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering relateret til klinisk beslutningstagen og klinisk lederskab i udvalgte patient/borgersituationer Kan varetage medicinhåndtering i udvalgte stabile og komplekse pleje- og behandlingsforløb Kan tage ansvar for og kritisk reflektere over at planlægge, varetage, vurdere og argumentere for situationsbestemt kommunikation og pædagogiske interventioner 16\n17 Bilag 2: Studieaktivitetsmodellen for teoretisk- og klinisk undervisning Teoretisk undervisning Klinisk undervisning 17\n3. SEMESTER SYGEPLEJERSKE- UDDANNELSEN KØBENHAVNS PROFESSIONSHØJSKOLE. Gældende for efterårssemesteret 2019\n3. SEMESTER SYGEPLEJERSKE- UDDANNELSEN KØBENHAVNS PROFESSIONSHØJSKOLE Gældende for efterårssemesteret 2019 Tema: Situationsbestemt kommunikation i samspil med patient og borger, pårørende og fagprofessionelle\nSygeplejerskeuddannelsen Professionsbachelor i sygepleje Semesterbeskrivelse for 3. semester Hold SYDE 2017 Situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle\nSituationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer\nProfessionsbachelor i sygepleje Semesterbeskrivelse for 3. semester Situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer Semesterbeskrivelsen\nSygeplejerskeuddannelsen Professionsbachelor i sygepleje Semesterbeskrivelse for 3. semester Hold SYDF 2017 Situationsbestemt kommunikation i samspil med patient/borger, pårørende og fagprofessionelle\nSemesterbeskrivelse på Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole (Det tidligere Metropol) 4. semester Efteråret 2018 Klinisk lederskab af patient- og borgerforløb Kolofon Dato 27. juni 2018\nProfessionsbachelor i sygepleje Semesterbeskrivelse for 3. semester Situationsbestemt kommunikation i samspil med patient og borger, pårørende og fagprofessionelle i og på tværs af sektorer Semesterbeskrivelsen\nSemesterbeskrivelse på Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole (Det tidligere Metropol) 4. semester Forår 2019 Klinisk lederskab af patient- og borgerforløb Kolofon Dato 12. december 2018\nSemesterbeskrivelse på Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole (Det tidligere Metropol) 4. semester Efterår 2019 Klinisk lederskab af patient- og borgerforløb Kolofon Dato 12. juni 2019\n5. semester. Sygeplejerskeuddannelsen. Københavns Professionshøjskole. Gældende for efteråret 2019 Udkast 6. maj 2019\n5. semester Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole Gældende for efteråret 2019 Udkast 6. maj 2019 Tema A: Sygepleje i akutte og kritiske pleje- og behandlingsforløb i samspil med patienter,\nSemesterbeskrivelse på Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole (Det tidligere Metropol) 2. semester Efterår 2019 Klinisk beslutningstagen i stabile og komplekse pleje og behandlingsforløb\nSemesterbeskrivelse på Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole (Det tidligere Metropol) 2. semester Efteråret 2018 Klinisk beslutningstagen i stabile og komplekse pleje og behandlingsforløb\n2. semester. Sygeplejerskeuddannelsen. Københavns Professionshøjskole. Gældende for foråret 2020 Udkast 6. maj 2019\n2. semester Sygeplejerskeuddannelsen Københavns Professionshøjskole Gældende for foråret 2020 Udkast 6. maj 2019 Tema: Klinisk beslutningstagen i stabile og komplekse pleje- og behandlingsforløb Maj 2019


💐 BRISBANE LEVERING AF GAVEKURVER\nGavekurve Brisbane, Australien - Brisbane, levering af gavekurv\nVi tilbyder det største udvalg af gavekurve og hæmmere til Brisbane, Australien. Vælg mellem vores store udvalg af gavekurve og hampers, og få dem leveret overalt i Brisbane. Vores priser er meget konkurrencedygtige og er normalt 20% mindre end vores konkurrenter.\nVi tilbyder gavekurve og hæmmere til alle lejligheder, herunder; jubilæum, tak, romantisk, fødselsdag for ham eller hende, nyfødt baby og endda kondolanser. Vores gavekurve kan leveres overalt i Brisbane inden for 3 dage, så bestil nu!


Familievenlig bolig - شقق سكنية للإيجار في Søborg, الدانمرك\n2 1/2 værelses lejlighed på 75 kvm tæt på København (8 km) offentlig transport og grønne områder i fredeligt kvarter. Tæt på alle storby’s aktiviteter, som Tivoli, museum’er, zoologisk have oma.\nBolig på 75 kvm, ligger i fredelig kvarter med grønne områder, 8 km fra København centrum. Der er offentlig transport til hovedstaden nær ved. Der er 800 m til indkøb. Bus kører dgl ml kl 09-17, lige ved døren, tog og busser kører i døgndrift 1,2 km væk. Her er nyrenoverede legepladser (5) lige udenfor døren, fodboldbane og svævebane for enden af vejen. Store fællesområder med grill og bænke for enden af blokken.\nHele boligen er for dem der booker\nDer er vaskemaskine og opvaskemaskine . I kælderen er der tørretumbler, som man betaler særskilt for. 2 TV , 1 i stuen og 1 i soveværelse. Wifi tilgængeligt i hele boligen. Føntørrer, shampoo , toiletpapir , håndklæder og sæbe stilles til rådighed . Brødrister, gryder og pander ligeledes . Stort køle/fryseskab , komfur med ovn.\nBolig på 75 kvm, ligger i fredelig kvarter med grønne områder, 8 km fra København centrum. Der er offentlig transport til hovedstaden nær ved. Der er 800 m til indkøb. Bus kører dgl ml kl 09-17,… قراءة المزيد\nStille kvarter, med mange store grønne områder, hvor man kan grille olign. Grill står på området, hvor der findes bænke og borde.\nPensionist, tidl sygeplejeske. Jeg elsker at rejse, har set en del af verden, men vender ofte tilbage, til SydSpanien. Kender flere i området, og besøger dem som oftest i maj.\nJeg kan nåes via sms mail og tlf ved spørgsmål eller hvis der sker uheld


Halvdelen af alle kræfttilfælde kunne være opdaget tidligere: Kan ende fatalt | BT Samfund - www.bt.dk\n24. feb. 2021 - 19:26\nRasmus Machon Davidson er en af de unge mennesker, som B.T. tidligere har skrevet om, og som døde af kræft i september 2020. Han havde gentagne gange søgt hjælp hos sin praktiserende læge, der først sent i forløbet henviste ham til en scanning, der afslørede kræften. Video: Camilla Bøgeholt Lund. Journalist: Heidi Bendtsen Nielsen.\nVar 18-årige Rasmus Davison og 29-årige Sandra Mørk Valente blevet sendt videre til en simpel scanning, første gang de henvendte sig til deres læger med stærke, vedvarende smerter, havde de måske været i live i dag.\nMen Sandra og Rasmus blev ikke taget alvorligt at deres læger, og da de endelig endte i de kræftpakker, som er adgangsbilletten til en hurtig diagnose og behandling i sundhedsvæsenet, var det for sent for den unge mor til to små drenge og den ukuelige teenager.\nB.T. beskrev i efteråret og vinteren 2019, hvordan mange kræftpatienter som Sandra og Rasmus oplever at være kastebolde i sundhedsvæsenet i måneder og år, mens de får det værre og værre.\nFlere dødssyge danskere stod frem og fortalte om, hvordan en kræftdiagnose ikke udelukkes som det første, men bekræftes som det sidste trin i lange og opslidende behandlingsforløb.\nRasmus blev bisat d. 6. okt 2020. På kisten er et billede af ham fra den dag, han fik sin nye, vandtætte potese. Samme dag hoppede han i vandet i Esrum sø af bare glæde over sit nye ben. Protesen var nødvendig, da Rasmus fik amputeret sit ben på grund af kræft. Foto: Privat.\nNu har Kræftens Bekæmpelse udgivet en ny rapport, som bekræfter samme ulykkelige tendens.\nKun halvdelen kommer direkte i de kræftpakker, der skal sikre et hurtigt svar på, om der er tale om kræft.\nHvordan den anden halvdel af patienternes forløb ser ud, ved man ikke, for oplysningerne er spredt rundt omkring i journaler hos de praktiserende læger, speciallæger og på sygehuse.\nDet vil Kræftens Bekæmpelse gøre op med.\nSandra Mørk Valente blev 31 år. Hun var mor til to drenge på seks og to år, da hun fik konstateret uheldbredelig kræft. (Privatfoto)\n»Rettidige diagnoser og hurtig behandling er en afgørende faktor for overlevelsen af kræft. Derfor kan forsinkelser i diagnoser blive fatale for patienterne. Men når sundhedsvæsenet ikke har et samlet overblik over, hvad der sker forud for kræftpakkeforløbet, så er det umuligt at finde ud af, hvordan man bliver bedre til at stille de rigtige diagnoser hurtigere,« siger Jesper Fisker, administrerende direktør i Kræftens Bekæmpelse.\nKræftens Bekæmpelse lægger derfor op til, at man iværksætter et nationalt initiativ, der skal sikre, at relevante oplysninger om kræftpatienter kan følges gennem hele deres forløb, så sundhedsvæsenet ved, hvordan de kan sikre, at kræft bliver opdaget hurtigere.\nB.T. har henvendt sig til sundhedsministeriet og spurgt, om sundhedsminister Magnus Heunicke vil se på det initiativ, Kræftens Bekæmpelse foreslår.\nMinisteren er dog ikke vendt tilbage med svar trods flere forespørgsler.\nRasmus, Sandra (yderst til venstre) og Maria på besøg hos Magnus Heunicke (S). Foto: Kasper Riising.\nSundhedsminister Magnus Heunicke lovede allerede i december 2019 de dengang døende Sandra og Rasmus, der var alvorligt syge, at han ville lære af deres forløb.\n»Vi kommer til at lære af de ting, I har fortalt, og lave nogle ting om. Tusind, tusind tak for det, jeres historier har berørt mig dybt,« sagde han.\nHverken Rasmus eller Sandra nåede dog at leve længe nok til at se sundhedsvæsenet lære af deres forløb.\nRasmus' far, Steen Jensen, er ikke i tvivl om, at en scanning tidligere i forløbet ville havde gjort en afgørende forskel for hans søn.\n18-årige Rasmus Davison genoptræner på Riget i december 2019, efter han har fået amputeret sit ben på grund af kræft. Foto: Byrd/Louise Askly\nHan håber, at der snart kommer forbedringer på området.\n»Det er også i Rasmus' ånd. Han ønskede, at systemet skulle lære af hans historie, så andre ikke skulle opleve det samme, som han gjorde.«\nNæstformand i Dansk Selskab for Almen Medicin Bolette Friederichsen, der er repræsentant for de praktiserende læger, mener ikke, det er problematisk, at det kun er hver anden kræftpatient, som kommer direkte i et kræftpakkeforløb.\n»Kræft bliver jo fundet ad tre veje: Kræftpakker er en vej, diagnostisk center er en anden vej, og det tredje ben er dem, der ikke passer ind, men som har symptomer, der gør, at vi vil undersøge lidt nærmere. Det er ofte her, det kan knibe med at finde dem i tide, så de kan få den mest skånsomme behandling. Det er sådan set ok, at alle ikke kommer i kræftpakkeforløb – det skal vi ikke have ambitioner om. De er ikke beregnet til at kunne rumme alle patienter,« siger hun.\nVi kan konstatere, at kommer man i en kræftpakke, så er vejen til en diagnose som regel klar, enkel og god, mens den anden vej til en diagnose ofte er mere uklar, bumpet og svær, og vi hører om nogle hjerteskærende forløb\nJesper Fisker, adm direktør Kræftens Bekæmpelse\nMen det er heller ikke pointen, fortæller administrerende direktør i Kræftens Bekæmpelse Jesper Fisker.\n»Vi kan konstatere, at kommer man i en kræftpakke, så er vejen til en diagnose som regel klar, enkel og god, mens den anden vej til en diagnose ofte er mere uklar, bumpet og svær, og vi hører om nogle hjerteskærende forløb,« fortæller han.\nDet er derfor, Kræftens Bekæmpelse ønsker, at vi skal lære af de forløb.\n»Der vil altid være en betydelig andel, der ikke kan starte direkte i et kræftpakkeforløb, men der er brug for at se på, hvorfor nogle patienters vej til en diagnose er så svær, og hvordan vi kan gøre det lettere. Også selvom det kan betyde, at der så er lidt flere patienter, som kommer i pakkeforløbene.«\nSandra, Rasmus og Maria blev svigtet af lægerne: 'For os er det for sent'


Årsskrift. - PDF\nDownload "Årsskrift. www.idraetsefterskolen.dk"\n2 Indholdsfortegnelse Forord Tomas Terp Så er det igen på sin plads at få samlet gode oplevelser i skolens årsskrift. dagen før sidste skoledag Så mon ikke drengene har haft lidt travlt før tjek. Et årsskrift, der i ord og billeder fortæller om den bredde vifte af aktiviteter, der kan opleves på GIE. Hovedparten af årsskriftets indhold er udarbejdet af elever. Således håber vi at kunne give jer læsere en nærværende fortælling og et oprigtigt billede af hverdagen på GIE. Det har vist sig at være en udfordring at udvælge artikler til årsskriftet. På de kommende sider kan læses beretninger om et bredt og alsidigt skoleår. Baggrundsbilledet viser værelse , der trænger til en kærlig hånd. Det er et drengeværelse, som det ser ud Glædelig jul og godt nytår ønskes læserne af Bestyrelsen, medarbejderne, elevforeningen Gørlev Idrætsefterskole Årsskriftet er også en julehilsen til støttekreds, forældrekreds, tidligere, nuværende og kommende elever, tidligere ansatte, naboskoler, forretningsbetingelser herunder rådgivere, håndværkere og håndværksmestre samt alle Gørlev Idrætsefterskoles heldigvis rigtig mange andre venner med et stort tak for den støtte og de mange positive tilkendegivelser vi får i dagligdagen. Årsskriftudvalg: Steffen Christensen, Kristian Matthiesen og Tomas Terp Forord 2 Indholdsfortegnelse 3 Ved årsskiftet 4 Årets gang 6 Valgfaget drama 8 Ubby Cup 9 Folkedans 10 Fra bestyrelseslokalet 11 Skitur på Ramundberget 12 Opvisning i Kalundborg 14 Håndboldlinien til SM 15 Volley SM på GIE 16 SM i badminton i Haslev 18 Efterskolernes gymnastikdag 19 DM i fodbold 20 Årets adventurerace 22 En anderledes uge 24 Forårskoncert 26 Nye prøver 27 Strandhåndbold 30 Høve stævne 31 Reersø triatlon Store Tudedag på GIE 34 Ryste-sammentur, håndbold 35 Find-selv-hjem-tur 36 Høstfest på Rødkildegård 38 Liniedage Fodbold 40 Liniedage Friluftsliv 42 Liniedage Badminton 44 Liniedage Rytme 45 Åbent hus års jubilarer 46 Hurtigste pige 46 Ny lærer, Lisa 47 Ny lærer, Kristian 48 Fra bestyrelseslokalet 49 Elevhold 50 Medarbejdere 53 2 Forord Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift\n3 Ved årsskiftet Henning Dyreborg, formand Året 2010 er ved at rinde ud, og traditionen tro udgiver bestyrelsen i samarbejde med vores medarbejdere igen i år vores årsskrift. Årets gang Det arbejde, vi påbegyndte i efteråret 2008 med etablering af boldbaner, er nu endelig færdigt og taget i brug af det elevhold, der startede her først i august Det er rart at se, at det er lykkes, så boldbaner og skole nu er samlet i en enhed. På bestyrelsesmøde i maj tog vi beslutning om at udvide skolen fra 105 til 113 elever. Udvidelsen stod klar til det nye elevhold Vi inddrog blåt klasselokale en udvidelse som er faldet rigtigt heldigt ud. Det virker harmonisk, og som om det har været der i lang tid. Det gør det så lidt sværere at få skemaet til at gå op, og i skrivende stund arbejder bestyrelsen i fællesskab med vores medarbejdere på flere løsninger. Jeg er sikker på, at bestyrelsen kan præsentere løsningen på vores generalforsamling til foråret Hen over sommeren har vi grundet den lave rente omlagt skolens lån og har dermed opnået et pænt provenu, som så kan bruges på investeringer fremover. nye forslag stod der, at de fri skoler vil blive ramt af en besparelse på 200 mio. kr. i Det er et helt urimeligt forslag, grundet at de frie skolers del af Undervisningsministeriets budget er 3%, men forslaget vil betyde, at de frie skoler skulle bidrage med 30% af besparelserne. Helt urimeligt. Sidst på sommeren arrangerede efterskoleforeningen et stort folkemøde på Balle Efterskole, hvor situationens alvor blev forelagt landets efterskoler og et stykke solidt lobby arbejde begynder. Vi blev bedt om at gå hjem og tage kontakt til de Folketingsmedlemmer, som vi kender, hvilket blev gjort en øvelse vi efterhånden har prøvet nogle gange. Og dette har i hvert fald været medvirkende til, at der specielt i Venstres bagland begyndte at komme mange kritiske ryster. Man følte, at her var man inde og røre ved noget, der kunne få meget alvorlige følger, det kunne betyde lukning af flere skoler specielt i udkantsområderne (læs: Sygehussagen fra Jylland) og som vil bryde de traditionelt nære bånd, der altid har været mellem de to parter. Her må det så nævnes, at specielt Britta Schall Holberg har varmt talt efterskolernes sag. Jubilæum I september 2011 er det 25 år siden, at vores skole blev til på den stiftende generalforsamling i Gørlevhallen. Et jubilæum som vi afholder lørdag den 15. oktober Ved skoleårets begyndelse kunne vi også byde velkommen til tre nye medarbejdere, nemlig: Lisa Vehl, Louise Kjær og Kristian Matthisen. Velkommen til Gørlev idrætsefterskole. Vi har store forventninger til jer. Med disse ord vil jeg ønske alle på Gørlev Idrætsefterskole samt skolens venner, samarbejdepartnere og gamle elever En God jul og et Godt Nytår Fremtiden I løbet af efteråret og op til det nye finanslovsforslag trak der meget mørke skyer op over efterskoleverdenen. I det I skrivende stund har vi ikke set, hvordan det nye forslag ser ud. Men der er ikke tvivl om, at i det nye forslag vil der stadig være besparelser, som vil betyde højere forældrebetaling. 4 Ved årsskiftet Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift\n4 Årets gang 2009 Åsmund Kaldrastøyl, forstander Så er efterskolerne på ny under pres fra politikerne. Denne gang er det sparekniven, der skal svinges over efterskolerne i en sådan grad, at rigtig mange efterskoler vil lukke. Det er især de store besparelser, der er bebudet i statstilskuddet til forældre betalingen, der vil gøre det af med det frie skolevalg i Danmark. Det kan undre, at det er politikere fra det liberale parti Venstre, der fører an i ønsket om at nedlægge så mange frie skoler som mulig. I min tankegang burde et liberalt parti stå vagt om det frie valg. Men alle skal jo spare? Det skal efterskolerne også. Men man kan få den tanke, at når efterskolerne skal spare forholdsmæssig så meget mere end de andre områder indenfor Undervisningsministeriet, er det nok en embedsmand eller en liberal venstrepolitiker der ikke fik sin vilje, da det lykkedes at bevare 10. klasse på efterskolerne? Så prøver man nu igen, på en lidt anden måde, at få lukket den klare skolesucces som efterskolerne repræsenterer. En gang i mellem kan man få det indtryk, at enkelte politikere og embedsmænd har det svært med ting, der lykkes ting som så mange er glade for og benytter sig af, selv om der er en stor egenbetaling. Jeg taler ikke for, at efterskolerne ikke skal spare. Efterskolerne er indstillet på at deltage i de nødvendige besparelser og har derfor accepteret at spare. Men besparelserne skal være på lige fod med de andre uddannelsesområder under Undervisningsministeriet. Det giver ingen mening, når efterskolerne, der udgør 5% af udgifterne på Undervisnigsministeriets område bliver tildelt 30% af de samlede besparelser indenfor dette område. I skrivende stund er finanslovsforhandlingerne lige gået i gang, og det giver da en vis forhåbning, at også mange politikere er imod så store besparelser på efterskoleområdet. Det er efterhånden en bred forståelse for, at efterskolerne yder en betydelig indsats indenfor uddannelsesområdet. Efterskoleforeningen er i en god dialog med de ansvarlige politikere og møder forståelse. Men i skrivende stund er der ingen løfter. Jeg har dog ikke fantasi til at forstille mig, at de katastrofale besparelser bliver fastholdt. Jeg vil have lov til at tro på, at forhandlingerne lander fornuftig således, at det frie skolevalg består. Da jeg har et begrundet håb om, at forhandlingerne ender acceptabelt, er det fordi stærke kræfter i Venstres bagland energisk arbejder på, at et efterskoleophold skal være en reel valgmulighed for alle unge mennesker i Danmark. Antal unge, der vælger efterskolen sætter rekord nærmest år for år. Således har der aldrig været så mange unge på efterskole, som der er i indeværende år. På Gørlev Idrætsefterskole mærker vi også denne store og stigende interesse. Det er rigtig mange, der gerne vil benytte sig af det tilbud som vi tilbyder de unge. Det forpligter. Vi har igen udvidet elevtallet, denne gang fra 105 til 113 elever. Det bliver ikke sidste gang, vi udvider elevtallet. I vort værdigrundlag har vi lagt vægt på, at skolen er alment dannende. Det tilbud, som vi giver de unge skal omhandle det hele menneske. Der er en tendens i tiden til, at idrætsefterskolerne specialiserer sig mere og mere. Der er fodboldefterskoler, håndboldefterskoler eller gymnastikefterskoler. Vor efterskole bygger på Grundtvig og Kolds skoletanker, og vi oplever, at det brede tilbud tiltaler rigtig mange unge og deres forældre. Vi har således i indeværende skoleår opnormeret musikfaget på skolen. Vi stod overfor et valg, da vor mangeårige musiklærer Thomas Thorsen valgte at søge nye udfordringer. Han har de sidste år været timelærer hos os, grundet videreuddannelse. Når man er timelærer på en efterskole, har man ikke optimale arbejdsbetingelser da man kun er her nogle få timer om ugen. Det har reelt betydet en nedgradering af musikfaget. Vi stod så overfor det valg at nedlægge musikfaget eller at opgradere det ved at ansætte en musiklærer på fuld tid. Vi valgte det sidste. Både medarbejdere og bestyrelse var enige om, at en efterskole uden et rigt musikliv mangler noget væsentligt. Vi ansatte Kristian Matthiesen med ansvar for at udvikle et rigt musikliv på stedet og vi glæder os til mange dejlige musikoplevelser i løbet af året. Jeg vil også benytte lejligheden til at sige Thomas en stor tak for de mange år, han har været ansat hos os. Det er mange elever, der gennem årene har nydt godt af hans meget kvalificerede arbejde. Ligeledes vil jeg sige tak til Cecilie Eriksen, der i to år har været medansvarlig for den rytmiske gymnastik. Hun valgte at videreuddanne sig indenfor dans. I hendes sted har vi ansat Lisa Seeberg Vehl, som kom fra en stilling som gymnastiklærer på Skyum Idrætsefterskole. Skolens bestyrelse har fra skoleåret 2011/12 valgt at ansætte Niels Skak Jensen som viceforstander. Han var elev på det første elevhold på skolen, og har været lærer på skolen de sidste år. Jeg glæder mig rigtig meget til at samarbejde med Niels. Et rigtig godt år på Gørlev Idrætsefterskole går på hæld, og jeg vil ønske årsskriftets læsere en glædelig jul og et rigtig godt nytår. 6 Årets gang 2010 Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift\n5 Valgfaget drama Lisette Reitz Larsen Ubby Cup Niels Skak Dramaholdet valgte til jul at skrive en lille forestilling ud fra filmen Scrooged, der kort fortalt er en moderne parodi på Charles Dickens klassiker Et juleeventyr. Med god hjælp fra teaterkonsulent Niels Jannerup lykkedes det at møde en glad og veltalende nisse, nogle voldelige venner, den unge superegoist, den gamle flamme, misbrugeren, to hardcore unge kvinder samt de omsorgsfulde og nørdede spejdere. Som i alle andre eventyr må personerne gå så grusomt meget igennem, før alt, eller næsten alt, ender lykkeligt. En god og udfordrende proces som endte med et fint produkt. Hvert år i begyndelsen af december arrangerer en af vores naboskoler et meget stort indendørs fodboldstævne. UBBY-CUP blev afviklet i Kalundborghallerne med deltagelse af skoler fra det meste af Sjælland. Stævnet er altid veltilrettelagt og godt afviklet. Eleverne fra Gørlev fylder godt i billedet, idet vi deltager med ikke mindre end syv hold. Det er altid en fornøjelse at komme ud og deltage i den slags arrangementer i mødet med de øvrige skoler bliver vi selv rystet endnu bedre sammen. GIE årgang 2009/10 brillierede ved at vinde tre af fire rækker sidste år. Godt gået! 8 Valgfaget drama Ubby Cup 9\n6 Hygge, samvær og glade dansere Reersø Folkedanserne Igen i år traditionen tro, var vi (Reersø folkedanserne) inviteret til at komme og danse og hygge sammen med eleverne på Idrætsefterskolen. Fra bestyrelseslokalet Lars Illemann (Bestyrelsesmedlem) Jeg får sommetider spørgsmålet. Sidder du i bestyrelsen i Gørlev Idrætsefterskole? Du har da ikke børn på skolen mere? Det blev en dejlig aften. Eleverne havde ihærdigt forsøgt, at trække i folkedragter. Nogle havde lånt sig frem til originale dragter, mens andre var særdeles fantasifulde. Mon ikke genbrugsbutikken i Gørlev var blevet flittigt besøgt? Og jeg svarer som regel det samme: Begge mine drenge har haft deres bedste skoleår på Gørlev Idrætsefterskole, så nu er det min tur til at være en del af dette fantastiske sted. Man bliver inspireret til selv at gøre en indsats. Når jeg kommer hjem fra skolen er jeg altid fuld af optimisme, fuld af energi, men også stolt over at være en del af Gørlev Idrætsefterskole. Alle gik på med krum hals efter Karins instruktion så godt, det nu kunne lade sig gøre. Vi mødte kun positive og glade elever, der gik friske til den, også selvom dansepartneren var af en ældre årgang end de selv, og da vi var færdige kom en del hen og gav hånd eller et knus og sagde tak for dansen. Derefter gik vi sammen i spisesalen for at skylle halsen og synge sammen under ledelse af Kaj Groth, som knyttede et par kommentarer til nogle af sangene. Det blev en aften, hvor både benene, og stemmebåndene blev rørt, samt lattermusklerne ikke at forglemme. Gymnastik har altid været en del af mit liv, så derfor var det naturligt for mig at stille op til bestyrelsen. En beslutning jeg ikke har fortrudt et sekund. Udover bestyrelsesmøderne, hvor jeg er med til at give mine input til den daglige drift, men også kan påvirke de fremtidige tiltag på skolen, så er jeg også på skolen i anden anledning. Det er når jeg er med til at lave mad til forældrene før starten på skoleåret eller på grundlovsdagen. Det er når jeg ser de flotte gymnastikopvisninger. Men ikke mindst så er det når vi mødes i hyggeligt lag med skolens ansatte. At være med i bestyrelsen for Gørlev Idrætsefterskole er ligesom at dyrke idræt. Man tager af sted for at bruge sin energi og kommer hjem igen, fyldt med energi. Hvis du sidder og tænker det har jeg også lyst til. Så ring eller skriv til kontoret, vi kan altid bruge en hånd og en mening ekstra. Det er altid for os en stor fornøjelse at komme på besøg, og vi glæder os allerede til næste år. Skolens ansatte er jo et kapitel for sig selv. Ikke alene er det en samling meget dygtige og engagerede mennesker, som er den største grund til skolens gode renommé. Men alle hver især er de fantastiske og meget givende personer. 10 Hygge, samvær og glade dansere Fra bestyrelseslokalet 11\n7 Skitur til Ramundberget Marie-Louise og Peter Chr, Torsdag eftermiddag d. 4. kl. 15, gik turen med bus mod Ramundberget i Sverige. Vi var delt op i to forskellige busser, som begge transporterede os op til Ramundberget, hvor vi ankom ca. kl. 8 fredag morgen. Efter ankomsten, startede vi først og fremmest med at finde vores bagage og indlogere os i lejlighederne, som vi var blevet inddelt i på forhånd. Lejlighederne var rigtig fine, og der var sauna, bad, varmeskab til vådt tøj osv. Efter vi havde indlogeret os i lejlighederne, fik vi en dejlig morgenmad på Café Rudolf, som var vores samlingspunkt gennem hele turen. Her fik vi også en række beskeder omkring, hvordan dagene i Sverige skulle forløbe. Efter morgenmaden fik vi så noget tid, til at slappe lidt af i, efter en hård bustur, men allerede kl. 13:00 skulle vi stå klar med langrendsskiene på. 12 Vi var i forvejen blevet inddelt på forskellige langrendshold hjemme i Gørlev. Ud fra hvor mange uger man havde stået på ski, blev man vurderet til hvilket hold, man nu bedst egnede sig til. Forskellen mellem niveauerne var længden og vildskaben på turene. De øvede var meget ude at løbe i svært terræn, der hverken var præpareret eller egnet til at løbe på langrend i. Vi havde en periode på ca. 3½ dage til at løbe på langrend i. Stemningen var hele tiden høj, og det var godt vejr det meste af tiden. Meget af tiden løb vi helt uden vanter på! Efter nogle oplevelsesrige dage på langrend, skulle vi aflevere vores lejede langrendsudstyr og modtage vores nye slalomudstyr. Alle glædede sig til at skulle op på slalombakkerne, undtagen Åsmund måske, som ikke kunne slippe sine elskede skitur til Ramundberget langrendsski, og valgte derfor at stå på langrendsski på slalombakkerne. Igen blev vi delt ind på forskellige hold, hvor nybegynderne startede i skiskole, så de fik lært lidt teknik. Efter nogle få ture fik vi dog lov til selv at køre på de bakker, som éns niveau nu passede til. Hvis man så ønskede at køre på nogle andre bakker, end dem man var godkendt til, kunne man tage fat i en lærer og blive clearet til en sværere bakke. Det var nogle rigtige gode dage på både langrend og slalom, men vi lavede også andet end at stå på ski. Om aftenen var der f.eks. samling på Café Rudolf, og hver lejlighed skulle bidrage med noget underholdning. Underholdningen var bredt godt ud over nogle forskellige emner, som Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift 2010 f.eks. parodier på lærere og elever, sange osv. Det var en rigtig god måde at slutte dagen af på: Lige at være samlet og snakke om dagens oplevelser, imens man grinede af kammeraterne, der stod og entertainede oppe på scenen. Da det blev torsdag eftermiddag, skulle vi aflevere vores ski hurtigt, så vi kunne nå at rengøre vores lejligheder til de næste, der nu skulle bo der. Da kl. blev 18.15, tog vi op på Café Rudolf, og fik nogle rigtig lækre pizzaer, så man ikke skulle køre hjem på tom mave. Efter dette gik turen igen mod Gørlev, og vi kunne holde en velfortjent vinterferie. 13\n8 Håndboldlinien til SM Magnus G. Pedersen, Håndbolddagen startede allerede kl. 8.00, hvor bussen kørte fra Gørlev. Turen til Nykøbing Sj. ville tage omkring en time. Den tid brugte mange af spillerne på at sove og få restitueret op til kampene mod SØS og Grønsund. Opvisningen i Kalundborg 6/3 Alexander Vogel Det var en stor dag for Gørlev. Lørdag morgen vågnede Gørlev idrætsefterskole til en lækker morgenbuffet. Alle var friske og veludhvilede, spændte på den store dag. Alle snakkede ved morgenbordet om gymnastik, og om hvor spændte de var. Gymnastiktøjet var lige kommet ind ad døren, og det skulle afprøves. Humøret var højt, og stemningen var i top, da eleverne satte sig ind i bussen og drog af sted mod Kalundborg. Da bussen ankom til Kalundborghallen, var det aflæssernes tur til at arbejde, imens resten af elevflokken havde en halv times tid til at finde sig tilrette i omgivelserne. Da eleverne havde hilst på familie og venner, gik opvarmningen i gang. Alle familier og venner var mindst lige så spændte på at se vores første opvisning, som vi selv var. Opvarmningen foregik i garderoben og selvom pladsen var trang, var stemningen alligevel i top. Inden Gørlev idrætsefterskole indtog gulvet fyrede de det sidste kampråb af, for at bevare den gode stemning til trods for nerverne. Lærerne havde en fed mavefornemmelse og vidste, at det nok skulle lykkes for eleverne. Da musikken gik i gang, gik eleverne ind på gulvet med et smil på læben, men smilet blev hurtigt byttet ud med et koncentreret ansigtsudtryk. Alt forløb, som det skulle, men der var stadig små fejl hist og her. Opvisningen var ikke fejlfri, men af den første opvisning at være, så var den god. Lærerne, familier og venner var rigtig stolte af os. Efter opvisningen samlede vi os igen i garderoben, for at afrunde weekenden. Vi var alle i højt humør og lettede over hvor godt det var gået, på trods af de små fejl ind imellem. Men det vigtigste var at alle tog hjem på weekend med en god mavefornemmelse. Nu var alle spændte på weekenden efter, hvor der ventede fire opvisninger, og om stemningen kunne blive ligeså fed som i Kalundborg. Så ankom vi endelig. Pigerne gik ud for at klæde om lige efter ankomsten, fordi de skulle spille ca. en time senere. Pigerne varmede intenst op, og virkede oplagte til kampen mod SØS. Første halvleg forløb da også perfekt for pigerne, der virkelig spillede op til deres bedste og spillede helt lige op med de stærke modstandere fra SØS. Desværre må vi sige, at det var et forandret pigehold, der kom ind til anden halvleg, og endte også med at tabe kampen. Så var det drengenes tur til at bide skeer med SØS, og ligesom i pigernes kamp var drengene også klar fra start og spillede lige op med SØS i første halvleg. Desværre havde drengene samme tendens som pigerne og tabte i anden halvleg. Så var det tid til en pause, hvor vi spiste frokost. Så var det tid til at spille mod Grønsund. Det var to kampe som man regnede med, at man ville vinde. Desværre gik det ikke helt som planlagt, og vi tabte begge kampe til Grønsund, og vi må sige, at der ikke blev spillet op til det optimale. Så var det tid til et bad, og derefter gik turen hjem til Gørlev. Nu var det tid til at kåre dagens pige- og drengespiller, og for pigerne blev det Andrea for drengene blev det Marc. 14 Opvisning i Kalundborg Håndboldlinien til SM 15\n9 Volley SM på GIE Rie Meinertsen og Silje Jensen Hvert år bliver, der holdt volley SM her på Gørlev Idrætsefterskole. I år har volleylinjen haft lidt problemer med at samle piger nok til et hold. Det lykkedes dog, og GIE havde tre drengehold og et pigehold med til denne turnering. Vi trådte ind i hallen og mærkede straks varmen. Der var flere kampe i gang, og spillerne ydede deres bedste. I den store hal var det muligt at spille tre kampe ad gangen, og inde ved siden af i salen blev der spillet en enkelt kamp ad gangen. Vi søgte hen mod de blåfarvede bluser med de hvide striber ved skuldrene. Kampen stod mellem Gørlevs 1. hold og Gørlevs 2. hold. Alle de elever, der var mødt op for at heppe, samledes om denne midterbane, og stemningen var i top. Kampen startede. Den første serv var perfekt, men desværre blev den tabt, og serven gik over til 1. holdet. Nu var spillet i gang, og boldene fløj frem og tilbage over nettet. Efterhånden som spillerne fik spillet sig varme, kom der et bedre sammenspil, og spillerne kastede sig ud efter boldene for at vinde den meget tætte kamp. Få minutter efter kampens start førte 2. holdet 5-4, så nu skulle 1. holdet virkelig kæmpe, hvis de ville vinde. Kampen mellem Gørlev og Gørlev var stadig i fuld gang. Der blev jævnligt udskiftet på begge hold, så alle havde den påkrævede energi for i denne kamp skulle der kæmpes til sidste sekund. Især i afslutningen blev der gået til den. Selvom nettet delte banen op, lykkedes det alligevel spillerne at støde ind i hinanden. Endnu en serv blev slået, og modstanderne byggede nærmest en mur, for det var et vigtigt point, og det betød meget for kampens udfald. Resultatet af denne helt igennem tætte kamp blev til 1. holdet. Med hjælp fra stortset alle GIE s elever, blev turneringen meget vellykket. Alle spillere havde gjort deres bedste. Vores eneste pigehold kom på en 5. plads. I drengenes A-række kom 1. holdet på en tredje plads, og 2. holdet på en 6. plads. Vores sidste drengehold spillede i B-rækken og endte som andensidst i den pulje. Rundt omkring i hallen ankom de konkurrerende skoler, mens andre skoler allerede var i kamp mod hinanden. Kampråb, dommernes fløjter, speakerens gennemtrængende stemme og tilskuernes tilråb kunne høres i hele hallen. Man kunne mærke, at sammenholdet indenfor skolerne var højt, og tilhængerne gjorde alt for at opnå den superfede stemning, der fyldte hele hallen. 16 Sjællandsmesterskaber i volleyball Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift\n10 SM i badminton i Haslev Jesper Minet Efterskolernes gymnastikdag i Slagelse Tobias Søberg Larsen Dagen startede med en lang bustur til Haslev. Efter at have kørt rundt i Haslev et kvarters tid og ledt efter hallen, kom vi ind klædte om og gik i hallen. Vi havde tyve minutters opvarmning, før kampene begyndte. Vores første holdkamp var mod Tølløse, som ikke ydede meget modstand overfor G.I.E.-damptromlen. Vi vandt kampen 8-0. Fulde af engagement og selvtillid, begyndte vi vores kampe mod SØS, og efter 1. og 2. herresinglen stod kampen 2-0 til Gørlev. Efter en god, men forgæves, indsats fra Jesper Minet stod holdkampen 2-1. Heldigvis vandt vi de næste fem kampe overlegent og gik videre med stillingen 7-1. Vi gik over til den anden hal og mødte de andre hold. Efter en frokost og en pause på en times tid, begyndte kampene mod Grønsund. Efter nogle rigtigt spændende kampe mange af dem var tre sæts kampe var stillingen 3-4 til Grønsund. Emil Viggo tabte 1. herresingle til en knægt på størrelse med Hulken, og stillingen er 4-4. Efter vundne og tabte sæt er talt sammen står Gørlevs 1. b hold tilbage som vinderen med et enkelt sæt. Næste udfordring er den 26. April, hvor Gørlevs A og B hold drager til Fredericia for at spille om DM. Vi ser frem til en masse spændende kampe, og forhåbentlig også en del vundne. Onsdag 7. april 2010 vågnede eleverne med sommerfugle i maven. Det var nu den store dag var kommet. I lang tid, havde vores gymnastiklærere sagt: Denne opvisning vil overgå alle de andre, I kan godt glæde jer!. Det startede kl. 14 med fælles indmarch for efterskolerne. Der var 10 udvalgte elever repræsenteret fra hver af de 12 efterskole, som deltog. Det var en stor oplevelse, at se alle de andre efterskoler lave deres opvisning. Gørlev sad samlet, med dyner og hovedpuder, og satte sig godt tilrette, og heppede forbløffende godt hele dagen. På et tidspunkt var der fælles konkurrence for alle. Præmien var 160 chokoladebarre til hele skolens elever. Her skulle hver skole udvælge tre personer som skulle deltage. Fra vores skole blev det Lars Sørensen, Christian Christiansen og Tobias Søberg som altså skulle stille op. Det hele gik ud på at, alle de, der stillede op skulle springe over buk. Desværre mistede Gørlev to af de tre opstillede springere, da bukken kom til ca. fire meter. Efter nogle omgange, og da der fra alle efterskoler var faldet nogen af, kunne bukken ikke blive højere. Derfor måtte de gå over til en anden løsning håndstand. Hvem der i længst tid kunne stå på hænder. Desværre mistede vi den sidste af de tre opstillede lige før målstregen. To elever fra hver efterskole skiftes hele tiden til at præsentere den næste efterskole som skulle på gulvet. Det var Anna Kyst og Michelle Guldberg, som præsenterede Syd-Øst Sjællands efterskole, og det gjorde de så godt. dejlig efterskole-latter. Efter mange timers venten blev det så endelig GIE, som igen skulle indtage Antvorskovhallen. Sidste gang vi gjorde det, var det en fantastisk oplevelse for rigtig mange af vores boldelever. Alle var spændte, da vi stod på lige rækker og kiggede ned i gulvet lige inde musikken startede til intro. Nu gik det løs! Fra den ene serie, og videre til spring, og til parserie. Det gik alt sammen lynhurtig. Men som alle ønskede, gik det fantastisk godt. Alle kunne deres kram, og det var store flotte smil, som den fyldte hal kunne se på lang afstand. Da vi var kommet af gulvet og ind i opvarmningssalen, blev den fyldt med glæde og råben. ELEVERNE VAR STOLTE! Og det samme var Steffen, Sune, Lisette og Cecilie. Nu var det bare at vente på, at de sidste efterskoler havde opvist. Det allersidste hold om aften var Ollerup Elitehold. Der kendte alle eleverne to, som var med på det hold. Jesper og Camilla. De to havde været praktikanter her på skolen for et par uger siden, og det var alle elever vilde med. Den opvisning var også flot. Nu var der kun tilbage at rydde op, og komme hjemad til lidt natmad og et varmt, men hurtigt bad. Efter en rundspørgelse på skolen, blev mange hurtig enige om, at Efterskolernes gymnastikdag, var den bedste opvisning, vi har leveret til dags dato, og vi er alle sammen klar på den næste opvisning. Gørlev blev præsenteret med sang og guitarspil, samt sjove underholdende jokes, som fyldte hele hallen med 18 SM i badminton i Haslev Efterskolernes gymnastikdag i Slagelse 19\n11 DM fodbold Fodboldlinien Klokken onsdag den 21/ sad alle fodbold pigerne bænket ved morgenbordet hjemme i Gørlev. Trætte spiste vi mens vores morgenfriske træner Niels tog billeder af de smukke piger. Kort efter pakkede vi Bjarkes bil, og kørte af sted i minibus til Jylland. Samme morgen, ankom vi til Thisted. Trætte gjorde vi os klar til vores første kamp. Klokken 10:00 startede kampen mod Ikast, som vi havde forventet at tabe stort til. De 11 piger på banen kæmpede røven ud af bukserne, i både sne, hagl og regnvejr. Vi kom til mange chancer men heldet var ikke med os, og vi brændte dem alle. Ikast havde få chancer, og vores målmand Pernille Laura Sørensen brillerede flere gange i kampen. Sweeper Emilie Rønbjerg Damsgaard lavede en fantastisk glidende takling som var med til at holde målet rent, kampen endte 0 0. Senere samme dag spillede vi igen kamp mod Hellebjerg. Vi var alle trætte efter holdets gode præsentation i første kamp, og spillede derfor ikke op til vores bedste. Kampen endte ufortjent 2-0 til Hellebjerg. Da dagens to kampe og badet var overstået, tog vi med bus ud til Skyum Idrætsefterskole. Vi skulle sove i hallen sammen med alle de andre fodboldpiger fra de andre efterskoler. Vi fandt et hjørne af hallen, hvor vi pakkede ud, og hurtigt gik vi til kantinen. I kantinen var der serveret lækker mad fyldte pandekager og ris med tomatsovs, salat serveret med dressing og brød. Maden var super lækker og gav god energi til de næste lange dage med fodboldkampe. Efter maden var der dømt hygge i lejren. Der blev læst blade, snakket, masseret og sovet. Så blev det torsdag morgen og vi stod tidligt op og fik en herlig morgenmad og hurtigt derefter var vi i bussen på vej til stadion. Vi spillede vores første kamp i mod HCI-Himmelbjerg centrets idrætsefterskole. Vi kæmpede godt, men heller ikke denne gang var vi gode nok til at få udnyttet vores chancer. Kampen endte også 0-0. Derefter spiste vi frokost i klubhuset, en lækker pastasalat med kylling, pølsehorn og frugt og ventede så til vores næste kamp. Senere på eftermiddagen spillede vi imod Gunslevholm. Vi kæmpede godt hele kampen, og kom hurtigt foran 1-0, et flot mål scoret af Sara Groth. Efter halvleg scorede Guns til 1-1 og vi kæmpede for ikke at tabe kampen. Desværre kom vi ud i to gange fem minutter og i de sidste fem scorede Gunslevholm til 2-1. Efter de to hårde kampe, tog vi tilbage til Skyum. Vi fik igen super god aftensmad menuen stod på skinkesteg, flødekartofler, salat og brød. Vi var propmætte. Om aftenen var der arrangeret underholdning for os, da det var sidste aften. Der var en Stand-up komiker der underholdte i ca. en halv times tid. Hans show var sjovt og det var hyggeligt at alle var samlet. Efter underholdningen, var der afslapning og et par drenge fra en anden efterskole optrådte med sindssyge fodboldtricks. Det var en god afslutning på dagen, og vi sov alle rigtig tungt efter endnu en hård dag i fodboldens tegn. Fredag stod vi op, spiste morgenmad, pakkede vores ting og pakkede bilen. Vi tog alle med bussen til stadion, der var nemlig to kampe tilbage inden vi skulle hjem. Inden kampene havde vi arrangeret en surprise fødselsdag for anfører Maise Jerltorp. Vi stod alle klar, da Maise trådte ind i lokalet og sang skolens fødselsdagssang for hende. Hun blev rigtig overrasket, og vi satte os alle sammen og spiste kage og drak kakao. Den formiddag skulle vi spille vores sidste kamp som igen var mod Ikast. Det var kampen om sidste pladsen, og vi havde håbet på at vinde, men sådan gik det ikke. Ikast kom hurtigt foran 1-0, 2-0, 3-0, 4-0 og da de havde scoret seks mål havde vi efterhånden opgivet. Vi fik et hjørne til sidst i kampen, hvor Sara Groth lagde bolden indover mål og Mette Bryde scorede. Kampen endte 6-1. Inden vi kørte hjem samlede Bjarke og Niels hele holdet og udnævnte Astrid Vest- Hansen til DM s bedste spiller. Hele holdet bakkede op om deres valg. Astrid havde nemlig spillet rigtig godt på højre back og gjort at vi sikkert var sluppet for en masse mål i den forkerte ende tillykke til Astrid. Alt i alt havde Skyum efterskole været gode værter og gjort, at vi har fået en kæmpe oplevelse med hjem. Det var det bedste fodbold vi overhovedet har spillet, og sammenholdet blev virkelig styrket på turen. Det var hyggeligt udenfor banen og vi havde en rigtig fed og møg grineren tur. Tak piger, I gør det sjovt at spille fodbold, og I gjorde alle en fremragende indsats. 20 DM i fodboldl Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift\n12 Årets adventureraceoplevelse Af Stefan Engholm Gudtmann og Christian Granzow Holm Her på skolen har vi et tilvalgsfag, der hedder adventurerace. Vi har det 1½ time om ugen, hvor vi løser forskellige opgaver på tid. Hovedingrediensen i disse løb er cykling. vi får et kort udleveret på skolen, og derfra skal vi finde ud til vores bestemmelsessted, klare de udvalgte opgaver og nå tilbage igen. De opgaver, der skal løses kan bl.a. være bueskydning, øksekast, orienteringsløb og at skyde med pusterør. Disse er blot nogle få discipliner indenfor dette fag. Vores lærer hedder Per Lindgren, og han er altid meget engageret. Han er også lærer for friluftsliv-tilvalg, friluftslivlinjen og kajak-tilvalg. Onsdag d. 28. april skulle hele adventurerace holdet af sted mod Brøderup, hvor deres efterskole havde lavet et 24-timers challengeløb i samarbejde med Lundby efterskole. Vi stillede op med to hold fra Gørlev, et drenge og et mix hold. I alt var 17 hold mødt op fra forskellige efterskoler fra Sjælland. Vi tog af sted tidligt på formiddagen, og da vi ankom, fik vi en hurtig briefing, og gik straks i gang med racet. Den første del af løbet var et stjerneløb. Her skulle vi løbe ud til en post, hvor der var gemt tre forskellige papirer. På det første stod, hvad opgaven var, på det andet kunne der stå hvilke oplysninger, du skulle bruge for at kunne svare, og på det sidste var det et hint. Da man så kom tilbage til basen var der endnu en lille opgave der lige skulle løses. Hele stjerneløbet løb vi i alt km. Efter dette løb måtte vi spise vores medbragte frokost. Da frokosten så var spist, stod der teambuilding på dagsorden. Her skulle vi bl.a. bygge en bro af 33,3 meter lange stolper, hejse en flagstang med flag kun ved hjælp af reb, klare os igennem et minefelt og meget andet. Alle disse opgaver var meget organiserede og godt lavet, alle havde det helt sikkert meget sjovt. En kort pause efter gik turen til en lejrplads 10 km fra Brøderup efterskole, her cyklede vi så til. Her var opgaverne at lave en komplet lejrplads med alt, hvad der dertil hører. Bivuak, cykelstativ og meget andet. Vi skulle også lave det mad, vi havde købt med hjemmefra. Både lejr og mad blev bedømt, siden alt var en konkurrence. I mellem lejrlivet og madlavningen skulle vi også ud at sejle i en kano med plads til 12 personer, den kunne dog også sejles af færre. Vi havde nu knoklet i 12 timer, og aktiviteterne skulle fortsætte. Fra til skulle vi igennem en række natopgaver, fx parkour, dæk tumbling, blindeløb og meget andet. Den næste dag skulle vi op klokken fem for hurtigt at pakke sammen, hvorefter vi skulle af sted på cykelløb mod Lundby, hvor den sidste del af racet skulle foregå. På Lundby Efterskole var vi gennem en række af opgaver, vi havde prøvet før. Tovtrækning mellem holdene, bueskydning og øksekast og selvfølgelig meget andet. Hele racet blev afsluttet klokken 11 om torsdagen med en dejlig brunch. Drengeholdet kom på en 2. plads og mixholdet en 4. plads. Hele racet var enormt godt sat sammen og vel gennemført. Det var tydeligt at se, at alt var nøje planlagt. 22 Adventure Race - Cross-stævne 2009 Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift\n13 En anderledes uge Samfundsfagsholdet 09/10 Lørdag morgen d. 8/5, stod 30 elever klar med deres cykler. Klar til nogle spændende dage. Første dag gik turen ud til et stort kvæglandbrug. Vi blev godt modtaget at landmanden på gården og hans to sønner. Han viste os rundt på gården og fortalte hvordan han passer og plejer køerne på den helt rigtige måde, så han får mest mulig mælk ud af dem. Han viste os sit sidste nye indkøb. Tre malkerobotter som selv kan malke køerne. Alle køerne på gården var udstyret med en lille chip i øret, som indeholdte en masse data om koen. Man kan f.eks. se, hvor meget koen den får at spise, og hvor meget mælk den lever på en dag. Alle var meget begejstrede over den moderne teknologi og sugede virkelig til sig af den friske luft ude på landet. Derefter gik turen hjem til skolen igen for at få lidt mad inden vores næste besøg, som var hos en meget mindre bonde. De havde syv slagte kvæg og ganske lidt jord, I modsætningen til den store landmand som havde meget jord og over 500 malke køer. Så gik turen hjem igen. Der var fart på pigerne som var meget fokuseret på at komme hjem i bad. Søndag morgen skulle vi alle møde oppe i samlingssalen, hvor vi skulle lære lidt om politik inden vores besøg på Christiansborg. Oppe i samlingssalen blev vi inddelt i 8 hold. Hvert hold fik så et parti, og så havde vi en time til at sætte os ind i partiets holdninger og meninger. Efter en times hårdt arbejde, mødtes alle partierne oppe i samlingssalen igen til den helt stor valg debat. Enhedslisten, som den dag blev styret af Anders, fik virkelig sin sag for da han hele tiden fik stillet mange spørgsmål. Men Anders klarede det godt. Mandag skulle vi alle af sted til Arla i Slagelse. Alle var glade og klar til den lange cykeltur. Også Arla besøget viste sig at være rigtig godt. På vej hjem fra Arla lagde vi vejen forbi Løvemølle. Løvemølle er en gammel mølle som før i tiden blev brugt til at male korn med. I dag bliver møllen brugt til udstillinger, og man kan få en rundvisning. Efter 1 times tid i møllen, vendte vi næsen hjemad. Alle meget trætte. Tirsdag kom så dagen alle havde ventet på. Københavner turen. Vi tog tidligt af sted med bus mod Slagelse. Derfra tog vi toget videre til Københavns Hovedbanegård, og gik det sidste stykke ned til Livgardens kaserne. Her fik vi en rundvisning og vi fik lov til at prøve noget af det udstyr som garderne anvender. Kl. 11:30 løb vi ned mod Amalienborg for at se gardernes vagtskifte. Så var det blevet tid til madpakker, inden vi satte kursen mod Christiansborg. På Christiansborg blev vi taget godt i mod af politikeren Peter Juhl Jensen, som viste os rundt på Christiansborg. Efter et par timer derinde, kom det som mange havde ventet på. Nu havde vi en time til at gå på Strøget inden vi skulle mødes og tage toget hjem til Slagelse igen. Der var ro på vej hjem i toget, men alle var glade og syntes at det havde været nogle rigtig gode, sjove og lærerige dage. 24 En anderledes uge Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift\n14 Forårskoncert Steffen Haulund Nye prøver Lisette Reitz Larsen Det var første gang musiklinjen fra årgang 09/10 skulle spille live for hele skolen og hvem der ellers var mødt op til Gørlev idrætsefterskoles årlige forårskoncert. Musiklinjens band startede med at spille, til store klapsalver fra publikum. Klapsalverne blev ikke mindre da Oliver træder op på en af højtalerne og slår en fed guitar solo an. Men da bandet spiller Mustang Sally har Maises fede stemme tryllebundet hendes årgang og jublen vil ingen ende tage. Bandet bliver så godt som tvunget til et ekstra nummer, men de nyder det og smilene dominerer salen. Midt i det hele er Thorsens tilvalgshold guitar på. Også de høster klapsalver, men nok mere på deres charme end deres kunnen på guitar. Til sidst går entertaineren Gary Snider på. Hans hyggelige facon og hans smilende personlighed vinder hurtigt publikum. Latter, applaus og musik fylder salen og den halvanden time Gary og senere hans søn er på, lunter hurtigt af sted. Aftenen slutter med en god følelse og mange af de spillede sange bliver nynnet på gange og halls, de efterfølgende dage. Undervisningsministeriet bekendtgjorde sommeren 2009, er der sommeren 2010 skulle indføres nye prøver i både mundtlig og skriftlig dansk, engelsk og tysk på 10. klassetrin, og derfor udgik de gamle lodtrækningsprøver, som indimellem kunne være en foruroligende oplevelse for eleverne, da de jo aldrig vidste, hvilket stof de kom op i. I stedet bød foråret på udfordringer med synopseskrivning (skriftlige oplæg udarbejdet af eleverne ud fra et lodtrukket emne). Da mange elever allerede havde prøvet formen i 9.kl., var det mest os medarbejdere, der havde brug for at sætte os godt ind de nye prøvebekendtgørelser, godt hjulpet af div. kurser. Generelt kan jeg sige, at vi fik et meget roligt prøveforløb, da emnerne var fastlagt, og synopserne skrevet og afleveret. Eleverne vidste på forhånd, hvad de skulle eksamineres i, og som medarbejder/censor var man sporet ind på elevens tankegang og havde via synopserne kendskab til elevens interesser og hensigt. Også de skriftlige prøver er blevet moderniseret. I engelsk og tysk skal eleven besvare en sprog- og sprogbrugsprøve med fokus på grammatik ud over fristilen. I dansk blev opgaven tredelt: en læsning og sprogbrugsprøve, en besvarelse indenfor området modtagerrettet kommunikation samt fristilen. Fristilen byder på tre emner, hvor eleven vælger den ene. I den forbindelse valgte Morten Bessermann i sommer Det bedste er. Han har ud fra et erindringsdigt af forfatter Søren Ulrik Thomsen givet sit bud på noget af det bedste i sit liv: Det bedste er, når det uventede sker, og bringer adrenalinen i såden en vildskab, at livet føles som paradisets hjerte. Ironi og komik når det bruges korrekt, og modtageren smiler og griner. Det bedste er lyden af tomhed, når sindet er træt og skal falde til ro til drømmenes land. Den trygge lyd af familien glæde, mors søde kys mod kinden der skaber varme og minder i evighed. Det bedste er at fange heldet når hovedet dunker af negative tanker og dulmende had. Lyden af sport i en rungende hal, de sitrende fødder, så gulvet knirker og udmattelsen efter en hård træning. Det bedste er, at arbejde hårdt og stræbe efter noget, som giver pote, og hjælper en i den sidste ende. Når pigen man ønsker, ønsker det samme hånd i hånd under de skinnende stjerner. Det er det bedste for mig. 26 Indsæt Forårskoncert Nye prøver 27\n16 Høve stævne Håndbolddrengene Strandhåndbold Andreas Svendsen Mandag d. 31/ havde håndboldlinjen udforderet Ubby i en gang strandhåndbold. Solen skinnede og der var god stemning både hos Gørlev og Ubby. Vi startede alle med en fælles opvarmning, som Terp stod for. Ubby stillede op med et drengehold og et pigehold. Gørlev stillede op med to drengehold og to pigehold. Den første kamp blev spillet mellem Ubby s drenge og Gørlev s drenge 1. Det var en meget lige kamp, og den måtte tilsidst ende i golden goal, hvor Ubby trak det længste strå. Den første pigekamp vandt Ubby overbevisende over Gørlev. Derefter var der rivalopgør mellem Gørlev drenge 1 og Gørlev drenge 2. Begge hold vandt en halvleg hver, og 30 også denne kamp måtte derfor ud i golden goal. Her var det Gørlev drenge 2, der vandt en overbevisende sejr. Kampen efter var et opgør mellem Gørlevs piger, også den kamp endte i golden goal. Så var der finalekamp mellem Gørlev drenge 2 og Ubby. Ubby vandt den første halvleg, men Gørlev kom stærkt igen og vandt anden halvleg. Så måtte denne kamp også ud i golden goal, som Ubby vandt efter en meget tæt kamp. Finalekampen hos pigerne stod mellem Gørlevs piger 2 og Ubby piger. Ubby vandt efter en meget tæt kamp. Strandhåndbold Klokken var kvart i otte da vi tog fra skolen og kørte mod Høve. Folk var trætte men spændte. Da vi ankom til stævnet blev vi mødt af en lidt deprimerende stemning for vi ankom næsten alene på pladsen og vi havde nok sat forventningerne lidt højere end de virkelig burde! Men men men, da klokken blev 10, og vi skulle på scenen, var publikum kommet og stemningen blev ændret fra skuffelse til glæde og spænding. Efter opvisningen var meningen den samme blandt eleverne og lærerne! Det var den bedste opvisning vi nogensinde havde lavet (udendørs)! Efter opvisningen stod programmet på håndbold. Først var det pigerne som skulle prøve at spille strandhåndbold, desværre gik det ikke så godt for vores piger, da de samlet vandt en kamp med begge hold. Efter pigernes kampe skulle drengene til, hvor det først blev et skuffende nederlag til FK Odsherred, hvorefter drenge vandt over Klintsøgaard hold 1 og 2 + en sejr over HK Odsherred gav en flot 2 plads. Høve Stævne 31\n17 Længere henne brokkede drengene sig, mens pigerne solede sig, da det var blevet tid til en lille pause med is og baconburgere. Vi kunne virkelig mærke det høje humør under hele løbet. Det var en ren fornøjelse for os officials at se så mange deltagere, som hele tiden havde det store smil på læben. Men lærerne syntes dog at nogle piger, men også drenge, var lidt for langsomme ved vand- og madposterne. Skynd jer nu videre, lød det fra mange lærere, som også stod ude som hjælpere. Reersø triatlon 2010 Boline Sørensen & Tobias Mark Søberg Larsen Reersø, en ellers så fredelig, stille, hyggelig by, fik onsdag d. 23. juni 2010 besøg af mange skrigende, brokkende og våde skoleelever, da startskuddet blev affyret på GIE til det traditionelle og årlige Reersø Triatlon for GIE eleverne. Alle deltagere var super spændte og glædede sig meget til en super fed og hyggelig dag med chokoladekiks, musik og sjove udklædninger. Efter at eleverne havde cyklet 20 km. ankom de første ude ved Dalby Strand. Kun 44 min. efter startskuddet lød i Gørlev, stod de første parat til at gå over vandet. Der var rigtig mange svedige ansigter, flotte kroppe og højt humør. Efter kun 2 timer 21 min. og 11 sek. kunne Stefan Gudtmann, Magnus Galsgård og Christian Granzow cykle ind under banneret. De udtalte, at de havde cyklet med en gennemsnitsfart på 27,6 km/t. Da de kørte ned af bakke havde de en topfart på 45,8 km/t. topform. De første deltagere, der krydsede havet var tre drenge med store ambitioner om at slå skolerekorden, men de havde dog overskuddet til en meget kort snak. Vandet er faktisk ret dejligt, lød det fra drengene, da de var i gang med at tørre deres fødder. Nu gik der kun få minutter imellem, at deltagerne passerede målstregen i GIE s indkørsel. Lyden af skrig og brok kunne høres tydeligt og med god grund. Brandmænd og farlige huller fyldte godt i havet, og var med til at flere deltagerne blev skadet. Nogle piger lå lidt bagude under det meste af løbet, men de var de hurtigste over vandet, som gik de fleste elever til navlen. Hver time, hvert minut, ja hvert sekund blev nydt af de to piger, som krydsede havet sidst. Musikken var høj, afslapningen og hyggen kunne man mærke på lang afstand, og bikinierne var i den grad taget i brug. Efter at have gået 800 m. i vand, tang og sand, var alle elever godt og grundigt våde, men humøret var stadig i 32 Reersø triatlon 2010 Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift\n18 Store tudedag på GIE Lars Sørensen årgang 09/10 Sidste skoledag, også kaldet store tudedag, på Gørlev Idrætsefterskole er den værste dag på hele efterskoleåret. Det er dagen hvor alle elever skal sige farvel til hinanden og tak for et godt efterskole år. Det er svært for alle. Det var det i hvert fald for os, årgang 09/10. Dagen startede med at vi spiste morgenmad som vi plejede. Derefter skulle vi bære vores bagage ud foran hovedindgangen, fordi vores værelser skulle låses af. Da vi havde fået låst, skulle vi mødes i hallen til fælles opvarmning. Allerede der var der mange elever, der var begyndt at omfavne hinanden, mens vores tårer løb ned af kinderne. For det var først nu at det gik op for os, at det var vores sidste dag. Senere på dagen kom vores forældre, og tiden nærmede sig til vores sidste opvisning. Åsmund holdt tale til at starte med, og derefter begyndte opvisningen. Vi var alle sammen kede af det, og det kunne godt ses på vores præsentation af opvisningen. Der var nogle, der virkelig gjorde deres bedste til den sidste opvisning, mens andre ikke kunne holde tårerne tilbage og var kede af det hele vejen igennem. Da vi var færdige med opvisningen, gik vi i bad, og efter det pakkede vi de sidste ting ned. Bagefter skulle vi mødes i gymnastiksalen, hvor vi skulle høre en masse taler. Da det var færdigt, var det blevet tid til at sige farvel til alle sammen. Det var det hårdeste, vi nogensinde havde gjort, men vi havde den tanke i baghovedet, at vi skulle ses igen om aftenen. Men alligevel tog det os ca. 1 time og 15 min at sige farvel. Vi kunne simpelthen ikke gøre det, så det blev til et: VI SES! 34 Store tudedag på GIE Håndboldlinien på ryste-sammen-tur Af: Tomas Terp Kort efter skolestart har vi tradition for at lave en rystesammen-tur for håndboldlinien. Visionen med turen er at ryste spillerne godt sammen, så man kender hinanden på godt og ondt både på og uden for banen. Det viser sig, at sådan en turs udbytte kommer mange misforståelser i forkøbet. Indholdet er præget af samarbejdsøvelser, hvor piger og drenge dyster mod hinanden i små enheder. Nogle af øvelserne handler også om at skabe tillid til hinanden samt se sig selv og sine kammerater i pressede situationer. I løbet af dagen Håndboldlinien på ryste-sammen-tur er der både opgaver for kroppen og hjernen, og spillerne synes, det er en super eftermiddag, vi har sammen, hvor de bliver klogere på sig selv og hinanden. De sidste to år har vi brugt skolens sommerhusgrund til afvikling af dagen. Det viser sig at være en god ide at komme lidt væk fra skolen og håndboldbanen. Resultatet giver sig selv, vi skaber sammen grobund for et kanon sammenhold på linien. 35\n19 Find-selv-hjem-tur Morten Porsborg Det var torsdag d. 9. september og dagen var kommet hvor vi ville blive sat af midt i ingenting og skulle selv finde hjem. Vi havde dagen forinden forberedt mad osv., så vi var forholdsvis klar til den lange gåtur og at klare os selv. Så vi fik læsset vores meget tunge tasker på bussen, hoppede op og ventede på at blive sat af på en øde mark. Da vi havde kørt 40 km, fik vi besked om, at vi skulle stige ud, og nu var vi overladt til os selv og Danmarks barske natur, der bød på vind og regn. Vi blev sat af i en lille by kaldt Regstrup en lille by med en flok hjælpsomme personer. Vi fik tegnet den hurtigste rute til Mørkøv op af 36 en mand i en bank, og derefter gik vi mod Mørkøv. Da der var gået 3-4 timer med raskt tempo og godt humør i gruppen, kom vi til en tank, hvor vi fik tegnet det sidste lille stykke. Vi havde kun gået 12 km og manglede 28 km igen. Men vi fik atter det lange ben foran og kom 10 km længere. Klokken var blevet 19 og vi skulle til og se os om efter et sted at sove. Find-selv-hjem-tur Vi kom til Holmstrup Efterskole og mørket var ved at lægge sig, så vi besluttede os at gå ind og spørge, om vi ikke måtte overnatte et sted på skolen. Vi fik te og boller, og bagefter gik vi ud for at gøre vores soveplads under et halvtag klart. Vi fik tændt op i trangiaen og ristet nogle pølser med brød til og sad og hyggede rundt om den. Vi besluttede os for at stå tidligt op får at gå de sidste 18 km. Så vi fik pakket sammen og de tunge rygsække på igen. Klokken var halv otte, og vi var på vej mod Gørlev. Vores ben var ikke lige så friske som dagen før, men vi skulle nå det inden klokken 12, så vi fortsatte. Vi kom tæt- Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift 2010 tere og tættere, og humøret som i forvejen var godt, steg jo tættere vi kom. Da vi endelig ankom til efterskolen, og klokken var kvart over 11, var det lidt af en lettelse. Både at få taskerne af og endelig kunne slappe lidt af. Det var en super tur, og uden tvivl en fed oplevelse. 37\n20 Høstfest på Rødkildegård Ditte Egeskov Det er langt om længe blevet tirsdag formiddag. Solen kæmper en hård kamp mod den kolde efterårsluft, men det lader dog til, at solen i dagens anledning løber af med sejren. Så for en gangs skyld er vejret nogenlunde med os! Ud på eftermiddagen cykler vi videre til Rødkilde gård, hvor der er gjort klar til den helt store farmer-fight. Vi bliver delt op i mindre grupper, som dyster i discipliner som bl.a. roekastning og traktortrækning. Vi stiger omsider på cyklerne, spænder cykelhjelmene og sætter så kursen mod Gerlev Legepark. Efter et par timers kørsel i strid modvind, ankommer vi trætte og udmattede, men glade til Gerlev Legepark, hvor vi tilbringer de næste par timer med forskellige lege og en tur i svømmehallen. Herefter er der grillmiddag, bankospil og sidst men ikke mindst folkedans, som vi har øvet i ugerne op til turen. Godt 50 drenge iført skjorte, vest og stråhat stiller op på en lang række, og ved siden af står en tilsvarende række af piger i nederdel og forklæde samt et tørklæde om skulderne eller hovedet. Der tændes for musikken, Høstfest på Rødkildegård og hvert dansepar marcherer hånd i hånd ind i den lille lade. Og så er der i den grad dømt Høstfest! Kort tid efter den sidste dans er slut, skal vi ligge i eget hø! I dagens anledning er vi elever nemlig blevet tildelt en stor lade propfyldt med halmballer. Her skal vi godt 100 elever så tilbringe natten liggende side om side i høet. Med gode og sjove oplevelser i bagagen sætter vi os igen op på vores cykler; denne gang med næsen mod Gørlev Idrætsefterskole. Temmelig ømme i ryggen og med soveposer fulde af hø vågner vi næste morgen; alle enige om at vi om nogen har oplevet, hvad det vil sige at være på landet. Gørlev Idrætsefterskole, Årsskrift