Galopjockey med i trav-DM – Ekstra Bladet\nTorsdag d. 14. jul. 2011 - kl. 10:32 0\nGalopjockey med i trav-DM\nV5 Aalborg: Marc Stott har foreløbig Montesporten som hobby, og han rider fynske Kinkajou i DM-finalen fredag\nMarc Stott kommer fra en galop-familie, men det forhindrer ham ikke i at stille op til DM-finalen i ridetrav. (Foto: Stefan Olsson)\nDen fynske galopjockey Marc Stott kan fredag vinde DM - men i et travløb. Den lidt udsædvanlige historie bunder i, at Marc Stott med base på væddeløbsbanen Royal Canin Arena i Odense-forstaden Sanderum skal til DM i ridetrav.\nMen det er nu så som så med rutinen for den 25-årige jockey i de såkaldte montéløb. To håndfulde starter er, hvad han totalt har med i rejsetasken, når kursen sættes mod mesterskabsbanen i Aalborg.\n- Jeg tror faktisk ikke, at min manglende rutine i forhold til flere af konkurrenterne kommer til at spille den store rolle. Det er mere hestens evner og form, som på dagen afgør et DM, siger Marc Stott.\nSelv om der er stor forskel i de to stilarter, trav og galop, så mener Marc Stott, at det faktisk på mange måder er lettere at være rytter på en montéhest end rytter på en galophest.\n- Jeg bruger ikke nær de samme kræfter som montérytter, da jeg næsten står helt stille i bøjlerne, mens hesten er i balance. På en galophest i fuld fart skal jeg bruge hele kroppen for at få hesten til at yde, siger Marc Stott.\nStilart i rivende udvikling\nMontésporten er i rivende udvikling, og der venter hele 25.000 kroner til vinderen af årets DM i Monté på NKI Racing Arena Aalborg. Men galopløb er stadig den fynske jockeys levebrød.\n- Monté er stadig på det sjove og lidt eksperimenterende plan for mit vedkommende. Jeg er med så længe, at jeg synes, det er sjovt, men måske kommer der pludselig en helt monté-kanon, som jeg får mulighed for at ride, og så bliver det endnu sjovere, siger han.\nMarc Stott skal forvalte chancen bag den fynskejede Kinkajou, som på det absolut sidste mandat kvalificerede sig til DM-finalen.\n- Jeg har ikke de store ambitioner om at vinde finalen. Dertil er modstanden nok en tand for skrap, men hesten virker fornuftig, så kan vi få en placering og penge med hjem, så skal vi nok være tilfredse, siger Marc Stott.\nSkulle efternavnet Stott klinge velkendt, så er Marc storebror til Nicolaj Stott, som i sidste måned på Klampenborg Galopbane vandt fuldblodssportens største løb herhjemme, Dansk Derby.\nEkstra Bladets væddeløbsnyheder finder du på ekstrabladet.dk/trav\nTrav 16. jul. 2011 - kl. 00:06\nRen opvisning i DM-finale


Franquin, André > Europæiske serieskabere > Franquin, André\nAndré Franquin, kendt som blot Franquin (født 3. januar 1924 - død 5. januar 1997) var en belgisk tegneserieforfatter og -tegner. Franquin var en af de mest betydningsfulde aktører i den belgiske tegneseriekultur. Han skabte Vakse Viggo og Spirillen og arbejdede fra 1947 til 1969 med tegneserien Splint & Co.\nI 1946 blev den unge Franquin en del af holdet bag Le Journal de Spirou. Jijé, der på dette tidspunkt selv tegnede de fleste serier i bladet, tilbød Franquin at overtage serien Splint & Co. fra Rob-Vel, som oprindeligt skabte Splint. Franquin takkede ja, og med ham som tegner voksede seriens succes de kommende årtier. Franquins arbejde med serien forvandlede Splint & Co. til den vigtigste serie hos forlaget Dupuis. I begyndelsen bestod serien af korte, humoristiske en-sides historier, men Franquin udarbejdede efterhånden længere og længere historier, hvor humoren dog stadig havde den første plads.\nAlbummet "Trolddom og champignoner" fra 1950 er den første længere Splint & Co.-historie (57 sider). Indtil da havde Splint, Kvik og egernet Spip været de eneste gennemgående figurer i serien. Nogle af de mest markante figurer, der spiller afgørende roller i flere album, er Greven af Champignac, som første gang dukkede op i denne historie. Spirillen og Kviks onde fætter Sante, som man begge møder for første gang i "Arvestriden" fra 1951 og Zorglub, der optræder første gang i 1959 i "Z som Zorglub".\nFranquin arbejdede som regel alene indtil 1958. Da indledte han et samarbejde med Greg og Jidéhem i forbindelse med historien "Buddhas fange". Franquin tegnede figurerne, mens Greg skrev manuskriptet og Jidéhem tegnede baggrundene. Samarbejdet fortsatte i flere albums.\nI løbet af 1960'erne blev Franquin mere og mere optaget af en anden figur, som han selv skabte i 1957, Vakse Viggo. Albummet "Ballade i Champignac" blev Franquins sidste bidrag til Splint & Co., og Franquin brugte derefter hele sin tid på sin egen serie, Vakse Viggo, der udkom i form af humoristiske en-sides historier. Hans sans for kulsort humor blev i særlig grad forløst i albummet "Sorte streger", som er fyldt med morbide gags og meget, meget sort tegneseriesatire.\nOriginalværker af André Franquin er i dag meget svære - for ikke at sige umulige - at opdrive. De fleste af hans originaler befinder sig i museumssamlinger eller hos stenrige private samlere i Frankrig og Belgien. Det sker, at et værk sættes på auktion, og så er der garanti for salgspriser på mange hundrede tusinde kroner. Det er desuden forbløffende svært at opdrive originalgrafik af Franquin - så de fleste samlere må nøjes med usignerede tryk. Her er der heldigvis lidt mere at vælge mellem.\n1. Franquin - Vakse Viggo\nOriginaltryk af André Franquin, Vakse Viggo med Viggos kat!


1. Godkendelse af dagsorden 2. Orientering fra formanden 3. Orientering fra administrationen 4. National trivselsmåling på Glostrup Skole 2017 5. Delegering af kompetence vedr. behandling af klager om skolens håndtering af mobning 6. Beslutning om ansøgning om deltagelse i projekt med fokus på investering i den tidlige og forebyggende indsats i PPR 7. Nyt navn til dagplejens legestue 8. Serviceniveau 2018: Katalog over Serviceniveauet på det specialiserede børneområde 9. Referater fra skolebestyrelser, forældrebestyrelser dagtilbud og klubber\nUdvalgsformand, direktør, centerchef og faglige konsulenter på dagtilbudsområdet har været til opstartsmøde med KL´s partnerskab omkring styrkelsen af kvalitet på dagtilbudsområdet.\nDer har været afholdt bestyrelsesmøde i ungdomsskolebestyrelsen. Ungdomscenterleder Henrik Andersen har meddelt, at han går på pension fra sommeren 2018.\nMan kan melde sig til Glostrup Skoles visionsdag den 30. september 2017 på Glostrup Skoles hjemmeside.\nDer har været afholdt dialogmøde på skoleområdet.\nOverblik over udviklingen i økonomien på Særlige dag- og undervisningstilbud samt på Det specialiserede børneområde gennemgås. Overblikket sendes som orientering til kommunalbestyrelsen.\nGrethe Bundgaard, leder på Ejbyvang, har valgt at gå på pension fra udgangen af oktober 2017\n4. National trivselsmåling på Glostrup Skole 2017\nBørne- og Skoleudvalget orienteres om resultaterne af den nationale trivselsmåling 2017, der gennemføres på alle skoler i landet i perioden januar-marts hvert år. Undersøgelsen viser, at elevernes trivsel på Glostrup Skole ligger stabilt år for år, og at niveauet er en anelse under landsgennemsnittet. Den samlede indikator for trivsel ligger i Glostrup på 3,7 - det samme niveau som i vores sammenligningskommuner. Landsgennemsnittet er 3,8. Internt i kommunen er der mere spredning i resultaterne.\nElevernes trivsel skal måles årligt på alle landets folkeskoler. Det sker som led i folkeskolereformens nationale mål om, at elevernes trivsel skal styrkes. Den tredje nationale måling af elevernes trivsel blev gennemført i januar-marts 2017, og i juni lå land- og kommunegennemsnit klar. Eleverne i 0.-3. klasse har svaret på 20 spørgsmål om deres trivsel, mens eleverne i 4.-9. klasse har svaret på 40 spørgsmål. På baggrund af 29 spørgsmål fra undersøgelsen i 4.-9. klasse opgøres fire indikatorer for trivsel; Faglig trivsel, Ro og orden, Social trivsel og Støtte og inspiration. De fire indikatorer er obligatoriske i kommunernes kvalitetsrapporter. Der opgøres ligeledes en samlet indikator for den generelle trivsel på tværs af de fire indikatorer på kommune- og landsniveau. Eleverne skal svare på en skala fra 1 til 5, hvor 1 er lavest og 5 højest.\nHerunder findes oversigter over de samlede indikatorer over tre år sammenholdt med landsgennemsnittet og sammenligningskommunerne. Desuden findes en oversigt over resultater internt i kommunen.\nSamlet indikator for trivsel – udvikling over tre år (2015-2017)\nGlostrup 4.-9. kl.\nGlostrup og sammenligningskommunerne 2016 og 2017\nSamlet indikator 2016\nSamlet indikator 2017\nResultater internt i kommunen 2017 (2016 i parentes)\nResultaterne viser, at niveauet for trivsel i Glostrup Kommune ligger stabilt med en lille stigning på den sociale trivselsindikator. Landsgennemsnittet ligger ligeledes stabilt med mindre udsving. Glostrup Kommune ligger stadig lidt under landsgennemsnittet.\nBørne- og Skoleudvalget har som en del af de kommunale mål for folkeskolen, vedtaget et mål for trivsel; ”Glostrup Skoles elever skal trives”. En af de indikatorer der følges i denne forbindelse er, at ”Trivslen målt i den nationale trivselsmåling skal stige år for år”\nSer man på udviklingen kan man sige, at dette mål endnu ikke er nået, omend der er fremgang at spore. I forhold til landsgennemsnittet springer særligt Ro og orden i øjnene både i 2016 og 2017, hvor kommunen ligger 0,2 fra landsgennemsnittet.\nPå afdelingsniveau er det Søndervang der kommer tættest på landsgennemsnittet, og endda ligger over på indikatoren Støtte og inspiration. Nordvang ligger på alle indikatorer lavere end sidste år. På Vestervang og Skovvang er niveauet stabilt og tæt på kommunegennemsnittet.\nSer man på køn og klassetrin er følgende forhold interessante:\nDrengenes svar er på tre ud af fire indikatorer mere positive end pigernes – forskellene er op til 0,3 og er mest udtalt i udskolingen\nPå indikatoren Støtte og inspiration svarer pigerne dog højest – her er forskellen ift. drengene op til 0,2 – dette er også mest udtalt i udskolingen\nPå indikatoren Ro og orden er der forskelle at spore mellem klassetrinnene i hhv. 4. kl. (3,5) og 9. kl. (3,8), hvor trivslen således er højest i 9. klasse\nPå de øvrige indikatorer er der en tendens til, at flere svarer i de lavere kategorier, jo længere op i skoleforløbet, de kommer\nHandleplaner på skoleniveau\nKlasseteamene på alle skoleafdelingerne udarbejder handleplaner for deres klasse, med afsæt i trivselsrapporten på klasseniveau. De udvælger fokusområder, og der følges op på arbejdet ved forældremøder. Det lokale trivselsarbejde følges af de lokale ledelsesteam. Fælles ledelse og CDS afholder statussamtaler med de lokale ledelsesteam, hvor arbejdet med trivsel drøftes.\nGlostrup Skole har netop tegnet abonnement med Klassetrivsel.dk, som supplement til trivselsmålingen – Søndervang har allerede gode erfaringer med systemet. Her er der mulighed for at lave yderligere undersøgelser, fx om relationer mellem eleverne og man kan undersøge enkeltspørgsmål i dybden. Det er tilmed muligt at gennemføre den nationale trivselsmåling via Klassetrivsel.dk, hvilket vil ske fra januar 2018.\nTrivselsmålingen er en del af den obligatoriske kvalitetsrapport for det kommunale skolevæsen, som udarbejdes hvert andet år – næste gang primo 2018. Her indgår de fire indikatorer.\nBilag 1 Trivsel 4.-9. kl. 2017 land, kommune, skole.pdf\nBilag 2 Forskelle internt 4.-9.kl. - Trivselsmåling Glostrup 2017.pdf\nBilag 3 Trivsel 4.-9. kl. 2017 Alle kommuner og hele landet.pdf\n5. Delegering af kompetence vedr. behandling af klager om skolens håndtering af mobning\n6. Beslutning om ansøgning om deltagelse i projekt med fokus på investering i den tidlige og forebyggende indsats i PPR\nKommuner har mulighed for at søge om at deltage i et projekt via Socialstyrelsen med fokus på, at styrke og kvalificere den tidlige og forebyggende indsats i PPR (Pædagogisk Psykologisk Rådgivning). Projektet er finansieret af satspuljemidler og afvikles i 10 kommuner i form af et samarbejde mellem kommunen og Socialstyrelsen. Forventningen er, at hver af de 10 kommuner får 12,3 millioner kroner til at dække omkostninger til blandt andet ekstra personale i tre år. Børne- og Skoleudvalget skal beslutte, om Glostrup Kommune skal søge om deltagelse i projektet.\nSom led i satspuljeaftalen for 2017 har regeringen og partierne bag aftalen afsat midler for perioden 2017- 2020 til investering i PPR. Kommuner kan søge om at deltage i et partnerskab med Socialstyrelsen, for derigennem at styrke og udvikle kvaliteten i den tidlige og forebyggende indsats fra PPR, over for sårbare og udsatte børn og unge. De kommuner der deltager i projektet, får samtidig økonomi til at ansætte et begrænset antal ekstra medarbejdere i PPR i en 3-årig projektperiode.\nI Glostrup Kommune har vi nedlagt PPR som selvstændig enhed, men vi varetager fortsat de arbejdsopgaver der traditionelt hører til i PPR – og derfor vurderer administrationen, at kommunen fortsat kan komme i betragtning til projektet. De tre faggrupper der traditionelt er ansat i en PPR er psykologer, pædagogiske vejledere og talehørekonsulenter.\nFormålet med initiativet er, at nedbringe mistrivsel blandt sårbare, udsatte børn og unge, så færre børn og unge får behov for en specialiseret indsats og eventuelt medicinering. Initiativet skal styrke kommunernes indsats fra faggrupperne i PPR overfor sårbare, udsatte børn og unge. Målet er, at styrke den forebyggende og tidlige indsats inden for barnets eller den unges almindelige hverdagsrammer, gennem et fokuseret tværfagligt samarbejde på tværs af skole, dagtilbud, socialområde, sundhedsområdet og det pædagogisk/psykologiske område.\nHvorfor er projektet relevant for Glostrup Kommune?\nI Glostrup Kommune har vi aktuelt mange børn der flytter fra almenområdet, til det specialiserede område. I langt de fleste tilfælde bliver pædagogiske vejledere, talehørekonsulenter og psykologer (det vil sige ”PPR”) først inddraget i barnets udfordringer, når barnet er i den sene børnehavealder eller i skolen. Typisk er problemerne på det tidspunkt så store, at personale i dagtilbud og skole og/eller forældre vurderer, at der er behov for at gøre noget. I en del tilfælde er udfordringerne så store, at barnet har behov for et alternativt skoletilbud.\nForskning viser, at en tidlig indsats gør en forskel\nForskning viser, at en tidlig indsats giver god effekt på stort set alle områder. Hvis vi kan opdage uhensigtsmæssig adfærd og/eller reaktionsmønstre hos et lille barn, vil vi langt oftere kunne hjælpe barnet og dets forældre, end hvis barnet er 4-5 år eller ældre. Hvis vi sætter ind tidligere, kan vi hjælpe barnet med at udvikle sunde reaktioner, mens senere indsatser både handler om at udvikle sunde reaktioner, men i høj grad også handler om at aflære uhensigtsmæssig adfærd og vaner. Kort sagt: Jo før vi opdager mistrivsel, jo mindre indgreb er der brug for.\nMulighed for en fokuseret indsats i dagplejen og vuggestuen\nI Glostrup Kommune har vi et stort ønske om, at alle børn trives og udvikler sig. Det afspejler sig både i politikkerne på området og i en række konkrete redskaber, eksempelvis Handleguiden. Alligevel oplever vi børn og unge, som får sent hjælp.\nProjektet vil give mulighed for at afprøve, om vi i praksis - via en fokuseret indsats i dagplejen og vuggestuer – tidligere kan identificere børn, der mistrives. Og om vi kan hjælpe dem til at trives.\nProjektet løber i tre år – og derfor er det vigtigt at tilrettelægge et projekt med fokus på, at kvalificere de eksisterende medarbejdere til at opdage og handle på mistrivsel tidligt.\nHvis det lykkes, vil effekten række ud over projektperioden.\nAdministrationen vurderer, at vi allerede har mange redskaber og metoder til rådighed, men at vi mangler strukturen til at bruge dem. Her er projektet relevant, da det giver mulighed for at arbejde systematisk med at sikre den praktiske anvendelse af relevante redskaber og metoder.\nEn mulighed kunne være at bruge projektmidlerne til at finansiere en Task Force med forskellige faggrupper, der kan understøtte anvendelsen af systematiske trivselsmålinger af alle børn i dagtilbud og skole. Task Forcen kan også lave længerevarende forløb i eksempelvis en vuggestue, som har identificeret mistrivsel hos ét eller flere børn. Det kunne for eksempel være et forløb på fire uger, hvor en eller flere fagpersoner fra Task Forcen indgår i dagligdagen på en stue, hvor de sammen med personalet arbejder med at understøtte læringsmiljøet og dermed børnenes trivsel og udvikling. På den måde kan Task Forcen være med til at kvalificere personalets kompetencer til at opspore og håndtere børn med tegn på mistrivsel.\nAdministrationen anbefaler, at Glostrup Kommune sender en ansøgning\nAdministrationen anbefaler, at Glostrup Kommune søger om at deltage i projektet om investering i den tidlige og forebyggende indsats i PPR. Det skyldes blandt andet, at projektet giver mulighed for at frigøre ressourcer til at undersøge, om vi allerede i den tidlige barndom kan opspore og håndtere mistrivsel med henblik på at reducere behovet for særlig støtte senere i livet.\nFristen for ansøgning om deltagelse i projektet om investering i den tidlige og forebyggende indsats i PPR er den 20. oktober 2017. Socialstyrelsen forventer, at ansøgningspuljen bliver udmøntet i 4. kvartal 2017.\nDer er i alt afsat 123,1 mio. kr. til ansøgningspuljen 2017-2020. Puljemidlerne udmøntes én gang i 2017. Det betyder, at forventeligt 10 kommuner kan søge om et samlet beløb på 12,3 mio. kr. pr. kommune i projektperioden. Heraf skal 1,8 mio. kr. anvendes til deltagelse i partnerskabet med Socialstyrelsen, mens 10,5 mio. kr. skal, anvendes til ansættelse af 3-4 medarbejdere årligt i projektperioden samt materialer og øvrige projektudgifter.\nAt Børne- og Skoleudvalget beslutter, at administrationen søger om deltagelse i projektet om investering i den tidlige og forebyggende indsats i PPR.\n7. Nyt navn til dagplejens legestue\n8. Serviceniveau 2018: Katalog over Serviceniveauet på det specialiserede børneområde\n9. Referater fra skolebestyrelser, forældrebestyrelser dagtilbud og klubber\nReferat fra skolebestyrelsesmøde 12.6.2017 til orientering.\nRef. fra skolebestyrelsesmøde 12.06.2017


februar | 2013 | Cruiserron's Blog\nNoget om Ballèr\nUdgivet den februar 27, 2013 by cruiserron\nSå er vi der igen Det er hver gang man går ud efter ØL så ligger der en og flyder. Næste Billede Er Censureret af Vor Herre Dette kan kun være lavet af en samfundsnasser det kræver god … Læs resten →\nDanmark går i Bak og Dal\nUdgivet den februar 22, 2013 by cruiserron\nSe igen –.-BUM—- man vender ryggen til Og straks ligger der en Air-back og fylder op. Der findes stadig tilhængere af denne bil Det tror da faen, med det udstyr der følger med. Så bliv dog væk … Læs resten →\nDet ender med Babser\nUdgivet den februar 20, 2013 by cruiserron\nDen strand den strand . se nu ligger der igen en arbejdsløs og flyder.- Sådan er det jo. siger hende der i ved nok. har i ikke råd til at tage sydpå. er der altid baghaven. Ja de … Læs resten →\nstrandvasker og snyd\nUdgivet den februar 14, 2013 by cruiserron\nSe man kan ikke vende blikket bort før der kommer sådan en og tager hele udsigten. Sådan en lænestol vil jeg have og så skal der være bajere i taskerne. hæhæ Så Sand så sand altså det … Læs resten →\nBaller Og Baller\nUdgivet den februar 12, 2013 by cruiserron\nNu skal livet (underlivet) ikke være så surt så vi starter med lidt gymnastisk e øvelser. jeg lægger for eller rettere jeg lægger mig bag. hæhæhæ De er tossede de russere. Jeg har altså kørt Vognmands-kørsel i flere år. … Læs resten →\nKaffe og ????????\nUdgivet den februar 11, 2013 by cruiserron\nHan er vist nok langt ude. Men det er der også temmelig mange på 24.dk der er. hæhæhæ Man køber, eller stjæler en Container, et eller andet sted Indretter den til hygge. Hvem fanden gider spilde tid på … Læs resten →\nDildo og Mobilholder\nUdgivet den februar 10, 2013 by cruiserron\nDa vi flyttede ind her. Var der sådan en sjov en i haven, jeg kaldte det for et Dildo træ. gæt selv hvorfor. hæhæ det var højsommer. Men nu er det vintertid , også hernede Og nu ser det … Læs resten →\nFrustration så det basker\nUdgivet den februar 6, 2013 by cruiserron\nEr der noget at sige til at man bliver lidt skeløjet tidligt op morgenkaffe på prutten og så afsted til Hospitalet for at få tjekket om man nu kan regne med at leve et år mere Der er mange goe … Læs resten →\nMælkesuppe og Støvler\nUdgivet den februar 4, 2013 by cruiserron\nmandag den 4. februar 2013 Varm mælk med tilbehør. ikke dårligt vel. Det kan snebamsen ikke være bekendt Pisser sin kone lige i sylten Ny form for langtids-parkering. de er goe i Rusland. Den her kan jeg altså ikke … Læs resten →\nHenrik og >Beckham\nUdgivet den februar 2, 2013 by cruiserron\nlørdag den 2. februar 2013 Hvornår er en Dansk (?) narrøv størst alene hans optræden , giver jo ikke lyst til at tildele ham den Titel Foderbræt til egern sådan skal det gøres Ja jeg forstår godt Beckham han … Læs resten →


Kommissionsmedlem imod lønhop til politikere: Det er ikke fair | Politik | DR\nKommissionsmedlem imod lønhop til politikere: Det er ikke fair\nKommissionsmedlem Jes Lunde vil komme med en mindretalsudtalelse, fordi han er uenig i, at folketingsmedlemmer og ministre står til lønhop.\nDer kan være et lønhop på vej til landets politikere. (Foto: MATHIAS BOJESEN © Scanpix)\n06. jan. 2016 kl. 20.49\nDebatten om Vederlagskommissions anbefalinger breder sig.\nNu er der nemlig så stor intern uenighed, at kommissionsmedlem Jes Lunde sammen anbefalingerne i næste uge planlægger at komme med en mindretalsudtalelse, der går i mod anbefalingerne.\nLæs også: Klækkelig lønstigning på vej til Folketinget samt ministre og borgmestre\nDet fortæller Jes Lunde til DR Nyheder:\n- Der lægges op til alt, alt for store lønstigninger. Den danske befolkning har fået meget lave lønstigninger i en lang periode, og så er det ikke fair, at vi her taler om lønstigninger på 15 procent.\nDer er i forvejen et politisk slagsmål om Vederlagskommissionens anbefalinger, der har haft til opgave at kulegrave politikernes løn- og pensionsforhold.\nSamtlige partier bag forhåndsaftalen om at stemme for anbefalingerne har i løbet af i dag trukket sig fra aftalen.\nHøjere løn, lavere pension\nIfølge både DR Nyheders og Politikens oplysninger står både ministre, folketingspolitikere og borgmestre med anbefalingerne til at få en lønstigning.\nTil gengæld forventer man også at ændre politikernes pensionsordninger, så de minder mere om en almindelig arbejdsmarkedspension.\nOgså borgmestre står ifølge DR Nyheders oplysninger til et lønhop på 30 procent. De vil dermed følge byrådspolitikere og regionsrådsmedlemmer, der i 2014 fik en lignende stigning.\nSF, der ved kommissionens nedsættelse tilbage i 2014 sammen med Venstre, Socialdemokraterne, De Konservative og De Radikale gav håndslag på at stemme for anbefalingerne, er i dag stærkt kritiske overfor lønhoppet.\n- Vi synes, det er godt, at man får kigget på pensionsalderen for folketingsmedlemmerne, men vi siger nej tak til lønstigninger, siger gruppeformand Jonas Dahl (SF).\nHos Dansk Folkeparti kalder gruppeformand Peter Skaarup det 'utidigt', at folketingspolitikerne står til et lønhop i anbefalingerne:\n- Der er allerede en meget, meget fin løn til politikere. Og det giver ikke mening at tale om lønstigninger, når man alle andre steder i samfundet taler om mådehold. Blandt andet overfor kontanthjælpsmodtagere, der netop har oplevet en reform af deres ydelser.\nHeller ikke Liberal Alliance og Enhedslisten vil stemme for kommissionens anbefalinger, hvis udfaldet bliver, som DR Nyheders oplysninger tyder på.\nKommissionsformand: Det går i nul\nKommisionsformand Michael Christiansen mener dog ikke, at der er tale om en reel lønstigning, når man regner blandt andet pensionsforringelserne med, siger han:\n- Det samlede økonomi i det er nul. Vi har fået beregnet det, således når det hele bliver gjort op, så er resultatet nul kroner. Der gives ikke flere penge til politikere, end der bliver givet i dag.\nKommissionsformanden peger på, at mens der lægges op til lønstigninger for politikerne, vil der samtidig være tale om forringelser af politikernes pensionsordninger og eftervederlag.\n- Der er en lang række foreslåede forringelser af systemet. Forringelser, som har været lidt skjult for den almindelige offentlighed indtil nu, indtil Carl Holst-sagen, siger Michael Christiansen.\nJes Lunde mener ikke, at der er behov for at hæve politikernes lønninger, selvom pensionsordningerne samtidig forringes.\n- Jeg er ikke enig med formanden. Han kompenserer politikerne for, at de nu skal have samme pensionsvilkår som alle andre, og jeg mener jeg ikke, at de skal kompenseres.\nKommissionsformanden er overrasket over de politiske reaktioner, der i dag har mødt kommissions lækkede anbefalinger:\n- Det undrer mig meget, at man går ud reagerer så voldsomt som tilfældet har været i dag på basis af nogle oplysninger – og jeg siger ikke, at de er forkerte, jeg siger bare, at de jo er fuldstændig ufuldstændige.\n- Det er jo meget bekvemt for politikerne at gå ud og sige, vi vil slet ikke have de her lønstigninger på 15 procent. Så undgår de måske at få alle de her ubehageligheder, som kommissionen også foreslår. Det skulle man måske tænke lidt over, siger Michael Christiansen.\nBorgmestre uforstående: Hvorfor må vi ikke få mere i løn? 06. jan. 2016 kl. 16.31


Marts 2022 — Ankestyrelsen\nMarts 2022 I Nyt om beskæftigelse kan du bl.a. læse et praksisnotat om aktivlovens § 34 og en praksisundersøgelse om kommunernes brug af virksomhedspraktik. Du kan også tilmelde dig relevante kurser samt et dialogmøde. https://ast.dk/nyheder/temanyhedsbreve/nyt-om-beskaeftigelse/marts-2022 https://ast.dk/logo.png\nPraksisnotat om særlig støtte efter aktivlovens § 34 og særlig støtte beregnet på grundlag af nettoboligudgiften til en rimelig, billigere bolig.\nPraksisnotatet omhandler sager om særlig støtte efter aktivlovens § 34, som handler om, hvornår kommunen skal yde særlig støtte beregnet på grundlag af nettoboligudgiften til en rimelig, billigere bolig. Sagerne handler også om, fra hvilket tidspunkt kommunen må beregne den særlige støtte på grundlag af nettoboligudgiften til den rimelige og billigere bolig.\nLæs praksisnotatet her.\nPraksisnotat om tilbagebetaling af kontanthjælp mv. på grund af formue eller indtægter.\nPraksisnotat omhandler, hvornår kommunen kan kræve tilbagebetaling af ydelser, når borger har tilsidesat sin oplysningspligt eller har modtaget hjælpen uberettiget mod bedre vidende.\nPraksisundersøgelse om kommunernes brug af virksomhedspraktik\nAnkestyrelsen har set på praksis i konkrete sager efter nye regler i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats trådte i kraft den 1. januar 2020.\nAnkestyrelsen holder i 2022 sit første virtuelle dialogmøde på beskæftigelsesområdet d. 31. marts 13.00-15.00. På mødet præsenteres blandt andet seneste nyt på sanktionsområdet og relevante principmeddelelser, samt en vidensopsamling på beskæftigelsesområdet.\nTilmeld dig dialogmødet her.\nVil du vide mere om reglerne og Ankestyrelsens praksis på beskæftigelsesområdet, kan du tilmelde dig Ankestyrelsens kurser.\nDen 31. marts 2022 i København: Særlig støtte efter aktivlovens § 34 (tilmeldingsfrist den 24. marts 2022)\nDen 31. august 2022 i Horsens: Kursus om beregning af hjælp til forsørgelse, når indtægter efter reglerne i aktivloven skal trækkes fra hjælpen\nDen 8. september 2022 i København: Kursus om beregning af hjælp til forsørgelse, når indtægter efter reglerne i aktivloven skal trækkes fra hjælpen


Viden om salt. - ppt download\nPræsentationer af emnet: "Viden om salt."— Præsentationens transcript:\n1 Viden om salt\nSalt – kort fortalt Salts kulinariske betydning Danskernes saltindtag Hvor får vi salt fra? Nordisk Nøglehulsmærke Saltning af mad Eksempler på forskellige retters saltindhold Opsamlende forslag til reduktion af salt Opgaver\n3 Hvad er salt? Bjergsalt Havsalt Kemisk form - Natriumchlorid (NaCl)\n- Natriumchlorid er et letopløseligt salt Natriumioner og chloridioner er i alle vores kropsvæsker Natriumreduceret salt Vi kan udvinde salt fra miner (bjergsalt eller stensalt) – det er typisk det billige hverdagssalt og vejsalt der kommer fra miner. Vi kan også udvinde salt fra havet f.eks. læsøsydesalt, Maldon seasalt og Gúerande sea salt. Der findes også mange andre typer salt: Himalayasalt som er lysrød, salt fra Hawaii som er sort og salt som er røget. Saltet kan have små smagsforskelle. Prøv selv - hav gerne prøver af salt med. Den kemiske formel på salt er NaCl (Natriumchlorid). NaCl opløses meget let i vand og findes naturligt i vores kropsvæsker. Væsken kender vi bl.a. som sved, tårer og blodplasma, og netop ved at svede, græde og bløde mister vi salt. Det skal erstattes ved at indtage ca. 1,5 g salt dagligt. Indtager vi overskud af salt - og det er det normale – udskilles overskuddet med urinen. Vi benytter en række forbindelser, der kan opløses i cellemembranen og derved transportere kaliumioner ud af cellen eller natriumioner ind i cellen – den såkaldte natriumkaliumpumpe. Da natrium kan have sundhedsmæssige konsekvenser for os, er der udviklet en natriumreduceret salttype. Her er den kemiske fordeling 50% natriumklorid, 47,5% kaliumklorid, 2,5% magnesiumsulfat. Hav gerne smagsprøver med. Hvad synes du om de forskellige salttyper?\n4 Natrium - Na og salt I december 2016 bliver det lov, at salt skal deklareres på færdigpakkede fødevarer. Det bliver salt (NaCl) der skal deklareres og ikke natriumindholdet som det er tilfældet i dag. Det kan ofte være vanskeligt at gennemskue hvor meget salt der er i en vare. Producenterne deklarerer i natrium - indtil videre - for i 2016 skal der deklareres med salt hvilket gør det nemmere for os som forbrugere at gennemskue hvor saltholdig en fødevarer er. Fra bliver næringsdeklaration, herunder deklarering af saltindholdet, obligatorisk på færdigpakkede fødevarer. Fra skal producenter der frivilligt næringsdeklarerer fx med den korte næringsdeklaration, bruge de nye næringsdeklarationsregler og deklarer indholdet af salt . Det bliver salt der deklareres så til den tid skal der ikke ganges med 2,5! Se på en varedeklaration (næste slide) Find natriumindholdet pr. 100 g Gang med 2,5 Det reelle saltindhold pr. 100 g\n5 Natrium – Na og salt På mange varedeklarationer står der i dag blot Na indhold Eksempel på varedeklaration\n6 For at finde det reelle saltindhold skal du gange Na indhold med 2,5\nNatrium – Na og salt For at finde det reelle saltindhold skal du gange Na indhold med 2,5 Eksempel: 0,58 g natrium/100g x 2,5 = 1,45 g salt(NaCl)/100 g Find natriumindholdet på forrige slide og regn det om til saltindholdet. Eksempel på slide\n7 Salt - historie Salt dækker et basalt biologisk behov\nBrugt som konserveringsmiddel Afgørende handelsvare Salt som beskatningsobjekt Kulinarisk betydning Som jægere/samlere fik vi en rig og afvekslende kost/ernæring og var høje, sunde og stærke. Som agerdyrkere fik vi derimod ofte en overordentlig ensidig kost, hvilket gav ringe højde, dårligt helbred m.m. Jægere fik salt nok i maden, fordi kød indeholder tilstrækkeligt natriumchlorid. For at kunne leve af grød, brød og vegetabilier skal der tilsættes salt. Da man lærte at tæmme græsædende dyr, blev behovet for salt akut, idet dyrene også behøver salt. Det kan det nævnes, at en hest behøver ca. 5 g salt dagligt og en ko ca. 10 g dagligt. Ud over det basale, at dække dyrs og menneskers biologiske saltbehov, lærte menneskeheden, at salt kan præservere og at det er nyttigt ved glasering af lervarer. Måske var egypternes mumificering af betydning, eller måske var det et resultat af viden om nedsaltning og præservering af fisk. I hvert fald var egypterne hurtige til at lære at gemme mad vha. salt og til at mumificere deres døde med salt (svært at se forskel). I Kina brugte man også tidligt salt »industrielt «. Vi behøver blot at tænke på soyasauce, der er en arketype for brug af salt i mad. Først i 1800-tallet blev det moderne at have salt på bordet - før brugte man saltede varer i føden. Ved hjælp af salt nedsættes vandaktiviteten i plante- og dyre-cellen – vandet bliver simpelthen trukket ud. Dermed hæmmes den mikrobiologiske vækst og holdbarheden øges på fødevaren. Saltet har derfor været en meget afgørende handelsvare og de, der sad på saltet, kunne tjene formuer på det. Den Keltiske Hallstattkultur byggede sin rigdom på saltminer, og senere havde Hansestaterne held til at sætte sig på salt-udvinding og -transport gennem Tyskland. Derved fik de magt over konserveringen af de store mængder fisk, som var nødvendige i et katolsk Europa med fastetid – altså hvor kød ikke blev spist en måned om året. Talrige fødevarer bliver konserveret med salt, og vi har helt vænnet os til, at de skal smage salt: bacon, skinke, saltkød, pølse, spegesild, klipfisk og sojasovs osv. Vi bruger stadigvæk oliven, sauerkraut, agurkesalat, pølser, ketchup, sennep. Det skal ikke glemmes, at der f.eks. i ost, smør og rugbrød gemmer sig ganske store mængder salt. I de ældre samfund har alle haft brug for salt, og det har været et bekvemt betalingsmiddel for varer og især arbejde. Det kan endnu ses i det engelske ord for løn, salary, samt i vort eget salær. Ordene kommer altså via latin fra salt, der blev givet som en modydelse. Salt har også udgjort en beskatningskilde i de lande, hvor det kun blev udvundet få steder. Saltudvinding var i så fald ideel som monopol. I Kina blev handelen med salt meget tidligt gjort til genstand for skatteinddrivning, og i mange hundrede år kunne kun specielle og autoriserede saltkøbmænd fragte salt. I 1700-tallet havde monopoliseret salt-udvinding og –forhandling en lang tradition i både Frankrig og England.\n8 Salt betyder meget for os\nSalt, brød og mønt til nygiftes hjem Salt over skulderen for at beskytte mod ondskab Spilder vi salt betyder det ulykke Ikke have salt til sit æg Der findes flere udtryk hvor salt indgår. Salt, brød og mønt (penge) til nygiftes hjem - så kommer parret aldrig til at mangle noget. Salt afsværger det onde. Brød er frugtbarhedssymbol. Penge (mønter - kobbermønter) giver held med økonomisk frugtbarhed. Kaster man salt over skulderen skulle man være beskyttet mod ondskab. Det er meningen, at saltet skal ramme djævlen i øjnene, så han ikke kan lave flere ulykker. Spilder vi salt på bordet betyder det ulykke. På Leonardo da Vinci´s berømte maleri – Den Sidste Nadver kan man se at Judas har spildt salt på dugen. Historiske udtryk og handlemåder som vidner om, at salt har været et skattet og dyrt krydderi som renser og konservere uden selv at gå til. Ikke at have salt til sit æg vidner om, at salt nu er prismæssig til at komme i nærheden af og hvis man ikke engang har salt til sit æg så er man virkelig fattig.\n9 Salts kulinariske betydning\nSalt afrunder og tilfører smag Salt konserverer, øger vandbindingsevnen og forandrer teksturen Salt og bitter påvirker hinanden Salt og umami påvirker hinanden Salt og sødt påvirker hinanden Salt øger glutenstrukturen i brød Salt smager mest salt når produktet er varmt Salt betyder utrolig meget rent kulinarisk. Salt bringer smagen frem, afrunder smagen og har i mindre doser evnen til at binde vand, så råvaren opleves som mere saftig og mør. I større mængder har salt evnen til at trække vand ud af cellerne og konservere maden og dermed frembringe helt nye smage. Tænk på metoderne gourmetsaltning, sprængning, rimning og lagesaltning. Salt og bittert påvirker hinanden. Har du kommet for meget salt i en mejeridressing kan det dæmpes med bitre krydderier eller krydderurter og nyder du øl kan den bitre smag dæmpes af salt fra peanuts. Salt får umami til at smage af mere - eksempelvis smager gourmetsaltet kød af mere kød (umami). Omvendt kan umamiprodukter, og metoder som øger umamismagen, reducere behovet for saltning i en ret. Salt påvirker søde smage til at smage mere sødt. Tilsæt altid en smule salt til dine desserter – det balancere smagen. Sød smag er i stand til at dæmpe salt smag - kom du til at komme for meget salt i gryderetten kan det dæmpes med sød smag (eller en kartoffel som suger den salte smag)\n10 Vi spiser for meget salt\nSaltindtaget skal ned på ca. 6 g dagligt, hvilket svarer til ca. 1 teskefuld salt. Mænd får i gennemsnit 9-11 g salt dagligt hvilket svarer til ca. 2 teskefulde Kvinder ca. 7-8 g, hvilket svarer til ca. 1½ teskefuld. Man behøver ikke mere end 1,5 g salt om dagen. Beregninger foretaget på baggrund af amerikanske tal har vist, at en saltnedsættelse på 3 g/dag vil have samme effekt på forebyggelse af hjertekarsygdomme som rygestop. I Danmark kan der spares 1-2 mia. om året på udgifter relateret til hjerte-karsygdom, hvis saltindtaget sænkes med 3 g/dag i gennemsnit. Officielle anbefalinger Det anbefales, at saltindtaget reduceres til et niveau på 6 g/dag for kvinder og 7 g/dag for mænd, og på længere sigt reduceres til 5-6 g/dag . Et reduceret saltindtag indgår derfor også i et af WCRF’s rekommandationer for en kræftforbyggende livsstil. Nordic Nutrition Recommendations. Integrating nutrition and physical activity (2004). NORD 2004:13\n11 Hvad er problemet med for højt indtag af salt?\nJo højere saltindtag jo højere blodtryk Sandsynlig øget risiko for mavekræft Muligvis øget risiko for knogleskørhed Øget omkostninger til behandling En reduktion i saltindtaget påvirker blodtrykket hos især ældre og overvægtige, men også personer med normalt blodtryk Ved at reducere det daglige saltindtag med 3 g kan vi spare ca menneskeliv i Danmark hvert år Der er en sammenhæng mellem saltindtagelsen i en befolkning og blodtrykket. Jo højere saltindtagelse, des højere blodtryk. Omvendt falder blodtrykket, hvis saltindtagelsen nedsættes. Saltreduktion påvirker ikke kun blodtrykket, men også andre faktorer der kan have betydning for udvikling af hjertekarsygdom. Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed har beregnet, at der i Danmark kan spares 1-2 milliarder kr. årligt på udgifter relateret til hjertekarsygdom, hvis saltindtagelsen sænkes med 3 g/dag i gennemsnit. Desuden vil ca dødsfald årligt kunne undgås, ligesom der vil kunne forventes færre personer med forhøjet blodtryk. Det er sandsynligt, at der er en øget risiko for mavekræft ved et højt indtag af salt. Et højt indtag af natrium/salt fra kosten øger udskillelsen af kalcium i urinen. Dette kan muligvis øge risikoen for knogleskørhed og nyresten Højt indtag af salt er associeret med hypertension og dermed en øget risiko for hjerte-karsygdomme. Et Cochrane review viser, at jo lavere saltindtag desto lavere er blodtrykket og selv en moderat reduktion af saltindtaget kan væsentligt reducere befolkningen risiko for hypertension og dermed blodpropper . En reduceret saltmængde vil gavne folkesundheden generelt, og i relation til kræftsygdomme konkluderede World Cancer Research Fund (WCRF) i 2007 på baggrund af daværende litteratur, at salt og salt-konserverede fødevarer er ’sandsynlige’ risikofaktorer for kræft i mavesækken. Et reduceret saltindtag indgår derfor også i et af WCRF’s rekommandationer for en kræftforbyggende livsstil. WCRF anbefaler, at det gennemsnitlige saltindtag (fra alle kilder) skal være mindre end 5 g (heraf 2 g natrium) om dagen. Nedsættes saltindtaget til det anbefalede, vurderes det, at 14-16% af mavekræfttilfælde i høj-indkomst lande kan forebygges. Det vil årligt svare til ca. 100 færre tilfælde i Danmark. Nyeste tal fra Økonomiske beregning Møde i Sps He FJ, MacGregor GA. Effect of longer-term modest salt reduction on blood pressure. Cochrane Database of Systematic Reviews 2004, Issue 3. Art. No.: CD DOI: / CD004937 World Cancer Research Fund/American Institute for Cancer Research. Policy and Action for Cancer Prevention. Food, Nutrition, and Physical Activity: a Global Perspective. Washington DC: AICR; 2009 Mere om betydning for sundheden på vores opdaterede faktaark der ligger på altomkost.\n12 Hvor får vi salt fra? Der er stor variation men…\nFødevarer købt i dagligvarehandlen (færdigvarer) Mad tilberedt i udespise-branchen Mindre andel fra husholdningen Vi får størstedelen af det salt vi indtager gennem den mad, der købes enten i dagligvarehandlen, fra færdigvarer eller ved udespisning, mens en mindre del tilsættes i husholdningerne, gennemsnitlig %. Dette dækker dog over stor variation, således at enkelte får op til 42 % af saltet fra egen tilsætning.\n13 Kortlægning af salt i maden\nFødevarer som vi spiser meget af og derfor bidrager meget til saltindtaget Brød Kødpålæg Ost Færdigretter Morgenmadsprodukter Nogle fødevarer har altid et højt saltindhold på grund af den måde de produceres på. Andre fødevarer som for eksempel brød og morgenmadsprodukter kan også bidrage med meget salt, fordi vi spiser meget af dem. De største kilder til salt i danskernes kost er brød og kødpålæg, men fx ost, færdigretter og morgenmadsprodukter bidrager også med en del.\n14 Kortlægning af salt i maden\nFødevarer med højt indehold af salt, men som vi ikke spiser meget af Røget kød og fisk Bacon Spegepølse Skinke Pulversovse Suppeterning/bouillon/fond Soja sovs Oliven Pickles Kapers Soltørrede tomater Hvidløg i olie Knust hvidløg Knust chili Franske kartofler og andre chips Fødevarer med højt saltindhold. Disse fødevarer indeholder altid meget salt. For at skære ned på saltet bør du derfor undlade at spise dem for tit eller spise dem i mindre mængder. Når du anvender nogle af nedenstående fødevarer som ingredienser i madlavningen, så undgå at tilsætte salt, da fødevarerne i sig selv tilfører retten den salte smag.\n15 Fødevarer der kan have et højt saltindhold\nBrød Pasta sovse Pizza Færdigretter Supper Sandwiches Pølser Tomatketchup, mayonnaise og andre sovse Morgenmadsprodukter Kødpålæg Ost Saltede eller tørristede nødder Fødevarer der kan have et højt saltindhold. I disse fødevarer kan saltindholdet variere en del mellem varemærkerne eller varetyper. Det betyder, at du kan skære ned på saltet ved at sammenligne produkterne og vælge de, der har det lave saltindhold. Fødevaremærkningen/varedeklarationen kan hjælpe dig.\n16 Mad tilberedt uden for hjemmet kan indeholde meget salt\nEksempel fra kantinemad: 3,4 gram salt pr. måltid Visse typer fastfood bidrager med mere salt end man bør få på en hel dag For meget salt Saltindholdet i kantinernes udbud er generelt højt. I gennemsnit 3,4 g. pr. måltid, hvilket er eksklusiv det salt, som medarbejderne selv drysser på ved bordene. Frokosten bidrager dermed med en meget høj andel af det anbefalede daglige saltindtag på 6 g. pr. dag for kvinder og 7 g. pr. dag for mænd. Det fremgår, at de undersøgte typer fastfood bidrager med en stor del af den saltmængde, der daglig er til rådighed. Nogle typer fast food giver mere salt end man bør få på en hel dag.\n17 Indhold af salt i fastfood i forhold til anbefalingerne\nFiguren viser saltindholdet i de undersøgte typer fastfood som procent af 5 g/dag, som er det langsigtede mål iflg. Nordiske Nærinsstofanbefalinger (NNR). Det fremgår, at de undersøgte typer fastfood bidrager med en stor del af den saltmængde, der daglig er til rådighed. Nogle typer fast food giver mere salt end man bør få på en hel dag. Kilde til figur -\n18 Saltpartnerskabet Saltpartnerskab skal tage toppen af saltindholdet i maden. Målet er at skære tre gram, ca. ½ teskefuld Partnerskabet består af: Fødevarestyrelsen • DI Fødevarer • Dansk Erhverv • Diabetesforeningen • Forbrugerrådet • Foreningen af Kliniske Diætister • Hjerteforeningen HORESTA • Kost- og Ernæringsforbundet • Kræftens Bekæmpelse • Landbrug og Fødevarer COOP Dansk Supermarked De Samvirkende Købmænd Saltpartnerskabets formål Saltpartnerskab skal tage toppen af saltindholdet i maden. Et etableret partnerskab mellem industri, interesseorganisationer og myndigheder skal hjælpe med, at skrue ned for saltforbruget hos producenterne, i kantiner, på cafeer, restauranter og derhjemme. Samtidig skal borgerne informeres om fordelene ved, at mindske saltindtaget. Målet er, at skære tre gram, ca. ½ teskefuld af den typiske forbrugers daglige saltindtag, og ad den vej undgå ca hjertekardødsfald årligt. Og 2 mia. i besparelser på behandling af følgesygdomme.\n19 Nordisk Nøglehulsmærke\nMærket er et officielt ernæringsmærke for sundere madvarer Mærket sidder på produkternes emballager Samarbejde mellem Danmark, Norge og Sverige Frivillig mærkningsordning Mærket gør det nemmere, at finde de sundere fødevarer på hylderne i supermarkedet. Danmark har anvendt mærket siden 2009 Det Nordiske Nøglehulsmærke sætter krav til indholdet af fedt, mættet fedt, sukker, salt og fibre hvor det er relevant og gør det nemmere, at træffe et sundere valg indenfor den givne fødevarekategori.\n20 Nøglehullet – også på spisesteder\nFra nemmere at vælge sundere – OGSÅ når vi spiser ude Spar på fedt, salt og sukker Flere kostfibre (fuldkorn, frugt og grønt) Passende portionsstørrelser Dokumentation af ernæringsmæssig indhold\n21 Saltindhold i fødevarer (g/100 g)\nLetmælk 0,1 g/100g Ost 1,3 g/100g Hvedemel 0,05 g/100g Franskbrød 1,2 g/100g Sild 0,1 g/100g Marineret sild 3,0 g/100g Lever 0,2 g/100g Leverpostej 1,7 g/100g Tomat 0,03 g/100g Tomatketchup 2,7 g/100g\n22 Krav til salt for nøglehulsmærkede retter\nFærdigretter eller madretter, som ikke er omfattet af fødevaregrupperne 15, 16 og 17, og er beregnet til at skulle udgøre et hovedmåltid: natrium højst 0,4 g/100 g svarende til 1g salt/100 g For omregning fra mængden af natrium til mængden af salt skal der ganges med 2,5. Hvis der for eksempel er 500 mg natrium i 100 g rugbrød, svarer denne mængde til (2,5x 500) = 1250 mg eller ca. 1,3 g salt pr 100 g rugbrød. Der er en revision af Nøglehullet i gang og produktgrupperne drøftes herunder kriterier. Der kommer formentlig ændringer gældende fra forventet medio 2014.\n23 Fødevaregruppe 15 Madtærter\nMadtærter (ikke desserttærter), piroger og pizzaer baseret på cerealier : natrium højst 0,5 g/100 g svarende 1,25 g salt/100 g Der er en revision af Nøglehullet i gang og produktgrupperne drøftes herunder kriterier. Der kommer formentlig ændringer gældende fra forventet medio 2014.\n24 Fødevaregruppe 16 Smørrebrød, sandwich, wraps\nOg lignende produkter baseret på cerealier- natrium højst 0,4 g/100 svarende til 1 g salt/100 g Der er en revision af Nøglehullet i gang og produktgrupperne drøftes herunder kriterier. Der kommer formentlig ændringer gældende fra forventet medio 2014.\n25 Fødevaregruppe 17 Supper\nFærdige produkter og tørsupper efter tilberedning, der følger producentens anvisning natrium højst 0,4 g/100 svarende til 1 g salt/100 g Der er en revision af Nøglehullet i gang og produktgrupperne drøftes herunder kriterier. Der kommer formentlig ændringer gældende fra forventet medio 2014. Fødevaregrupper ikke er omfattet af fødevaregrupperne 14. Færdigretter eller madretter, som udgøre et hovedmåltid natrium højst 0,4 g/100 g svarende til 1g salt/100 g 15, 16 og 17, og er beregnet til at skulle piroger og pizzaer baseret på cerealier natrium højst 0,5 g/100 g svarende 1,25 g salt/100 g 15. Madtærter (ikke desserttærter), lignende produkter, baseret på cerealier- natrium højst 0,4 g/100 svarende til 1 g.salt/100 g 16. Smørrebrød, sandwich, wraps og tørsupper efter tilberedning, der følger 17. Supper (færdige produkter og producentens anvisning), - natrium højst 0,4 g/100 svarende til 1 g salt/100 g Fødevaregruppe Vilkår produkterne i fødevaregruppe 1. beregnet som et alternativ til 3. Vegetabilske produkter, der er - natrium højst 0,04 g/100 g beregnet til madlavning. Produkterne mælkeprodukter, som hovedsageligt er Alternativ til fløde og tilsvarende syrnede - natrium total højst 0,1 g/100 g kan være tilsat smag. alternativ til produkterne i produkter, der er beregnet som et 5. Helt eller delvist vegetabilske - natrium højst 0,1 mg/100 g fødevaregruppe 4. tilsat smag. 6. Frisk ost og lignende produkter med - natrium højst 0,35 g/ 100 g 7. Helt eller delvist vegetabilske være tilsat smag.- natrium højst 0,5 g/100 g fødevaregruppe 8. Produkterne kan 8. Øvrig ost og lignende produkter med - natrium højst 0,5 g/100 g 9. Madlavningsfedt og –fedtblandinger, 10. Olier og flydende margariner. - natrium højst 0,4 g/100 g indeholder: udgøre et hovedmåltid, og som og som indeholder: piroger og pizzaer baseret på cerealier - natrium højst 0,4 g/100 portion - mindst 250 kcal (1050 kJ) per anvist producentens anvisning), og som - mindst 150 kcal (625 kJ) per portion, 19. Kartofler, rodfrugter, bælgfrugter må dog være blancheret, tørret, skivet, grønsager, som ikke er forarbejdede; de (undtagen jordnødder) og andre kølet, dybfrosne, optøet eller være - natrium højst 0,2 g/100 g være tilsat krydderier. konserveret i vand. Produkterne må 20. Brød og brødmix, hvor alene vand og som indeholder mindst 25 % fuldkorn gælder kriterierne den færdige vare), og eventuelt gær skal tilføres (for brødmix - - natrium højst 0,5 g/100 g regnet på produktets tørstof. 21. Knækbrød og skorper, som 23. Morgenmadscerealier og müesli, 25. Grød og grødpulver (for pulver efter - tilberedning),\n26 Brød 26\n27 Brød bidrager med meget salt, fordi vi spiser meget af det\nBrød fra bageren indeholder ca. 1,3 g salt pr. 100 g brød - gennemsnitlig værdi Færdigkøbt brød med Nøglehulsmærket indeholder maks. 1,25 g salt pr. 100 g brød Nøglehulsmærket stiller krav til saltindholdet i brød Hjemmebagt brød kan indeholde 0,65 g salt pr. 100 g brød Bag indimellem dit brød selv, så du har mulighed for at tilsætte mindre salt. Tommelfingerregel - ca. 2-3 tsk groft salt til 1 kg mel 27\n28 Råvarer – forarbejdede varer Salt pr. 100 g\nMedaljon af svinefilet 0,2 g + salt ved stegning Røget filet 4,3 g Kilde:\n29 Salt i 100 g æg, kød og fjerkræ\nÆg mg Svinekød, oksekød, fjerkræ mg Kilde:\n30 Salt før tilberedning af kød\nSalt tilsat i små mængder før tilberedning af svinekød giver en markant bedre spiseoplevelse. - Kødet bliver både mere smagfuldt, mørt og saftigt. Og stegesvindet bliver mindre. - Det er også den stegte smag i skorpen, som bliver forstærket.\n31 Test med sensorisk panel\nEn lang række forsøg har vist: Med 0,1% salt er der effekt på den salte smag og stegt kødsmag. Den stegte kødsmag bliver ikke bedre af en højere saltmængde. Man skal dog op på min. 0,4% salt for at få bedre mørhed og saftighed i kødet. Den bedste effekt er fra 0,4 – 0,6 % salt.\n32 Gourmetsaltning 4-6 g salt pr. kg Større kødstykker ca. 1 døgn\nMindre kødstykker ca. 15 minutter Mindre stegesvind Mere mørt og saftigt kød Bedre smag\n33 Gourmetsaltning 1 knsp fint salt på hver side af en svinekotelet\nStil den på køl i minimum 15 minutter før stegning. Saltindholdet er da 0,5 % salt\n34 Eksempler på forskellige retters saltindhold\n35 Brød med parma-skinke, oliven og parmesan\nHvor kommer saltet fra? Brød 0,5 g salt Parma-skinke 1,2 g salt Oliven 1,6 g salt Parmesan 0,2 g salt I alt 3,5 g salt 35 g italiensk brød, 20 g parma-skinke, 20 g oliven, 10 g parmesan og salat Kilde:\n36 Brød med skinke og grønt\nHvor kommer saltet fra? Brød 0,5 g salt Kogt skinke 0,7 g salt Agurk - g salt Tomat Peberfrugt I alt 1,2 g salt 35 g italiensk brød, 20 g skinke, 100 g agurk, 40 g tomat, 15 g peberfrugt og salat Kilde:\n37 Frokostsalat med oliven, feta og brød\nHvor kommer saltet fra? Salat - g salt Feta 1,0 g salt Oliven 2,0 g salt Groft brød 0,5 g salt I alt 3,5 g salt 50 g salat, 25 g fetaost 40+ i tern, 25 g sorte oliven i olie, 35 g groft brød Kilde:\n38 Frokostsalat med bacon og brød\nHvor kommer saltet fra? Salat - g salt Bacon 1,5 g salt Groft brød 0,5 g salt I alt 2 g salt 50 g salat, 50 g rå bacon i skiver, stegt på pande, 35 g groft brød Kilde:\n39 Rugbrød med spegepølse, remoulade og ristede løg\nHvor kommer saltet fra? Rugbrød 0,3 g salt Smør - g salt Spegepølse 0,5 g salt Remoulade 0,1 g salt Ristede løg I alt 1 g salt 25 g rugbrød, 2 g smør, 10 g spegepølse, 10 g remoulade, 5 g ristede løg, salat og karse Kilde:\n40 Rugbrød med leverpostej, agurk og sky\nHvor kommer saltet fra? Rugbrød 0,3 g salt Leverpostej 0,2 g salt Agurk - g salt Sky * I alt 0,8 g salt 25 g rugbrød, 10 g leverpostej, 15 g agurk og 10 g sky Kilde: - * Varedeklarationer\n41 Rugbrød med kødpølse og agurk\nHvor kommer saltet fra? Rugbrød 0,3 g salt Smør - g salt Kødpølse Agurk I alt 0,6 g salt 25 g rugbrød, 2 g smør, 10 g kødpølse, 10 g agurk, salat Kilde:\n42 Pølse med brød Hvor kommer saltet fra? I alt 2,5 g salt\nPølsebrød 0,2 g salt Pølse 1,5 g salt Sennep Tomatketchup 0,5 g salt Ristede løg 0,1 g salt I alt 2,5 g salt 30 g pølsebrød, 50 g pølse, 10 g sennep, 20 g tomatketchup og 5 g ristede løg Kilde:\n43 Opsamlende forslag til reduktion af salt\nTil at starte med Vigtigst er viden - oplys dine kollegaer om salt og hvad det gør ved kroppen. Husk at vi kan forebygge ca dødsfald ved saltreduktion på 3 g per dag. Lav en politik i køkkenet der sætter fokus på, at begrænse forbruget af salt. Bliv bevidst om din smag: Er der forskel på dig og dine kollegaers opfattelse af, hvornår en ret er salt nok? Lav eksempelvis en tærskelværdismagning\n44 Opsamlende forslag til reduktion af salt\nVed menusammensætning Overvej hvilke hel- og halv-fabrikata produkter, der bruges i køkkenet. Kan de erstattes af andre mindre saltholdige eller helt udlades? Se på næringsdeklarationen. Menusammensætning: Overvej de salte elementer som indgår i retterne. Kan det undværes i nogle retter? Den salte smag forbinder vi med noget positivt. Ved reduktion af salt, er det derfor vigtigt, at maden har andre smagskombinationer som pirrer og tilfredsstiller vores sanser. Brug derfor flere krydderier, chili, ingefær, peberrod, etc. Gradvis nedtrapning er nødvendig. En hovedregel siger, at forbrugerne ikke er i stand til at detektere forskel på to koncentrationer når forskellen er ca. 10 procent. Dette gælder dog for opløsninger og ikke mad – hvorfor der muligvis er en forskel. Overvej portionsstørrelsen af meget salte retter.\n45 Opsamlende forslag til reduktion af salt\nVed indkøb Vælg nøglehulsmærkede produkter: Nøglehulsmærket stiller krav til indholdet af salt. OBS! Nøglehulsmærket er dog ikke ensbetydende med at saltindholdet er lavt – det er blot et sundere valg i sin kategori. Kig på næringsdeklarationen - der er også ret meget salt i parmesanost og soya. Husk at salt = natrium x 2,5.\n46 Opsamlende forslag til reduktion af salt\nVed tilberedning Indfør maksimalt salt i en opskrift. Gennemgang af alle opskrifter. Ofte står der blot ”smag til” med salt - så har vi ikke styr på, hvor meget der rent faktisk kommer i retten Afvej hvor mange gram salt du max må bruge på en hel dag – husk de industrielt fremstillede produkter Smag til med alle grundsmagene. Umami fremhæver specielt salt smag - de andre grundsmage sørger for at smagen er balanceret Nogle kødprodukter er neutralmarineret eller gourmetsaltet. Vær opmærksomme på det i tilberedningen. De skal ikke tilsættes ekstra salt. Brug tid på at smage maden til! Vent med at smage på maden, til du er sikker på at saltet er opløst. Ca. 2-3 minutter.\n47 Opsamlende forslag til reduktion af salt\nVed bordet Overvej at fjerne saltbøsserne fra bordene og udlever dem kun ved efterspørgsel. .\n48 Spis varieret – følg kostrådene\nHusk Spis varieret – følg kostrådene\n49 Ideer til opgaver\n50 Opgave Smag på de to tonicvand og vurder\n- Bliver tonic mere eller mindre sød af tilsætning af salt? - Bliver tonic mere eller mindre bitter af tilsætning af salt? - Bliver tonic mere eller mindre salt ved tilsætning af salt? Tonic Tonic med salt\n51 Opgave Rangorden fødevarerne på en skala alt efter hvor meget salt der er i råvaren – sæt streger Mindst salt Mest salt Corn flakes Gulerod Rugbrød Undervisningsvejledning: Skær passende skiver af de forskellige produkter og placer på en tallerken hvor deltageren kan smage sig frem. Jvf. fødevare databanken ( er rangordenen som følgende: Gulerod 66 mg Na, rugbrød 523 mg Na, kartoffelchip 606 mg Na, cornflakes uspec. 883 mg Na, og spegepølse 1915 mg Na. Tjek lige næringsdeklarationen på de aktuelle produkter – den kan være individuelle forskelle. Kartoffelchips Spege pølse\n52 Opgave Smag på vand med opløst salt den ene er med havsalt – den anden bjergsalt. Hvilke får du af vide til sidst. Kan du smage forskel på de to prøver? Hvis ja – beskriv forskellen Hvilke prøve tror du er havsalt og hvorfor? Prøvekode nr. 693 Prøvekodenr. 175 Underviservejledning: Du skal bruge 2 kander med vand. Opløs 10 g gram havsalt (fx maldon) i den ene kande (693) og 10 gram bjergsalt (fx Jozo) i den anden kande (175). Det er vigtigt, at deltagerne ikke ved hvilke type salt der er i de to kander – derfor prøvekodenr. Bed deltagerne komme op og tag en glas af hver prøve (snapseglas) og besvar spørgsmålene. Saml op på øvelsen ved at snakke om, at der er forskel på intensiteten af saltsmag - dette kan anvendes i kulinariske sammenhænge.\n53 Opgave Kan du smage forskel på salttyperne? - Læsø sydesalt\n- Groft køkkensalt - Maldon seasalt - Himalaya salt Prøv at knus salttyperne i en morter og smag - er der en forskel på salttyperne nu? Underviservejledning: Indkøb forskellige salttyper og lad deltagerne prøve at smage. Gentag det samme, men hvor du har knust salttyperne – dvs. så strukturen er helt ens – pulveriseret. Er der nogen forskel nu? Forsøget kan være blindt.\n54 Opgave Hvad kan du gøre for at reducere dit personlige saltforbrug?\nHvad kan du gøre for at reducere saltforbruget på din praktik/elevplads?\nDownload ppt "Viden om salt."


landskabsprojekter INTRODUKTION anmodning - PDF\nlandskabsprojekter INTRODUKTION anmodning\nDownload "landskabsprojekter INTRODUKTION anmodning"\n1 INTRODUKTION anmodning landskabsprojekter\n2 Forord En bygning ligger altid et sted, og den danner altid et sted. Et sted i byen, et sted i landskabet. Et ubetydeligt hus kan definere et landskab på en måde, så huset opfattes som vidunderligt. Et betydeligt hus kan placere sig så arrogant og kejtet i landskabet, at begge dele arbejder imod hinanden, og det samlede resultat bliver forvirrende og ubetydeligt. Vi opfatter derfor den gesamte virkning som alt afgørende. Uden et bevidst forhold til det sted, en bygning ligger og uden et bevidst forhold til de rum, der opstår, mister tingene den betydning, der er væsentlig for alle, der besøger stedet. Siden 2000 har samarbejdet med den danske landskabsarkitekt Bertel Bruun fra det tyske firma Breimann & Bruun haft et skarpt fokus på netop at etablere en bevidst forbindelse mellem bygning og landskab, som vi finder afgørende for et heldigt resultat. Et landskab er et "langsomt maleri", men også et foranderligt maleri. De første penselstrøg kan se lovende og overbevisende ud, men naturen har sine egne love og regler nogle vækster viser sig at klare sig bedre end andre og tager over, fylder mere og får andre vækster til at gå ud. Ethvert formgivet landskab er et kulturelt indgreb i naturen, men har landskabsarkitekten forstået væksterne og læst stedet rigtigt, så står projektet klart og tydeligt, også når årene er gået, og alle udplantninger er vokset til. Landskabskunsten har mange udfordringer. Men arkitekturen har lige så mange udfordringer, for bygningsarkitektens ideer kan stå nok så klart og overbevisende frem i det endelige byggeri, men flytter der brugere ind som vil det modsatte end arkitekten havde tænkt det hele, så arbejder hus og indretning imod hinanden, og det samlede resultat er i en intern konflikt. En klar fælles ambition om at danne gesamte værker mellem bygning og landskab har til gengæld en tendens til at holde gennem århundreder. Eremitageslottets klare position i landskabet er et langtidsholdbart koncept, der overlever selv om selve slottet bliver bygget om og selv om nogle af de gamle egetræer på sletten falder døde om. Tanken var klar og ideen var robust, da slottet blev anlagt og landskabet defineret. Det er med sådanne langtidsholdbare tanker, vi har arbejdet siden år Vores fælles ambition er at gøre det komplicerede enkelt og dermed formidle nogle helt basale rumlige og landskabelige oplevelser, uanset opgavernes størrelse og karakter nyt eller historisk. Jens Bertelsen, arkitekt maa, kgl bygningsinspektør\n3 INTRODUKTION anmodning INTRODUKTION anmodning Virksomhedsdata og strategi\n4 virksomhedsdata Generelt virksomhedsdata Generelt Arkitekt Bertelsen & Scheving, der blev stiftet i 2007, opererer hjemmevant i fredede og i kunst- og kulturhistoriske sammenhænge, i eksisterende bymæssige og landskabelige sammenhænge, hvor der skal tages særlige hensyn. Tegnestuen arbejder på to måder som fageksperter og i dialogisk proces. Som fageksperter arbejder vi efter de projekteringssystemer, der hører med til et professionelt arkitektvirke, og fungerer ofte som projektledere. I de dialogiske projekter faciliterer vi som regel arbejdsprocessen, og dialogen foregår inden for en flad struktur, hvor alle samarbejdspartnere byder ind i ligeværdighed og udvikler projektet i fællesskab. Uanset arbejdsmetode er det altid projektet, der er hovedsagen, ikke en særlig måde at formgive på. Med udnævnelsen til kongelig bygningsinspektører i 2012 varetager tegnestuen rollen som forvaltere af kulturarven på en lang række af Danmarks mest seværdige, fredede bygningsværker gennem de kommende år herunder Amalienborg, Fredensborg, Christiansborg og adskillige andre væsentlige, fredede bygninger. Kontaktoplysninger Bertelsen&Scheving Arkitekter ApS St Kongensgade 59A, 2. Sal DK-1264 København K Att: Partner Jens Bertelsen CVR#: T: Selskabsform Bertelsen&Scheving Arkitekter ApS er et anpartsselskab med to partnere, Jens Bertelsen og Hans Scheving med hver 50% anparter. Teknisk kapacitet 2 partnerarkitekter, 20 arkitekter, 3 konstruktører, 1 grafisk designer, 1 regnskabsmedarbejder, 1 PA og akademisk medarbejder, 1 it-support, 1 studentermedhjælp arkitekt, 1 piccoline 28 PC-arbejdsstationer faste, 1 MAC-arbejdsstation fast, 2 arbejdsstationer bærbare, 1 server med ekstern back-up, 1 Konica Minolta Bizhup print/scan-enhed, 1 Epson 7700 A1 plotter 15 AutoCAD 2013, 4 Revit 2012, 8 Adobe CS6, 4 Sketch Up Pro 8, 3 maxwell, 18 MS Office, 28 Autopilot Omsætning (DKK) Nettoomsætning 2009: : : : Egenkapital, ultimo året 2009: : : "Vi har valgt at sammenkoble en moderne, flad og dialogbaseret struktur i form af et Kompetenceråd, hvor de mest erfarne kompetencer i teamets forskellige firmaer løbende vil føre dialog om de forskellige opgavers stade og muligheder" (Jens Bertelsen). Landskabsarkitekter Breimann & Bruun arbejder med meget forskellige opgaver i ind- og udland. Tegnestuen blev etableret i 1999 i Hamborg af Henning Breimann (master of communications) og Bertel Bruun (Landskabsarkitekt MAA, Kunstakademiet i København). Tegnestuens team består af et godt sammenspillet hold på ca. 20 medarbejdere, der dækker et stort antal opgaveområder og specialområder, også ud over den klassiske landskabsarkitektur. Vi løser alle typer opgaver fra have- og landskabsplanlægning til enkle design og bygningsopgaver. Tegnestuen arbejder for offentlige og private opdragsgivere i ind- og udland. Tegnestuen ledes af de to kompagnoner i samarbejde med en associeret partner. På ledelsesniveau er der desuden 4 erfarne teamledere, der i det væsentlige har ansvaret for den daglige afvikling af projekterne. Dertil kommer 8 landskabsarkitekter samt yderligere 7 medarbejdere, der arbejder inden for områderne grafisk design, industrielt design, 'finance og controlling' og i sekretariatet. Kontaktoplysninger Breimann & Bruun Landskabsarkitekter Borselstraße Hamburg Tyskland att. Bertel Kehlet Bruun CVR#: T: +49 (0) Selskabsform Breimann & Bruun GmbH & Co.KG. er et komanditselskab med to partnere, Friedrich Henning Breimann og Bertel Kehlet Bruun med hver 50% anparter. Teknisk kapacitet 2 partner, 2 Teamledere, 14 landskabsarkitekter, 4 arkitekter, 2 regnskabsmedarbejder, 1 PA, 1 it-support, 4 studentermedhjælp. 28 CAD-arbejdsstationer faste, 7 PC-arbejdsstation, forvaltning fast, 6 arbejdsstationer bærbare, 1 server med daglig ekstern back-up VectorWorks 2010/ AutoCAD, Adobe Creative Suite, Orca AVA und Arriba, Kobold/ MS Project, Microsoft Office Omsætning (EUR) Nettoomsætning: 2009: : :\n5 CV Jens Bertelsen CV Bertel Kehlet Bruun CURRICULUM VITAE Jens Bertelsen Født 5 juli 1956 arkitekt maa, direktør Kgl. Bygningsinspektør BIOGRAFI Indehaver af Bertelsen & Scheving og Aristo Bogforlag, hører til de arkitekter, der er vanskelige at putte i en særlig bås, og går gerne imod konventionerne ved at sprede sine gøremål som arkitekt, grafiker og forlægger i en verden, der i den grad er fokuseret på specialisering. Jens Bertelsen har, som sin væsentligste pointe i alle arbejder, været historiefortæller, og med dette mål bliver håndværket midlet til at opnå et kunstneriske udtryk. Jens Bertelsen fortæller de historier mange andre undlader som grafiker, billedredaktør og forfatter. Og sikrer dermed det færdige produkt en solid helhed. Målet er historien ikke midlerne. Jens Bertelsen bruger sin frimodige og uortodokse tilgang til faget, på jagt efter almindeligheden, som løftestang til hvad man kan kalde det "sympatisk originale lag". Ved siden af tegnestuen arkitekturlærer på Kunstakademiets Arkitektskole frem til 2005 og gæstelærer på Aalborg Universitet. Har desuden modtaget bl.a. K.V. Engelhardts Mindelegat og F. Henriksen Medaljen og er præmieret af Statens Kunstfond. Jens Bertelsens særlige interesse er dels byen og de økonomiske og sociale mekanismer, der styrer og udvikler og fortæller byens historie, dels de muligheder der ligger i et tæt tværgående samarbejde om at procesudvikle en bæredygtig strategi for et projekts udvikling. UDDANNELSE Arkitektskolen i Århus og Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, 1983 UDVALGT ERFARING Bertelsen & Scheving fra 2007 (partner) Aristo Bogforlag fra 1994 (indehaver) Arkitekt Bertelsen (indehaver) Udstillingskurator, bogtilrettelægger og redaktør, forfatter til "Kunst som Model" 2003 Kunstakademiets Arkitektskole arkitekturlærer Redaktør Arkitektens Forlag Jarl Heger, Ebbe & Karen Clemmensen 1983, Jordsal, Bech & Thomsen Køge 1983, Mejeriernes Arkitektkontor, Århus UDVALGTE PROJEKTER Klima, Energi- og Bygningsministeriet, ombygning for Bygningsstyrelsen Frederiksholms Kanal 21, ombygning af tidl staldbygning for Bygningsstyrelsen 2012 Toldbodgade 43, ombygning af tidl staldbygning på Amalienborg for Styrelsen for Slotte og Kulturejendomme Kirkekonsulent med ansvar for de københavnske bykirker, og kirker på Bornholm, Lolland-Falster og Fyn fra 2012 Vejle Spildevand, slamsiloanlæg 2011 sammen med billedkunstner Ingvar Cronhammar Adm., Haldor Topsøe A/S (3500 kvm), Frederikssund 2010, parallelopdrag, bedste forslag "Pixihaveby" Sundholm Syd Kbh ( kvm) 2009 parallelopdrag, bedste forslag "F38" kontorer og butikker Frederiksborgade 38 Strøget København (3000 kvm) 2009 "Frydenlund" boliger og park Haldor Topsøe (fredet 2,8 ha) fra 2009 "Rosenhuset" (Anton Rosen, fredet 4000 kvm) restaurering Vejle Spildevand, kontorer 2009 sammen med billedkunstner Ingvar Cronhammar Hatlehol Kirke (1000 kvm) 2009 hædrende omtale i konkurrence Savannestald Knuthenborg (1500 kvm) Nordhavn ny by (4 mio. kvm) 2008 indkøb i konkurrence "Oonaco" café i Stellinghus 2008 "De hemmelige haver" butikker Købmagergade København (9.635 kvm) 2008 Knuthenborg Safaripark (660 ha) renovering sammen med Breimann & Bruun Glostrup Superby strategiplan (1 mio. kvm) 2006 Beijing Huaye Realestate Company Limited (3000 kvm) 2007 PAD furniture Beijing ( kvm) 2007 "Ghosts and Angels" installation fællesværk med billedkunstner Erik A. Frandsen "Supernova Exit 48" strategiplan ved Maribo (10 ha) 2006 "Byens Havn" strategiplan for Sønderborg Havn for Statens Kunstfond AroS Aarhus Kunstmuseum ( kvm) 2. præmie i konk. s.m. billedkunstner Per Kirkeby Udvidelse af Vesthimmerlands Museum Aars (1000 kvm) s.m. Per Kirkeby Centro Cultural Managua Nicaragua (6.000 kvm ) Nonnebakken boliger ( kvm) Herfølge 1983 CURRICULUM VITAE Bertel Kehlet Bruun født 1964, Danmark Arkitekt, Landskabsarkitekt MAA, Partner, Direktør uddannelse Cand.arch. Landskabsarkitektur fra det Det Kongelige Danske Kunstakademis Skoler for Arkitektur, 1995 erfaring Bertel Kehlet Bruun, Landschaftsarchitekten, Hamburg ( ) Breimann & Bruun Landschaftsarchitekten, Hamburg (Siden 1999) Breimann Bruun Simons GmbH, Hamburg (Partner) (Siden 2004) Breimann Bruun España SL, Palma de Mallorca (Partner) (Siden 2006) Medlem af Otto-Linne-Curatorship (Siden 2010) Medlem af "Freie Akademie der Künste", Hamburg (Siden 2011) ANSVARSOMRÅDE Direktør, designansvarlig for projekter og konkurrencer SPROG Dansk (modersmål) Tysk (flydende) Engelsk (flydende) KvaLIFIKATIONER 18 års professionel praksis på nationale og internationale projekter og konkurrencer i skala fra private ejendomme til byskala. Centrale temaer er landskabsformgivning, offentlige rum og bymæssige områder som kræver særlig formgivning. UDValGTE projekter BID Hohe Bleichen/ Heuberg, byrum, Hamburg, Tyskland Domplatz, offentligt grønt område, Hamburg, Tyskland Nyt kvarter Skt. Katharinen, boligområde, Hamburg, Tyskland, med arkitekter: KPW DWS Deutsche Bank hovedkontor, Frankfurt, Tyskland, med arkitekter: BRT HDI Gerling head quarter, Hanover, Tyskland, med arkitekter: Ingenhoven Skolecentrum Tor zur Welt, IBA Hamburg, Tyskland, med arkitekter: BOF BUGA national haveudstilling 2009, Schwerin, Tyskland Casino Esplanade, formgivning park og plads, Hamburg, Tyskland Lindenplatz, formgivning offentligt rum, Hamburg, Tyskland Son Bernadinet, hotel have og park, Mallorca, Spanien Sa Barrala Nova, stutteri, Mallorca, Spanien Zayed University, Campus, Abu Dhabi, UAE, med arkitekter: BRT Nationalt konferencecenter, Hanoi, Vietnam, med arkitekter: GMP International konference- og udstillingscenter, Nanning, China, med arkitekter: GMP Siemens hovedkontor, Campus design, Shanghai, China, med arkitekter: GMP Ministeriet for Offentlig Sikkerhed, Hanoi, Vietnam, med arkitekter: GMP\n6 virksomhedsdata Generelt virksomhedsdata Generelt Dialog og Fagekspert Bertelsen & Scheving Arkitekter er et ungt firma, forstået således at de to partnere, Hans Schevingog Jens Bertelsen, først dannede firmaet i Hver har de mange års erfaring bag sig fra konkret byggeri, restaurering og renovering til tværfaglige samarbejder og formidling. Med til erfaringerne hører der meget forskellige samarbejdsformer og processer. Hans Scheving har gennem en årrække haft ansættelse hos eller arbejdet for Forsvarets Bygnings- og Etablissementstjeneste og har herigennem opøvet evnen til at gennemføre byggesager efter ganske bestemte retningslinjer. Jens Bertelsen har gennem sine tværfaglige samarbejder med kunstnere opøvet evnen til at føre en åben dialogisk proces, hvor radikale synspunkter og byggeteknisk snusfornuft skulle mødes. Fælles har de to partnere en manifest interesse for arkitektur- og kulturhistorie, der er blevet formidlet på skrift, gennem udstillinger og for Jens Bertelsens vedkommende gennem udgivelser fra eget forlag. 2 arbejdsmetoder Erfaringerne har udløst to arbejdsmetoder, der skiftes imellem bevidst afhængigt af en opgaves karakter, stade og problemstillinger: Dialog og Fagekspert. Under et udviklingsarbejde gennemgår et projekt typisk et dialogisk forløb, hvor vi samler alle relevante rådgivere omkring mødebordet og i fællesskab indkredser opgaven. Når projektets koncept ligger klart overgår det til fagekspertprocessen, hvor der udnævnes en sagsarkitekt, der har det endelige ansvar for, at projektet løses optimalt i forhold til bygherrens ønsker og krav, håndværket og byggeproces samt økonomi. Tegnestuen har i dag 15 ansatte inkl de to partnere. Idealet er at holde bemandingen under 20 ansatte, da de to partnere altid er projektledere og således figurerer over sagsarkitekten. Det er meget væsentligt for begge partnere, at have en klar føling med og hånd i hanke med projektarbejdet. Fagsekspertrollen indebærer at et projekt altid har samme kontaktpersoner overfor bygherren: sagsarkitekten. Og på et overordnet niveau til den partner, der er projektleder. Arbejdsredskaber Arkitektur opleves bedst i 1:1, men det kan være vanskeligt at blive enige med en bygherre om indsats og tiltag på baggrund af tørre arkitekttegninger. Vi har derfor udviklet en række redskaber til at formidle og afklare samarbejdet med det formål at sikre den bedst mulige proces i forhold til bygherren, myndighederne og på byggepladsen: Et Creative Brief er en første tilkendegivelse på et enkelt A4 ark og kan supplere mødereferater, og anvendes primært ved radikale ombygninger og nybyggeri. Hensigtserklæring En Hensigtserklæring er et skema, vi pt afprøver i samarbejde med Kulturarvsstyrelsen. Erklæringen er baseret på det skema, som KUAS' medarbejdere rejser rundt i landet med for at vurdere og genregistrere alle fredede bygninger i Danmark. Vi har tilføjet det uundgåelige i vores hverdag: de udfordringer, som vores skiftende bygherrer giver en fredet bygning (ønsker for ombygninger, tilbygninger, nye døre, vinduer, porte, kviste etc). Hensigtserklæringen er det første vi udarbejder, inden vi begynder at skitsere og forelsker os i det, vi finder er den rigtige løsning for at få fredningsværdier til at gå op med bygherrens ønsker. Erklæringen er ikke en forhåndsgodkendelse, men en form for enighed, om hvor og hvordan en bygning eller et landskab bør angribes især hvad der aldrig vil blive givet tilladelse til. Foreløbig har vi testet denne Hensigtserklæring i vores arbejde med 4. Maj kollegiet og med miljøministeriets ejendom på Højbro Plads 4. Sidstnævnte er vedlagt som bilag. Formidlingsmapper Formidlingsmapper er bog-lignende projektmapper, der er en projektfortælling, hvor en fredet bygnings oprindelige idé udfoldes (kulturhistorisk og arkitektonisk), hvor eksisterende sammenhænge karakteriseres og projektet til forandringer udfoldes i fotos, skitser og tegninger. Projektmapperne er som regel billedrige og indeholder historisk dokumentation, sammenligner tegninger gennem forskellige tidsperioder og illustrerer de fremtidige forhold, vi gerne vil gennemføre. Formidlingsmapperne har desuden den funktion at servicere især Kulturarvsstyrelsens behandling af ansøgninger. Men vi har også oplevet, at vores mapper har ligget i skurvognen på byggepladsen og dagligt er blevet anvendt til at forklare håndværkere, hvad der er baggrunden for en særlig løsning. Det bog-lignende i mappestrukturen baserer sig på Hans Scheving og Jens Bertelsens erfaringer som henholdsvis forfatter og redaktør/ bogtilrettelægger, og medarbejderne trænes dagligt i denne formidlingsstrategi. Creative Brief SAGSNR SAGSNAVN KUNDE DAT0 Ref Hvad er årsagen til at udarbejde projektet? Hvilket billede er det, der er nøglebilledet der styrer projektet? Hvad skal projektet kunne i forhold til stedet og funtionerne? Hvem skal bruge projektet? Hvad tænker og mener brugerne om projektet? Hvad vil vi gerne have at brugerne/ bygherren tænker om projektet? Hvilke arkitektoniske virkemidler eller systemer anvender vi for at få brugerne/ bygherren med på projektet? Hvorfor tror vi, at brugerne/bygherren vil være med på projektet? Praktiske hensyn Skema, der primært anvendes i ombygninger og nybyggeri. Se vedlagt bilag 02 Hensigtserklæring EMNE Bærende fredningsværdier kontra aktuelle udfordringer Hensigtserklæring Følgende tekst er udformet med henblik på at afklare rammer og muligheder for det fredede ejendom/landskab XXX inden programmeringen og skitseringen påbegyndes. Teksten er således: beskrivende og objektiv efter systematikken i Vejledning, Vurdering af Fredningsværdier, Kulturarvsstyrelsen. beskriver udfordringerne (ønsker fra bygherren og ideer fra rådgiverne). Anbefalingerne formuleres efter dialog med KUAS s sagsbehandler og er ikke at betragte som en forhåndsgodkendelse. Udfordringer For ejendommen/landskabt XXX er udfordringerne følgende: etc Ejendommens ejere overvejer derfor: etc 3. Anbefalinger Formålet med denne forudgående afdækning og stillingtagen er et oplæg til en dialog mellem KUAS, ejer og rådgiver og skal resulterer i en række anbefalinger, som programmering og skitsering kan forholde sig til. Der er ikke tale om en forhåndsgodkendelse. Denne nye fremgangsmåde afprøves forsøgsmæssigt efter aftale mellem Kulturarvsstyrelsen ved Birte Skov og Mogens Morgen og Bertelsen & Scheving Arkitekter Aps Jens Bertelsen Bertelsen & Scheving Arkitekter Aps BERTELSEN SCHEVING & BERTELSEN SCHEVING & Hensigtserklæring EMNE Bærende fredningsværdier kontra aktuelle udfordringer Besigtigelsesdato: XX.XX.XXXX Besigtiget af: KUAS v/???n Ejeren v/??? Rådgiverne v/???, Bertelsen & Scheving Journalnummer: XXX Adresse: XXX Kommune: XXX Betegnelse:??? Oprindelig fredningsårsag: iht KUAS www FREDNINGSBESKRIVELSE Bygningsbeskrivelse, udvendigt Bygningsbeskrivelse, indvendigt Bygningshistorie Udfordringer Kilder Kulturhistorisk værdi Udfordringer Miljømæssig værdi Udfordringer Arkitektonisk værdi Udfordringer De bærende fredningsværdier Udfordringer Anbefalinger BERTELSEN SCHEVING & Creative Brief Hensigtserklæring Formidlingsmapper Skema, der pt testes i samarbejde med KUAS, og derfor pt kun anvendes til fredede bygninger. Men det tilsvarende skema vil med fordel kunne anvendes overfor kommuner, når emnet er bevaringsværdige bygninger. Eksempel på udfyldt skema, se vedlagt bilag 03.\n7 virksomhedsdata Generelt virksomhedsdata Generelt Hensigtserklæring for Roskildevej 519 og Vestvolden Pelican Self Storage / Nordic Real Estate Partners 20. december 2011 / bertelsen & scheving arkitekter aps Kulturhistorisk værdi Vestvolden repræsenterer flere væsentlige stykker Danmarkshistorie. Anlægsbevillingen blev trumfet igennem af statsminister Jacob B.S. Estrups provisoriske love og var en investering på knap 18 mill kr for den tid en manifest investering. Mere end 2000 arbejdere var beskæftiget på volden i anlægsperioden, og løn- og leveforhold i arbejderboligerne var kummerlige og udgør i sig selv en kulturhistorie, der omfatter beskyldninger om sla- Dobbeltkarponiere syd for Roskildevej og ud for rampen ved Roskildevej 519 som den tager sig ud i efteråret veri overfor den entreprenør, der stod for projektet. Oberstløjtnant E.J. Sommerfeldt opfandt et nyt voldsystem til flankebeskydning, og danske kvinder samlede ind til et antal kanoner på fæstningen. Under første verdenskrig bevogtede mand Vestvolden, men allerede i 1920 blev volden nedlagt som militært anlæg. Et meget kort liv for så stor en investering i datidens kr, og i dag er der stadig uenighed om voldens egentlige virkning i forhold til storpolitikken. Kulturhistorisk er det enestående, at så langt et voldforløb er blevet bevaret for eftertiden helt fra Avedøre i syd til Lyngby i nord, hvor volden blev erstattet af den såkaldte oversvømmelse, hvor Furesøens vand kunne kanaliseres ned mod Lyngby og oversvømme bondeland og landvillaer og lukke af for angreb til fods fra nordvest og nord. Fæstningsanlægget strakte sig videre ud til kysten og forbi forskellige egentlige forter ud til Middelgrundsfortet ved indsejlingen til København. Volden dannede en hel befæstningsring omkring København. Ved Roskildevej 519 er voldanlægget blevet ødelagt af de fire sløjfer med afkørselsramper, ligesom Roskildevejens brede spor har skåret unødvendig hårdt ind i volden. Selv om det løbende diskuteres at genskabe den oprindelige vold, så den fremstår mere historisk korrekt, har netop de fire sløjfer for altid ødelagt for meget til at det vil give mening på dette sted. I Pleje- og Anlægsplan for Vestvolden , udgivet af Udfordringer: Skov- og Naturstyrelsen 2010, karakteriseres dette dilemma så- 1. Set som helhed er strækningen nord og syd for Roskil- 2. Det nye byggeri på Roskildevej 519 vil ganske vist befinde ledes: Ved anlægget af motorvejsrampen til Roskildevej er voldgraven indskrænket til omtrent halv bredde omkring karponieren, så skudfelterne/udsigterne til voldgraven vanskeligt kan genskabes. devej ikke et af de mest interessante steder på Vestvolden. Der er ingen fæstningsanlæg af betydning og Sommerfeldts såkaldt savtakkede karponiereanlæg blev ikke bygget på denne strækning, derimod et mere traditionel, retlinet voldterræn. sig inden for 100 meters beskyttelseslinien, men vil blot erstatte den eksisterende bebyggelse, der også i dag er sløret bag tæt beplantning. I forbindelse med nybyggeriet vil beplantningen yderligere kunne styrkes på nybyggeriets egen grund. Arbejdere på bro og dobbeltkarponiere. På terrænet i baggrunden ses vejtræer langs Roskildevej. Gemt bag træerne ligger landstedet Kroghslyst, der blev opført i 1790 og stadig eksisterer i dag og befinder sig i den nordøstlige sløjfe\n8 INTRODUKTION anmodning INTRODUKTION anmodning projekter\n9 byplan/ Skolen igangsætter og dynamo i lokalsamfundet Konkurrenceprojekt/ Ingrid Jespersens Gymnasieskole Nordhavn, København/ TYPE/ Byplan, skoleprojekt BYGHERRE/ By & Havn, Ingrid Jespersens Gymnasieskole REALISERING/ Status ukendt SAMARBEJDSPARTNERE/ Breimann & Bruun Landsskabsarkitekter, Ingrid Jespersens Gymnasieskole, Niras Traffik STATUS/ Indkøb i konkurrence 2008 / skitseprojekt 2008 AREAL/ 4 mio. m 2 bybyggelse / m 2 skole» Forudsætningen for etableringen af en ny bydel er, at der oprettes institutioner som er betydningsbærende og som kan servicere og indgå i samspil med byens borgere. Den vigtigste institution er skolen og især en attraktiv skole som udover undervisning kan tilbyde borgerne et samlingssted. 1 Konkurrenceprojektet beskriver den nye bydel som en haveby, der danner uendelige serier af pauser: fra rum til rum til have, fra nyt til eksisterende, fra funktion til funktion. Som lokal dynamo er skolen ikke én samlet figur, men en samling huse for skolen om dagen og for byen om aftenen. Børnenes, familiernes og borgernes skole er byens omdrejningspunkt. Byens Haver Naturparker, Parker, boulevarder Forslag 88888\n10 national haveudstilling/ BUGA 2009 Schwerin SCHWERIN, TYSKLAND TYPE/ Haveudstilling BYGHERRE/ Schwerin By / BUGA GmbH REALISERING/ Færdigt 2010 bygning/ Jäger & Jäger, Schwerin AREAL/ 6 ha ( m 2 ) ANLÆGSSUM/ 35 mio. EUR (260 mio. DKK)» 'Det 21. århundredes have' er sammen 'Den flydende eng' den retningsvisende kerne og vigtitge forbindelseselement i BUGA Udstillingsområdet omfatter et af de prominenteste steder i Schwerin. Det overordnede mål for nyskabelsen er at iscenesætte de tilstedeværende, byen prægende, elementer, så som slottet, slotshaven og den historiske bykerne, og det, disse elementer forbinder sølandskabet med en urban scene. Gennem få konsekvente indgreb opnås dette mål. 'Det 21.århundredes have' består af indgangspladsen, mødestedet, som er udgangspunkt for ture i udstillingen og 'Den flydende eng', som er scene og temporært udstillingskonzept for BUGA 2009.\n11 park/ Landskabsstrategi for historiske haver Knuthenborg Gods, Lolland TYPE/ Landskab, park BYGHERRE/ Fonden Realdania og Knuthenborg Gods REALISERING/ SAMARBEJDSPARTNERE/ Breimann & Bruun Landsskabsarkitekter AREAL/ 660 ha ANLÆGSSUM/ 6 mio. DKK» Parken blev anlagt som en romantisk have efter plan fra 1870 af den engelske havearkitekt Edward Milner. I 1950'erne blev store områder plantet til med nyttetræer og parken forandrede sig blev en del af parken ført tilbage til det romantiske ideal, og en del af de mange eksoter blotlagt gennem fældninger og de lange perspektiver og store flader blev genetableret. Milner indarbejdede parkens viktorianske bygninger i den romantiske have, så de blev til "folies" i den oplevelse, det skulle være at køre eller ride rundt i parken mellem eksotiske træer med skiftende perspektiver på kryds og tværs. En 7 km lang granitstensmur omkring parken satte et tydeligt skel mellem indenfor og udenfor.\n12 landbrug/ Frydenlund Trørød, Vedbæk/ Type/ Herregård Bygherre/ Civ. Ing. Haldor Topsøe, Vedbæk. Realisering/ Samarbejdspartnere/ Breimann & Bruun Landsskabsarkitekter, ingeniørfirmaet COWI A/S. Status/ under myndighedsbehandling. Areal/ 35 hektar Fremtidig plan, 2010-» Det tidligere kongelige lystslot Frydenlund og parken udgør hjertet i en landbrugsbedrift, med plantagedrift, skov og overdrevsarealer til græsning. Barokanlægget fra 1720erne og ejendommen rundt om rummer afsnit, der er omfattet af såvel bygningsfredning, 3-områder, naturfredning, fredskov, skovbyggelinjer, kirkebyggelinjer og en ådal af særlig geologisk betydning. En helhedsplan, som både giver rum til beskyttelse af frednings- og naturværdier og plads til udvikling og fremtid for landbrugsdriften skal derfor forholde sig til og udstikke en brugbar kurs i et yderst komplekst farvand. Tegnestuen har på anmodning fra ejendommens mangeårige ejer, Haldor Topsøe, udviklet planlægningsværktøjer og en samlet helhedsplan for alle dele af ejendommen\n13 Friarealer/ Son Bernadinet landbrug/ Finca Es Coll MALLORCA, SPANIEN MALLORCA/ SPANIEN TYPE/ Friarealer hotel BYGHERRE/ Francisca Bonet Barcelò, Son Bernadinet, S.A. bygning/ Antonio Esteva REALISERING/ Færdig 2002 AREAL/ ANLÆGSSUM/ - TYPE/ Privathave og landbrug BYGHERRE/ Finca Es Coll bygning/ B&B&W, Palma de Mallorca REALISERING/ Færdig 2004 AREAL/ m2 ANLÆGSSUM/ -» Som et kloster selvforsynende, autarki,» Es coll et univers af Macchia, landbrug Haven er anlagt i den klassiske klosterhaves forbillede. Fremkommet er en nutidig hotelhave som formidler den mediterrane atmosfære ved enkelt formgivne krydder-, aroma-, grøntsags- og citrushaver. Krop og ånd finder i denne have ind i en harmoni. Haven virker nutidig og alligevel tidløs. Haven: grøn, duftende, men ikke for opulent. Et haveanlæg som kommer overens med det baleariske klima. Ikke ødsel, men klar. Og vandbesparende. Es coll er en ca m2 stor ejendom midt i omliggende landbrugsarealer, hvor hovedbygnnig og gæstehus forbindes af et udstrakt haveanlæg. Haveanlægget indrammes i øst af en skov af pinjer og stenege, som er belvet fortættet helt frem til bygningerne. Denne grønne ryg ligger overfor det vidtstrakte landbrugslandskab, som præges af johannesbrødtræer og olivenlunde. De egentlige haverum er anlagt som fire patios udendørs værelser. Lavendelmarker og amorfe hæklandskaber af vild pistacie indrammer bygningerne. Palmelunde danner i højsommeren et trasnparent skyggespil og typisk mediterrane gårde tilbyder vindstille opholdssteder i overgangstiderne og sommernætterne. indadvendt og dog rodfæstet i landskabet og have\n14 park/ Øregård Park Dukketeater Øregård Park/ TYPE/ Pavillon BYGHERRE/ Gentofte Kommune Samarbejdspartnere/ Breimann & Bruun Landsskabsarkitekter STATUS/ Skitseprojekt 2004/ Opføres 2012 AREAL/ 30 m 2 park/ Fire steder og fire pavilloner FORSLAG/ SØNDERMARKEN, KØBENHAVN/ BYGHERRE/ - REALISERING/ - SAMARBEJDSPARTNERE/ Breimann & Bruun Landsskabsarkitekter AREAL/ - ANLÆGSSUM/ -» Fra 2004 har Øregaard Museum højnet sit aktivitetsniveau og besøgstal, og langt flere mennesker end tidligere forbinder stedet med kulturoplevelser. Øregårdsparken er derfor en velvalgt lokalitet til et marionetteater med et fast sommerprogram. Den franske arkitekt Joseph Ramée, tegnede både huset og parken på Øregaard i Ramées romantiske haveplaner overholdt tidens stil: slyngde stier og på udvalgte steder en pavillon, en bænk eller en sigtelinie og en udsigt. Dukketeatret er for børn og voksne, til dukker, musik, julesalg, dans og hvad der kan findes på.» Pavilloner genfortolket med nye funktioner og nye materialer, men med ideerne for den romantiske have intakt. Projektet skal genetablere fire af den romantiske haves pavilloner, der baserer sig alene på logikken og intentionerne i den romantiske have. Ingen af de oprindelige pavilloner er intakte, så opgaven kan ikke løses arkæologisk i den forstand, at noget skal fjernes, noget skal bevares og noget skal hentes frem. Den arkæologiske indgang kan derfor alene være mental. Det betyder, at vi med de fire nye pavilloner både kan fortælle og gendigte historien. Alle der besøger pavillonerne vil derfor ikke være i tvivl om, at den praktiske, dagligdagsbrug kun er det første skridt ind i historien. Der er gang i noget helt andet. 23\n15 Byplan/ Kulturhuset Kanten YDELSE/ FAXE/ BYGHERRE/ - REALISERING/ - SAMARBEJDSPARTNERE/ Breimann & Bruun Landsskabsarkitekter AREAL/ - ANLÆGSSUM/ - park/ Ad slyngede stier i park og samlinger STATENS NATURHISTORISKE MUSEUM, KØBENHAVN/ BYGHERRE/ - REALISERING/ - SAMARBEJDSPARTNERE/ Breimann & Bruun Landsskabsarkitekter AREAL/ - ANLÆGSSUM/ -» Landskabet er fladt. Kalkbruddet er skåret ned i landskabet som et gigantisk krater, og den anonyme industriarkitektur er altid blevet bygget uden andre hensyn end det funktionelle. At pege på historien Alle byer hovedstæder og provinsbyer ønsker til stadighed noget nyt for at holde byen levende. Noget nyt kan kun opleves som noget nyt, hvis det opleves i forhold til noget gammelt. Et kulturhus som tre lysende glastårne er noget nyt. At rejse noget nyt højt over det flade landskab, er en historisk måde at gøre noget nyt på. Med et kulturhus som tre glastårne kan alle derfor se, at Faxe har fået "NOGET NYT"!» Naturen fremkaldt. Motivet for Statens Naturhistoriske Museum er en uendelig tråd af viden og sammenhænge, der slynger sig rundt i parken og ind i husenes udstillinger, hvor den danner små løkker, af koncentreret viden. Hver lille løkke er et symbol på forskning, der netop afgrænser og fokuserer viden og sætter et mærkat, et tag, på denne viden, så den bliver nem at finde for forskerne i arkivet eller gæsterne i museet. Det samme system, tags, gør det muligt for de besøgende at sammensætte deres oplevelser på museet gennem overraskende kombinationer eller styrende forløb. På Statens Naturhistoriske Museum bliver naturen fremkaldt gennem et digitalt formidlingssystem, der har organiseret informationerne og gjort dem tilgængelige for forskere og gæster både autentisk og digitalt.\n16 C M Y CM MY CY CMY K plan 2 runde 8.ai 1 5/7/2012 4:24:47 PM / Team Hands On Drees & Sommer Nordic A/S, Bertelsen & Scheving Arkitekter Aps, NORD Arkitekter, Breimann & Bruun, Tetraplan A/S, WTM Engineers International GmbH Tagensvej Indkørsel Parkeringshus Logistikbygning Hospitalstorvet Indkørsel P hus Tuborgvej Gårdhave niveau 0 Det somatiske hospital Indkørsel Logistik Gårdhave niveau 0 Super busstop Gårdhave niveau 0 Hospitalstorvet Patienthaver Indkørsel Gårdhave niveau 0 Den stille have Vandspejle Gårdhave niveau 0 Patienthaver Parkeringshus Ankomstplads Foyer forslag B Kiss and ride eller udvidelse Foyer Hospitalstorvet forslag A Patienthaver Haverne Indkørsel P hus Gårdhave Det Psykiatriske hospital Udvidelse Somatik Udvidelse somatik angivet med stiplede streger Gårdhave Udvidelse Somatik Afskærmet indgang Nedkørsel til parkeringskælder Udvidelse Somatik Parken Udvidelse Somatik Det Psykiatriske hospital Flyttet sø Afskærmet indgang Bispebjerg Bakke Udvidelse Psykiatri Afskærmet akutmodtagelse Det Psykiatriske hospital Gårdhave Udvidelse Psykiatri Nedkørsel til parkeringskælder haveplanlægning/ Bispebjerg Masterplan KONKURRENCE/ BISPEBJERG, KØBENHAVN/ BYGHERRE/ - REALISERING/ - SAMARBEJDSPARTNERE/ Breimann & Bruun Landsskabsarkitekter AREAL/ - ANLÆGSSUM/ -» Det samlende landskabs- og haverum. Det levende Bispebjerg nyt Hospital og ny Psykiatri 2. runde, konkurrence 2012 Landskabsrummet tænkes som en overgang fra det urbane rum mod nord til det grønne parkrum mod syd. Gennem en graduering skabes en række felter, der programmeres ifht. de omkringliggende funktioner, således at de ønskede programmer som gifthave, nyttehaver, staudebede med mere kan integreres i det samlede anlæg. De fredede træer bibeholdes i så vidt muligt omfang, og der suppleres med nye spændende træsorter, så hele parken bliver et arboret. Det eksisterende parkanlæg tænkes som en del af denne nye struktur og tanken er, at hele hospitalet skal opleve det landskabelige som dét, der får alle forskellighederne til at mødes i én fælles identitet for det fremtidige Bispebjerg hospital.\n17 park/ Path of Exile KONKURRENCE/ Mindested for fladne soldater KRIEVKALNA ISLAND, LETLAND park/ Bernauerstrasse KONKURRENCE/ Mindepark og besøgscenter Bernauerstrasse, Berlin BYGHERRE/ Koknese Foundation REALISERING/ - SAMARBEJDSPARTNERE/ billedhugger, professor Morten Stræde AREAL/ - ANLÆGSSUM/ - BYGHERRE/ Konkurrence REALISERING/ - SAMARBEJDSPARTNERE/ Breimann & Bruun landskabsarkitekter AREAL/ - ANLÆGSSUM/ -»At vandre har altid været forbundet med et ønske om at krydse grænser og barrierer. Fra nomaders vandringer til den religiøse pilgrimsfærd, fra almindelig udlængsel til rejser for at blive uddannet og oplyst. Rejsen repræsenterer forandring og anerkendelse, og den repræsenterer en frugtbar anarkisme, som ikke blot opløser konkrete grænser mellem lande og regioner, men også grænserne mellem menneske og natur, perception og tænkning. Hele øen blev indrettet til vandringen og til små pausesteder til erindring, trøst og tilgivelse: et plateau, en lund, en overdækning, en sti ved vandet.» Bernauerstrasse var det sted, hvor historien om adskillelsen mellem Øst- og Vestberlin blev tydeligst fordi de to bydele lå tæt på hinanden og fordi det var her mange forsøgte at flygte fra øst til vest. På landstriben mellem de to bydele er der bevaret et stykke af de to mure på hver side af patruljeringsområdet, skarpt markeret af to vægstykker, så murområdet står som et ingenmandsland. Nord og syd for denne placerede vi piletræer i lange tværstriber som en åben park. Piletræerne skulle skæres tilbage med jævne mellemrum, så den rene stamme blev tilbage, og grene og blade kunne vokse ud igen. Besøgscentret blev placeret under jorden ud til gårdrum.\n18 byrum/ DOMPLATZ HAMBURG, TYSKLAND TYPE/ Bycentralt grønt uderum BYGHERRE/ Freie und Hansestadt Hamburg REALISERING/ Færdig 2009 AREAL/ m 2 ANLÆGSSUM/ 1,1 mio. EUR (8 mio. DKK)» Næsten 1000 år stod på dette sted den katolske domkirke Mariendom zu Hamburg. Den nye grønne plads transponerer den historiske situation til vor tid. Skulpturelle vægelementer i stål tegner konturen af den tidligere domkirkeborg og danner et typologisk uderum mellem fortiden og fremtiden. Som grønt pauserum indbyder den med træer beplantede græsflade forbipasserende til ophold og afslapning. Regelmæssigt fordelte kvadratiske bænke af polycarbonat repræsenterer den forgangne kirkes søjler.\n19 byrum/ Hohe Bleichen BID (Business Improvemant District)/ HAMBURG, TYSKLAND TYPE/ Landskabsarkitektur BYGHERRE/ Zum Felde GmbH / BID Gemeinschaft REALISERING/ Færdig 2009 AREAL/ ANLÆGSSUM/ 1,6 mio. EUR (12 mio. DKK) byrum/ LINDENPLATZ HAMBURG, TYSKLAND TYPE/ Landskabsplanlægning BYGHERRE/ Freie und Hansestadt Hamburg Bezirk Hamburg Mitte REALISERING/ Færdig 2008 AREAL/ m 2 ANLÆGSSUM/ 1,4 mio. EUR (10,5 mio. DKK)» At opkvalificere gaderummet. Gaden "Hohe Bleichen" forvandling fra bagside til højkvalitets indkøbsgade. Ejendomsbesidderne har, efter amerikansk forbillede, dannet et "Business Improvement District". Målet er at opkvalificere gaderummet. En overvejende del af parkeringspladserne fjernes til fordel for generøse sekundærarealer og vejbanen bliver delvist belagt med en varm-grå granit. 11 m høje Tuja-træer skaber en egen genkendelighed og identitet. Under træerne pladseres bænke af messing.» Med en ny formgivning af Lindenplatz har Böckmannstrasse-kvarteret fået en karakteristisk indgang. En åben plads skaber et attraktivt opholdsmiljø. Med ganglinjer ind i kvarteret forbedres den rumlige kvalitet. Eksisterende Lindetræer danner en fortsættelse af gadetræerne i Lindenstrasse. Slanke hækelementer plantes i forbindelse med lindetræerne og afskærmer således pladsen fra gaden uden dermed at forhindre det sammenhængende blik. To runde vandbassiner danner ind- og udgang til pladsrummet.\n20 park/ Mikkelborg Park landbrug/ Vitskøl Kloster RENOVERING AF SKRÆNT MOD ØRESUND/ MIKKELBORG PARK, HØRSHOLM/ Trørød, Vedbæk/ Type/ Renovering og indretning + skitse til helhedsplan Bygherre/ Civ. Ing. Haldor Topsøe, Vedbæk Realisering/ Samarbejdspartnere/ ingeniørfirmaet COWI A/S, Breimann & Bruun Landsskabsarkitekter Status/ under myndighedsbehandling Areal/ 35 hektar Mikkelborg_Nørballe 11/02/ Side 14 BYGHERRE/ REALISERING/ SAMARBEJDSPARTNERE/ Breimann & Bruun Landskabsarkitekter AREAL/ ANLÆGSSUM/ - Skrænten er flere etager høj,og da vejen løber tæt forbi skrænten, vil der kunne åbnes mellem bebyggelse og Øresund ved at bevare solitære træer, der dels giver en smuk forgrund til udsigten fra bebyggelse til Øresund, dels stadig skjuler bebyggelsen set fra Strandvejen. Set fra bebyggelsen betyder det at ingen vil have fuld, uforstyrret udsigt over vandet, men altid et eller flere træer i forgrunden af billedet i øvrigt under alle omstændigheder den smukkeste måde at betragte en udsigt på! Fortætningerne lukker for udsynet til de dele af bebyggelsen, der ligger tættest på skrænten, og åbner der hvor bebyggelsen ligger længst fra skrænten. Mikkelborg_Nørballe 11/02/ Side 13» I modsætning til at have en smuk villa på stedet har den nye bebyggelse virket lidt voldsom, hvorfor haveanlægget mellem bebyggelsen og Øresund ikke må ses fra vejen. Skrænten er flere etager høj, og da vejen løber tæt forbi skrænten, vil der kunne åbnes mellem bebyggelsen og Øresund ved at bevare solitære træer, der dels giver en smuk forgrund til udsigten mod havet, dels stadig skjuler bebyggelsen set fra Strandvejen. Set fra bebyggelsen betyder det at ingen vil have fuld, uforstyrret udsigt over vandet, men altid et eller flere træer i forgrunden af "billedet" i øvrigt den smukkeste måde at betragte en udsigt på! Fortætningerne lukker for udsynet til de dele af bebyggelsen, der ligget tættest på skrænten, og åbner der hvor bebyggelsen ligger længst fra skrænten.» Det tidligere kongelige lystslot Frydenlund Mikkelborg_Nørballe 11/02/ Side 15 Øverst: Skoven på skrænten set fra syd. Nederst: Skoven som sætstykke med åben pause domineret af solitære træer. og parken udgør hjertet i en landbrugsbedrift, med plantagedrift, skov og overdrevsarealer til græsning. Barokanlægget, Vitskøl, fra 1720erne, har siden 1000-årene gennemlevet og repræsenterer i dag vidt forskellige anvendelsesformer: Kloster med tilhørende landbrug, herregård, opdragelsesanstalt og forvaringsinstitution og i dag et levende undervisningscenter for såvel dag- og kostelever. Anlægget tiltrækker på årsbasis et meget stort antal kursister, turister og gæster. Denne udvikling skal fastholdes og udbygges, såfremt Vitskøl Kloster, efter Jens Bays opfattelse, fortsat skal have en eksistensberettigelse som kursus- og uddannelsescenter. Det nuværende skovprincip for skrænten bevares derfor i store fortættede områder (tegning øverst). Og det historiske princip med udsigter til huse og Øresund indrammet af skov og kun forstyrret af solitære træer genskabes (tegning nederst).