Møde i regionsrådet den 22. marts 2022\nForside /Politik/Dagsordener, referater og møder/Møde i regionsrådet den 22. marts 2022\nSe beslutninger fra regionsrådsmøde den 22. marts. Mødet blev afholdt kl. 17.00 og sendt live her på siden\nTid: 17:00 - 19:10\nRegion Hovedstadens hjælp til at få ukrainske flygtninge i arbejde\nMedlemsforslag fra Enhedslisten om henvendelse til regeringen om undtagelse fra lofter og finansiering af øgede udgifter\nMedlemsforslag fra Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Socialdemokratiet om retningslinjer mod racisme\nGodkendelse af kommissorium for det midlertidige forskningsudvalg\nAdministrationsgrundlag for ”Kulturpulje til næste generation”, samt plan for udmøntning\nEkspropriation af del af ejendommen Ravnsbjergvej 1 til placering af afværgeanlæg i forhold til grundvandsforurening\nUdpegning af to repræsentanter af regionsrådet til STRING\nValg af og antal medlemmer til sundhedssamarbejdsudvalget og valg til sundhedsklynger\nNy udpegning til Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskole bestyrelse\nNy udpegning til Kvalitets- og efteruddannelsesudvalget for almen praksis i Region Hovedstaden\nRegionsrådsmedlem Tormod Olsens (Ø) midlertidige fravær - indtræden af stedfortræder og fordeling af poster\nTegningsret for koncerndirektør Anne Skriver Andersen\nSofie de Bretteville Olsen: Afbud (Stedfortræder Jarl Feyling, fraværende ved sag 1-4. )\nDorte Vilhelmsen: Deltog\nAnja Rosengreen: Afbud (Stedfortræder Trine Schaltz )\nStine Roldgaard: Afbud (Stedfortræder Arly Eskildsen )\nBergur Løkke Rasmussen: Afbud (Ingen stedfortræder)\nChristine Dal: Afbud (Stedfortræder Anne Ehrenreich)\nRegionsrådets beslutning den 22. marts 2022:\nSofie de Bretteville Olsen (A), Anja Rosengreen (F), Stine Roldgaard (F), Bergur Løkke Rasmussen (V) og Christine Dal (V) deltog ikke i sagens behandling. Som stedfortræder deltog Arly Eskildsen (F), Trine Schaltz (F), Anne Ehrenreich (V).\n2. Region Hovedstadens hjælp til at få ukrainske flygtninge i arbejde\nat tage til efterretning, at administrationen har oprettet én indgang til kommunernes jobcentre i Region Hovedstaden for at sikre bedst mulig hjælp fra regionen til at skaffe ukrainske flygtninge i job.\nGrundet den aktuelle situation i Ukraine og de mange flygtninge, der forventeligt kommer til Danmark, har Region Hovedstaden oprettet én indgang til kommunernes jobcentre. Regionsrådet orienteres hermed om tiltaget.\nDen humanitære krise som følge af krigen i Ukraine har forværret sig dag for dag. Da udviklingen og hastigheden heraf er svær at forudsige, så vil regionsrådet løbende blive orienteret, hvis dette giver anledning til uforudsete udfordringer eller lignende for regionen.\nRegion Hovedstaden er en stor virksomhed med over 40.000 ansatte, og er klar til at hjælpe med tilbud om arbejde til flygtninge, der ønsker at arbejde.\nRegion Hovedstaden har etableret én indgang for kommunerne til Region Hovedstaden med henblik på koordinering og fordeling af flygtninge ud til de arbejdspladser, hvor der er ledige relevante stillinger. Administrationen har oprettet en særskilt mailadresse og udpeget en specifik kontaktperson.\nManglende sprogfærdigheder kan få betydning for, hvilke funktioner der kan ansættes til, og hvor der kan findes relevante job. Flygtningen vil typisk kunne tilbydes serviceorienterede job, der ikke kræver særlige faglige eller sproglige kompetencer. I den forbindelse har Region Hovedstaden allerede gode erfaringer fra Nordsjællands Hospital, hvor de netop har startet et projekt med ansættelse af afghanske flygtninge i støttefunktioner.\nSærlov for fordrevne ukrainere\nFolketinget vedtog d. 16. marts en særlov, der giver personer, der er fordrevet fra Ukraine mulighed for midlertidig opholdstilladelse. Loven giver ukrainske flygtninge adgang til det danske arbejdsmarked, velfærd og uddannelse i Danmark. Opholdstilladelsen gælder i to år med mulighed for en et-årig forlængelse.\nDet er Danske Regioners vurdering, at de fleste jobåbninger for ukrainere i regionerne – på grund af gældende autorisationskrav for social- og sundhedspersonale – umiddelbart synes at være inden for de ufaglærte områder, dvs. inden for f.eks. rengøring- og service.\nHvis indstillingen tiltrædes, tages orienteringen til efterretning.\nMidler til ansættelse af ukrainske flygtninge påhviler den ansættende afdeling, idet der ikke er tale om nyoprettede stillinger. Ansættelselserne vil ske efter almindelige danske løn- og ansættelsesvilkår.\nNår sagen er taget til efterretning, laves der ekstern kommunikation.\nSagen forelægges regionsrådet den 22. marts 2022.\nKirstine Vestergård Nielsen / Charlotte Nørtoft Meldgaard\nBilag 1: Partnerskab om ukrainere i job_final_150322\n3. Medlemsforslag fra Enhedslisten om henvendelse til regeringen om undtagelse fra lofter og finansiering af øgede udgifter\nat forretningsudvalget anbefaler over for regionsrådet, at der igennem Danske Regioner rettes henvendelse til regeringen, med følgende opfordringer:\nRegeringen opfordres til at lave en administrativ undtagelse for udgifter forbundet med krigen i Ukraine efter samme model som med den administrative undtagelse fra udgifter forbundet med Covid-19.\nRegeringen opfordres til fuld finansiering af udgifter til diagnostik og behandling af flygtningen som følge af krigen i Ukraine.\nRegeringen opfordres til fuld finansiering og /eller bedre vilkår (lån, dispensationer og fritagelse fra energiafgifter) for udskiftning af gasanlæg på regionens matrikler og generelt energiproducerende eller energibesparende tiltag.\nForretningsudvalgets beslutning den 15. marts 2022:\nEnhedslistens oprindelige medlemsforslag var følgende:\n"at forretningsudvalget anbefaler over for regionsrådet, at der rettes henvendelse til regeringen, med følgende opfordringer:\nRegeringen opfordres til at lave en administrativ undtagelse for udgifter forbundet med krisen i Ukraine efter samme model som med den administrative undtagelse fra udgifter forbundet med Covid-19\nRegeringen opfordres til fuld finansiering af udgifter til diagnostik og behandling af flygtningen som følge af krisen i Ukraine.\nRegeringen opfordres til fuld finansiering og/eller bedre vilkår (lån, dispensationer og fritagelse fra energiafgifter) for udskiftning af gasanlæg på regionens matrikler og generelt energiproducerende eller energibesparende tiltag."\nForretningsudvalget stillede ændringsforslag til forslagets indstilling, således:\n”at forretningsudvalget anbefaler over for regionsrådet, at der igennem Danske Regioner rettes henvendelse til regeringen, med følgende opfordringer:\nRegeringen opfordres til fuld finansiering og /eller bedre vilkår (lån, dispensationer og fritagelse fra energiafgifter) for udskiftning af gasanlæg på regionens matrikler og generelt energiproducerende eller energibesparende tiltag.”\nForretningsudvalget anbefalede forslagets ændrede indstilling, hvorved forslagets oprindelige indstilling bortfaldt.\nI medfør af forretningsudvalgets forretningsorden § 5 kan et medlem senest otte dage forud for et ordinært møde indgive skriftlig anmodning om behandling af en sag (medlemsforslag), hvorved formanden sætter denne sag på dagsordenen for førstkommende møde.\nRegionsrådsmedlem Tormod Olsen (Ø) har på vegne af Enhedslisten den 7. marts anmodet om at få behandlet et forslag om at rette henvendelse til regeringen set i lyset af situationen i Ukraine.\nKrigen og tragedien i Ukraine kalder på handling, og vi ønsker med forslaget, at gøre det muligt for Region Hovedstaden at handle uden at dette skal have negative økonomiske konsekvenser på andre områder. Vi mener, at regeringen skal gøre brug af samme administrative undtagelse fra budgetloven, som er blevet anvendt i forbindelse med coronakrisen. Samtidigt at regeringen bidrager til regionens muligheder for en hurtig grøn omstilling væk fra russisk gas, og en imødegåelse af en sårbarhed i regionens økonomi i forhold til stigende udgifter til energi. Det kan regeringen gøre ved at finansiere anlægstiltag og/eller sikre bedre vilkår i forhold til lån, dispensation for deponering og fritagelse fra energiafgifter på den strøm der produceres på matriklerne. Ligesom det bør være muligt for regionen at etablere solcelleanlæg på egne bygninger.\nSåfremt forslaget fremmes af regionsrådet rettes henvendelse til Danske Regioner med forslagets opfordring til henvendelse til regeringen.\nForslaget forelægges forretningsudvalget den 9. marts og regionsrådet den 22. marts 2022.\n4. Medlemsforslag fra Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Socialdemokratiet om retningslinjer mod racisme\nat administrationen udarbejder et politisk oplæg til retningslinjer mod racisme og diskrimination, som kan indgå i regionens øvrige personalepolitik og adfærd overfor borgere inden for regionens område.\nForslaget er hermed fremmet og overgår til realitetsbehandling i forretningsudvalget, som har ansvar for personaleområdet.\nRegionsrådsmedlem Marianne Frederik har på vegne af Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Socialdemokratiet den 11. marts 2022 anmodet om at få behandlet et forslag om retningslinjer mod racisme.\nRacisme og diskrimination på baggrund af etnicitet, hudfarve eller religion er noget, der eksisterer i alle dele af samfundet. Formålet med dette medlemsforslag er, at regionen udarbejder retningslinjer, der også indgår i regionens øvrige aftaler. Det gælder f.eks. ved ansættelse, relationer mellem ansatte, relationer mellem ansatte og borgere, relationer mellem borgere i regionens virksomheder og institutioner. Det kan også indgå i undersøgelser om arbejdsmiljøet og patienttilfredshedsundersøgelser. Således at regionen er med til komme racisme og diskrimination til livs.\nI udarbejdelsen af retningslinjer vil det være relevant at inddrage repræsentanter blandt de ansatte samt borgere og brugere af regionens ydelser.\nPå Christiansborg og i Københavns Kommune er der lavet en aftale om at udarbejde en handlingsplan mod racisme. Bl.a. Mellemfolkeligt Samvirke har udarbejdet et forslag til nogle punkter til en sådan handlingsplan. De dokumenter kan måske inspirere, selvom tiltagene vil være forskellige, når det handler om samfundsniveau, kommunalt og regionalt niveau.\nVælger regionsrådet at fremme forslaget realitetsbehandles dette i forretningsudvalget, som jf. styrelsesvedtægten har personale og administration som ressort.\nBilag 1: Bilag - Administrative bemærkninger til medlemsforslag mod racisme og diskrimination\n5. Opfølgning på Regional Udviklings samarbejde med Jiangsu-provinsen i Kina og fremadrettet indsats\nat Region Hovedstadens samarbejdsaftale med Jiangsu-provinsen i Kina fra 2015 opsiges, da der ikke længere er en aktiv indsats som følge af bl.a. erhvervsfremmereformen, og at Region Hovedstaden som princip fremover ikke indgår venskabsaftaler med myndigheder i lande, som efter regionsrådets vurdering ikke lever op til almene menneskerettigheder.\nSofie de Bretteville Olsen (A), Anja Rosengreen (F), Stine Roldgaard (F), Bergur Løkke Rasmussen (V) og Christine Dal (V) deltog ikke i sagens behandling. Som stedfortræder deltog Jarl Feyling (A), Arly Eskildsen (F), Trine Schaltz (F), Anne Ehrenreich (V).\nat Region Hovedstadens samarbejdsaftale med Jiangsu-provinsen i Kina fra 2015 opsiges, da der ikke længere er en aktiv indsats som følge af bl.a. erhvervsfremmereformen."\nDer var eftersendt ændringsforslag (bilag 3).\nForretningsudvalget anbefalede ændringsforslaget, hvorved sagens oprindelige indstillingspunkt bortfaldt.\nChefjurist Anders Hess Ahrensbach, Center for politik og kommunikation deltog under sagens behandling.\nDa sagen blev udsat på mødet i forretningsudvalget den 25. januar, forelægges sagen forretningsudvalget den 15. marts 2022 og regionsrådet den 22. marts 2022.\nBilag 3: Ændringsforslag fra Radikale Venstre\n6. Lånesag 2022\nat godkende, at der samlet optages almindelige lån på 157 mio. kr. i 2022,\nat godkende, at der samlet optages lån vedrørende kvalitetsfondsprojektet Bispebjerg Hospital på 221,7 mio. kr.\nat godkende optagelse af lån for 50,1 mio. kr. vedrørende lokalbaneinvesteringer i 2022,\nat godkende optagelse af lån for 71,5 mio. kr. betaling af første rate for Favrholm Station, og\nat godkende, at regionsrådsformanden og koncerndirektionen bemyndiges til at underskrive dokumenterne\nRegionsrådet godkendte, at Leila Linden (A), Hans Toft (C) og Martin Geertsen (V) erklærede sig inhabil, og Leila Linden (A), Hans Toft (C) og Martin Geertsen (V) forlod mødelokalet under sagens behandling.\nSofie de Bretteville Olsen (A), Anja Rosengreen (F), Stine Roldgaard (F), Bergur Løkke Rasmussen (V) og Christine Dal (V) deltog ikke i sagens behandling. Som stedfortræder deltog Jarl Feyling (A), Arly Eskildsen (F), Trine Schaltz (F) og Anne Ehrenreich (V).\nForretningsudvalget godkendte, at Leila Lindén (A) og Hans Toft (C) erklærede sig inhabile, og de forlod mødelokalet under sagens behandling.\nDer er i økonomiaftalen 2022 etableret en lånepulje til refinansiering af regionale afdrag inden for en ramme på 650 mio. kr. Indenrigs - og Boligministeriet har meddelt en lånedispensation på 157 mio. kr.\nDer forventes optaget lån til kvalitetsfondsbyggerierne i overensstemmelse med reglerne herfor. Beløbet udgør 221,7 mio. kr. i 2022 svarende til lånedispensationen fra Indenrigs- og Boligministeriet. Desuden vil der blive optaget lån til dækning af udrulningsplanen for lokalbaneinvesteringerne beregnet pt. til 50,1 mio. kr. i 2022. Der optages derudover et lån til første betaling for Favrholm Station på 71,5 mio. kr.\nLånoptagelserne vedrørende refinansieringslånet og kvalitetsfondslånet effektureres i marts måned af hensyn til regionens likviditetberedskab. De øvrige lånoptagelser fastlægges endeligt i løbet af efteråret 2022.\nCenterdirektør i Center for Økonomi, Jens Buch Nielsen, og konsulent Ib Petersen, deltager under punktet.\nDer er i økonomiaftalen 2022 etableret en lånepulje til refinansiering af regionale afdrag inden for en ramme på 650 mio. kr. Indenrigs - og Boligministeriet har meddelt en lånedispensation på 157 mio. kr., som er 46,1 mio. kr. mindre end Region Hovedstadens bloktilskudsandel.\nRefinansieringslånet på 157 mio. kr. vil ske ud fra sædvanlig praksis. Det vil sige, at der indhentes tilbud fra Kommunekredit (regionens eget finansieringsselskab). Det anbefales, at lån til refinansiering af eksisterende afdrag med 157 mio. kr. sker som et variabelt forrentet annuitetslån med en løbetid på 25 år. Rentesatsen udgør pt. mellem -0,3 %. og 0 %. p.a. (pr. år). Lånet forventes hjemtaget ultimo marts måned 2022. Rente- og løbetidsforudsætningerne for de enkelte lån fremgår af bilagene til sagen.\nDet skal bemærkes, at den seneste tids rentestigninger var tema i den amerikanske centralbank (FED). Der blev det fremhævet, at den stigende inflation resulterede i stigende korte og lange renter i det amerikanske marked. Stigningen i USA smittede af på de lange europæiske renter. Den europæiske centralbank (ECB) har hidtidig afvist at hæve renten i 2022. Sandsynligheden for en renteforhøjelse allerede i 2022 er stadig lav, og ECB's næste møde den 10. marts vil have stor opmærksomhed. Renteudviklingen tyder på et skift i markedets forventninger til fremtidige renteforhøjelser. Det betyder, at de korte renter i danske kroner ventes at handles marginalt højere end i dag.\nRentesatserne på de forskellige lån udgør pt. følgende medio februar 2022:\nVed markedsrenter på 3 måneders basis udgør den variable rente -0,27 % p.a. og den faste rente på 10 og 25 år udgør p.t. 0,85 % p.a. og 1,15 % p.a.\nRegionen har 73 % af den langfristede gæld placeret til fast rente og 27 % til variabel rente inkl. variabel leasinggæld. Ud fra den nuværende lave rente vil regionen fortsat have en passende fordeling mellem fast og variabel rentefinansiering. I regionens finansielle retningslinjer er det fastsat, at låneporteføljen skal bestå af både fast forrentede og variabelt forrentede lån. Ud fra retningslinjerne skal der som minimum være 25 % og maksimum 75 %. til såvel fast som variabel rente.\nFinansieringen af kvalitetsfondsprojekterne sker ved en statslig finansiering på 60 % og en egenfinansiering på 40 %. Af egenfinansieringen kan 12,5 % lånefinansieres. Lånoptagelsen er fastlagt ud fra ministeriets seneste finansieringsprofiler for de enkelte projekter, hvor der tidligere er givet lånedispensation. Lånoptagelserne til kvalitetsfondsprojekterne optages som noget nyt med en låneprofil med den maksimalt mulige løbetid. Det sker for at skabe den mest fordelagtig gældsafvikling.\nDer optages et lån til projektet Nyt Hospital Bispebjerg på 221,7 mio. kr. i 2022, og en ny lånoptagelse (den sidste) til kvalitetsfondsprojekterne i 2023 til Nyt Hospital Bispebjerg med et tilsvarende beløb på ca. 222 mio. kr. Lånene til kvalitetsfondsprojekterne tilpasses finansieringsprofilen og forventes optaget henholdsvis i 1. kvartal 2022 og 1. kvartal 2023.\nHerudover er der en større budgetudfordring på kvalitetsfondsprojektet Nyt Hospital Nordsjælland, som ikke kan håndteres inden for totalrammen, hvis der fortsat skal etableres et tidssvarende og fuldt funktionsdygtigt sygehus, jf. tilsagnsvilkårene. Regionen har identificeret en række tiltag til at reducere udfordringen, hvorved den forventede overskridelse reduceres til ca. 780 mio. kr. Tiltagene er inddelt i tre spor/kategorier: Et byggespor, et sundhedsspor og et it-, apparatur- og udstyrsspor. På den baggrund er det sundhedsministerens beslutning, at ministeriet tager den forventede overskridelse på knap 800 mio. kr. Der er i budget 2022-2025 indregnet en lånoptagelse i 2022-prisniveau fordelt med 435,4 mio. kr. 2023 og 354,4 mio.kr. i 2024.\nUdrulningsplan for lokalbaneinvesteringerne og Favrholm Station\nRegionsrådet har i forbindelse med budget 2020 godkendt, at regionen optager lån til udrulningsplanen for lokalbaneinvesteringerne. Regionen Hovedstaden står overfor et omfattende fornyelsesbehov af lokalbaneinfrastrukturen. Investeringerne til lokalbanerne andrager i løbende priser samlet lånebehov til 455 mio. kr. Med en lånefinansiering af investeringer i lokalbanerne vil banerne kunne opretholde den nuværende funktionalitet i de næste 40 år. Lånebehovet på 455 mio. kr. fordeler sig over perioden 2020-2026. Der er optaget 26 mio. kr. i 2020- 2021 og der forventes også optaget lån på op til 50,1 mio. kr. i 2022. Låneprovenuet optages som et fastforrentet serielån over 25 år.\nHerudover forventes der en lånoptagelse på 79,5 mio.kr. vedrørende bevillingen til Trafikselskabet Movia på 79,5 mio. kr. til udførsel af bygge- og anlægsarbejderne for første etape af Favrholm Station. Heraf 71,5 mio. kr. i 2022. Lånoptagelsen er godkendt af regionsrådet den 14. december 2021.\nRegionsrådsformanden og koncerndirektionen skal være underskriver af dokumenterne, hvorfor der med denne sag også søges godkendelse til, at de bemyndiges til at underskrive dokumenterne.\nGodkendes sagen, gives der bemyndigelse til at optage lån for 2022 i overensstemmelse med lånebekendtgørelsen for regionerne. Det forventes, at renteudgifterne til langfristet gæld i 2022 vil\nandrage 13 mio. kr. mod budgetterede 25 mio. kr. i det vedtagne budget 2022. Der forventes en gennemsnitlig variabel rente på 0,1 % p.a. Der vil i forbindelse med den løbende økonomistyring samt i forbindelse med udarbejdelse af budgetforslaget 2023-2026 blive foretaget en fornyet vurdering af niveauet for renteudgifter til den langfristede gæld.\nDer er i budget 2022 budgetteret med samlede afdrag på 454,4 mio. kr. fordelt på\n345,4 mio.kr. vedrørende den almindelige gæld,\n79,8 mio.kr. vedrørende afdrag på lån til feriemidlerne og\n29,2 mio. kr. i afdrag på på kvalitetsfondsbyggerierne.\nDet forventede afdrag i 2022 udgør knap 493 mio.kr. Det øgede afdrag på 38 mio. kr. skyldes primært hurtigere afvikling af den eksisterende kvalitetsfondsgæld.\nDe samlede lånoptagelser forventes nu at udgøre 501 mio.kr., hvoraf det kun er de 157 mio.kr. som anvendes til refinansiering af den eksisterende langfristede gæld. De øvrige lån anvendes til at finansiere kvalitetsfondsbyggerier og udbygning af lokalbaner og Favrhom station.\nSagen forelægges forretningsudvalget den 15. marts og regionsrådet den 22. marts 2022.\nJens Buch Nielsen / Ib Petersen\nBilag 1: Svar vedr. ansøgning om lånedispensation for 2022 til refinansiering af afdrag - Region Hovedstaden\nBilag 2: Lånebrev til Region Hovedstaden vedr. Bispebjerg Hospital\nBilag 3: Rente og løbetidsforudsætninger for lånoptagelserne i 2022\nBilag 4: Notat - Valg af fast eller variabel rente vedr. låntagning\n7. Godkendelse af kommissorium for det midlertidige forskningsudvalg\nat godkende kommissorium for det midlertidig forskningsudvalg (bilag 1).\nRegionsrådet godkendte på deres konstituerende møde den 7. december 2021 at nedsætte et midlertidigt forskningsudvalg, og valgte de ni medlemmer til udvalget.\nFormand for udvalget Carsten Scheibye (V) og næstformand Jacob Rosenberg (C) har i samarbejde med administrationen udarbejdet kommissorium for det midlertidige forskningsudvalg, der hermed forelægges regionsrådet.\nRegion Hovedstaden bedriver forskning for mere end 2 mia. kr. årligt og har ca. 4000 aktive forskere samt mange forskningssamarbejde med både nationale og internationale forskningsinstitutioner og virksomheder. Regionens forskning bidrager bl.a. til at forbedre og skabe ny udvikling af patientbehandlingen i sundhedsvæsnet.\nAftalepartierne i konstitueringsaftalen besluttede at nedsætte et 2-årigt forskningsudvalg for at sikre et fortsat politisk fokus på regionens sundhedsforskning og dets muligheder og udfordringer. Udvalget nedsættes som et særligt udvalg med en forberedende og rådgivende funktion over for regionsrådet jf. kommunestyrelovens §17 stk. 4-udvalg. Derfor vil udvalget fungere som et rådgivende og politikudviklende udvalg til at understøtte sundhedsudvalget og regionsrådet inden for forskningsområdet.\nPå baggrund af aftalepartnernes ønske i konstitueringsaftalen, har administrationen i samarbejde med udvalgsformandskabet udarbejdet et forslag til kommissorium, som rammesætter udvalgets kommende arbejde. Udvalget skal bl.a. arbejde med, hvordan regionen kan forenkle adgang til udtræk af data i sundhedsplatformen, og hvordan de lange ventetider på videnskabsetiske godkendelser for forskningsprojekter kan nedbringes, så de ikke er en barriere for igangsættelsen af forskning. Herudover skal udvalget behandle den kommende forskningsstrategi for Region Hovedstaden.\nUdvalget vil blive indkaldt til møder 2-3 gange halvårligt, men også få mulighed for at deltage i relevante workshops og seminarer.\nCarsten Scheibye (V) formand, Jacob Rosenberg (C) næstformand, Maria Gudme (A), Stinus Lindgreen (B), Helle Bonnesen (C), Jesper Hammer (D), Stine Roldgaard (F), Emilie Haug Rasch (Ø), Erdogan Mert (Ø).\nSåfremt indstillingen tiltrædes, vil forskningsudvalget afholde første møde den 28. marts 2022.\nBilag 1: Forslag til kommissorium for Forskningsudvalget\n8. Administrationsgrundlag for ”Kulturpulje til næste generation”, samt plan for udmøntning\nat godkende det nye administrationsgrundlag for ”Kulturpulje til Den Næste Generation”,\nat godkende at regionsrådet uddelegerer kompetencen til at udmønte midler fra puljen ”Kultur til Den Næste Generation” til prioriterede kulturprojekter til udvalget for trafik og regional udvikling.\nKarin Friis Bach (B) og Martin Geertsen (V) deltog ikke under sagens behandling.\nUdvalget for trafik og regional udviklings beslutning den 2. marts 2022:\nAdministration har stillet et ændringsforslag til indstillingen:\n"Administrationen anbefaler over for udvalget for trafik og regional udvikling:\nat godkende det nye administrationsgrundlag for ”Kulturpulje til Den Næste Generation”".\nÆndringsforslag til indstilling:\n"Administrationen indstiller til udvalget for trafik og regional udvikling at anbefale over for forretningsudvalget og regionsrådet:\nat godkende det nye administrationsgrundlag for ”Kulturpulje til Den Næste Generation”."\nÆndringsforslaget er anbefalet videre til forretningsudvalget og regionsrådet.\nUdvalget stillede et ændringsforslag om et indstillingspunkt 2:\n"Udvalget for trafik og regional udvikling anbefaler over for forretningsudvalget og regionsrådet:\n2. at godkende at regionsrådet uddelegerer kompetencen til at udmønte midler fra puljen ”Kultur til Den Næste Generation” til prioriterede kulturprojekter til udvalget for trafik og regional udvikling."\nI budgetaftalen 2022 blev der afsat 2 mio. kroner til udmøntning i en kulturpulje med fokus på kulturelle ungefællesskaber: ”Kulturpuljen til Den Næste Generation”, der skal understøtte fællesskaber og sætte fokus på kultur og dannelse. Region Hovedstaden har ikke tidligere uddelt midler med fokus på at fremme børn og unges trivsel gennem kultur.\nAdministrationen vurderer, at der er behov for at revidere administrationsgrundlaget og dermed tildelingskriterierne for den nuværende pulje til kulturfremme, hvis ”Kulturpulje til Den Næste Generation” skal henvende sig til de aktører, der arbejder med ungefællesskaber. Den vurdering beror på dialog med aktørerne, hvor det blandt andet fremgik, at aktørerne vurderer, at de ikke har ressourcerne til at søge en pulje, med den budgetramme der kræves af det nuværende administrationsgrundlag.\nTidligere har regionens kulturindsats været rettet mod events og turisme, gennem den daværende eventpulje. Siden 2019 har regionen udmøntet midler gennem ”Puljen til kulturfremme”, hvor mellemstore og store kulturbegivenheder er blevet støttet. I disse udmøntninger har fokus været på regional udvikling, mangfoldighed og nyskabende kulturelle begivenheder.\nI 2021 er 4 mio. kroner blevet udmøntet til seks kulturbegivenheder i Region Hovedstaden. Fokus var særligt på ligestilling, repræsentation og det mangfoldige kulturliv. Både sportsbegivenheder, teater og filmfestivaler opnåede således tilsagn under udmøntningen af ”Puljen til kulturfremme” i 2021.\nRegionsrådet skal i 2022 udmønte 2 mio. kroner til kultur i regionen gennem ”Kulturpulje til Den Næste Generation”, der blev vedtaget i budgetaftalen for Region Hovedstaden 2022. Administrationen vurderer det derfor nødvendigt at revidere den tidligere kulturpuljes administrationsgrundlag.\nFor ”Kulturpulje til næste generation” fastsættes en minimumsgrænse for ansøgninger på 100.000 kr. Dette vil give regionsrådet mulighed for at støtte en række mindre aktører, der arbejder med kulturelle fællesskaber for unge. Det er administrationens vurdering, at en minimumsgrænse på 100.000 kr. kan bidrage til at minimere puljens administrationsomkostninger.\nVed den tidligere pulje til kulturfremme var minimumsgrænsen på 500.000 kroner. Samtidig kunne Region Hovedstadens støtte maksimalt udgøre 25% af projektets samlede budget. Administrationen vurderer efter dialog med flere kulturaktører, at det er nødvendigt at justere den krævede budgetramme, hvis eks. ungdomsorganisationer foreninger mv. skal kunne ansøge puljen. Derfor vurderer administrationen at det vil være hensigtsmæssigt at nedjustere graden af egenfinansiering fra minimum 75% til minimum 25%.\nUdover en minimumsgrænse på 100.000 kroner og en egenfinansiering på minimum 25%, fastsættes også en maksimumgrænse på 500.000 kroner. Dette vil kunne bidrage til at sikre, at der som minimum kan gives penge til 4 projekter, og puljen derved kan ramme bredt og mangfoldigt, samt understøtte flere projekter.\nEn maksimumgrænse vil måske afholde nogle af de større organisationer fra at søge puljen, men samtidig har Region Hovedstadens støtte mulighed for at fylde mere i den samlede finansiering. Dermed vil partnerskabet mellem regionen og aktørerne formodentlig blive tydeligere.\nVed den forhenværende kulturpulje var der ingen maksimumgrænse. Dog blev der maksimalt udmøntet 800.000 kroner pr. projekt ved udmøntningen i 2021.\nDet nye administrationsgrundlag (BILAG) vil rette sig mod aktører, der arbejder med at fremme trivsel blandt børn og unge gennem kulturelle projekter. I administrationsgrundlaget fremgår følgende tildelingskriterier for støtte gennem ”Kulturpulje til Den Næste Generation”:\nBidrager til den regionale udvikling med innovative og kreative projekter\nPå baggrund af regionsrådets beslutning vil administrationen igangsætte en proces for modtagelsen af ansøgninger til kulturpuljen. Regionsrådet præsenteres for ansøgningerne i november 2022.\n”Kulturpulje til Den Næste Generation” er etårig. Administrationen vil senere i 2022 præsentere en sag, der lægger op til en drøftelse af kulturens fremtid i Region Hovedstaden.\nGodkender udvalget indstillingerne til administrationsgrundlaget for ”Kulturpulje til Den Næste Generation”, igangsættes udmøntningsprocessen med henblik på at indhente ansøgninger til årets udmøntning under ”Kulturpulje til Den Næste Generation”.\nUdvalget for trafik og regional udvikling præsenteres for de indkommende ansøgninger november 2022. Regionsrådet præsenteres for ansøgningerne november 2022 og vedtager den endelige udmøntning af "Kulturpulje til Den Næste Generation".\n”Kulturpulje til Den Næste Generation” på 2 mio. kr. er afsat via budgetaftalen for 2022. Hvis ikke de 2 mio. kr. specificeres til et konkret formål, skal midlerne genbevilges via regionsrådet.\nI budgetaftalen 2022 blev der afsat i alt 2 mio. kr. til udmøntning i en ”Kulturpulje til Den Næste Generation” over det næste år.\nSagen forelægges udvalget for trafik og regional udvikling den 2. marts 2022, forretningsudvalget den 15. marts 2022 og regionsrådet den 22. marts 2022.\nEn efterfølgende sag vedrørende udmøntning forelægges udvalget for trafik og regional udvikling november 2022, forretningsudvalget d. 8. november 2022 og regionsrådet d. 15. november 2022.\nBilag 1: Administrationsgrundlag - pulje til den næste generation\n9. Ekspropriation af del af ejendommen Ravnsbjergvej 1 til placering af afværgeanlæg i forhold til grundvandsforurening\nat godkende ekspropriation af del af ejendommen Ravnsbjergvej 1 til placering af afværgeanlæg m.v. i forhold til grundvandsforurening,\nat godkende udbetaling af 80 % af den tilbudte erstatning som acontobeløb til grundejeren efter regionsrådets beslutning om ekspropriation.\nMiljø- og klimaudvalgets beslutning den 2. marts 2022:\nAnbefalet, idet udvalget bemærker et ønske om at følge sagen fremadrettet.\nRegion Hovedstaden udfører undersøgelser og afværge efter jordforureningsloven, hvis forureneren ikke kan påbydes at undersøge og/eller fjerne forureningen. Regionen prioriterer indsatsen på lokaliteterne, hvis de udgør risiko for menneskers sundhed, grundvand, der kan bruges til drikkevand, eller målsat overfladevand - også kaldet offentlig indsats.\nRegionen besluttede den 15. marts 2018, at der på ejendommen Ravnsbjergvej 1 i Veksø, som er delvist kortlagt som forurenet, skulle etableres et afværgeanlæg i form af et vandbehandlingsanlæg, fire afværgeboringer og nedgravede ledninger mellem boringerne og vandbehandlingsanlægget. Der er også etableret ny grusvej til de fire afværgeboringer samt renoveret og opgraderet en eksisterende grusvej til tung trafik. Ejendommen er en kombineret bolig- og erhvervsejendom, hvor der udover bolig er landbrug og hestefolde.\nFormålet med afværgeanlægget er at afskære spredningen af forureningen. Der er konkret fundet kraftig forurening af jord og grundvand med klorerede opløsningsmidler, som udgør en risiko for grundvandsressourcen og på sigt for vandindvindingen ved Værebro Kildeplads og Stenlien Vandværk, idet ejendommen ligger i et område med særlige drikkevandsinteresser. Oversigtskort og situationsplan, der viser placeringen af anlægget, og det areal, som er nødvendigt at ekspropriere, kan ses i bilag 1 og 2.\nRegion Hovedstaden har ikke tidligere eksproprieret efter jordforureningsloven.\nEnhedschef i administrationens Miljøenhed; Carsten Bagge Jensen vil holde et oplæg på udvalgsmødet med en introduktion til udvalget vedr. det tekniske grundlag i sagen samt øvrige vigtige præmisser.\nRegionen har indgået en aftale med grundejer om selve etableringen af afværgeanlægget m.v., der giver regionen adgang og råderet over den del af ejendommen, der er nødvendig for etablering og efterfølgende monitering af afværgeforanstaltningerne (aftalen ses i bilag 3). Regionen har igennem et længere forhandlingsforløb forsøgt at nå til enighed med ejeren om erstatningens størrelse. Da dette ikke har været muligt, kan afværgeforanstaltningen ikke gennemføres som en frivillig afværge, og ekspropriation er dermed regionens eneste mulighed for at sikre sig rettighederne over arealerne og afværgeanlægget.\nEjeren har opfordret regionen til at ekspropriere. Der er tale om et område på i alt 2.784 m², der eksproprieres; 531 m² til afværgeanlæg (bygning med forplads og 2 nedgravede betontanke), 895 m² til ny adgangsvej (grusvej) frem til fire afværgeboringer og 1358 m² til nedgravede ledninger inkl. beskyttelsesareal. Ekspropriationen vil være til midlertidig brug og ikke til eje, da forureningen på et tidspunkt ikke længere vil udgøre en risiko for grundvandet; enten fordi forureningen er reduceret til et lavt niveau (under kravværdierne) eller evt. grundet andre nye forhold. Betingelserne for ekspropriation fremgår af bilag 4, hvor der også redegøres for, at disse konkret er opfyldt. I bilaget redegøres der endvidere for tinglysning af afværgeanlægget og for klagereglerne.\nDa anlægget allerede er etableret på ejendommen, indebærer ekspropriationen konkret, at regionen sikrer sig de nødvendige rettigheder over arealerne og afværgeanlægget m.v.\nHvis indstillingen tiltrædes, vil administrationen kontakte Advokatfirmaet Poul Schmith med henblik på igangsættelse af ekspropriationsprocessen.\nRegionen og grundejer har efter indgåelsen af den frivillige aftale om etablering af afværgeanlægget m.v. ikke kunnet blive enige om erstatningsfastsættelsen. I lyset af sagens historik må det forventes, at erstatningsspørgsmålet vil skulle indbringes for taksationskommissionen til afgørelse. Det kan videre ikke udelukkes, at taksationsmyndighedens afgørelse vil blive indbragt for overtaksationskommissionen og domstolene. Hvis taksationsmyndighederne hæver erstatningsbeløbet, skal regionen overveje sin praksis for erstatningsfastsættelse.\nSom følge af forløbet vedrørende den frivillige aftale anser administrationen placeringen af anlægget som accepteret af grundejer. Det kan dog ikke afvises, at placeringen af anlægget alligevel vil blive anfægtet af grundejer ved en eventuel ekspropriationsforretning i forlængelse af den formelle ekspropriationsbeslutning. I så fald skal grundejer indbringe spørgsmålet om ekspropriationens lovlighed for Miljø- og Fødevareklagenævnet, jf. bilag 4.\nBeslutningen om ekspropriation ændrer ikke på, at regionen i fremtidige sager altid først skal forsøge at indgå en frivillig aftale med grundejer, før ekspropriation overvejes.\nEkspropriation kan kun ske mod fuldstændig erstatning, jf. grundlovens § 73, stk. 1.\nRegionen har tilbudt grundejeren en erstatning på 229.663 kr. Erstatningsopgørelsen ses i bilag 5.\nGrundejeren har anmodet om, at regionen udbetaler 80 % af den tilbudte erstatning som acontobeløb.\nAdvokatfirmaet Poul Schmith har vurderet for regionen, at når regionsrådet har truffet beslutning om ekspropriation, bør regionen udbetale erstatning på forskud; dvs. inden taksationskommissionens afgørelse foreligger. Dette begrundes med, at afværgeanlægget allerede er etableret, uden at ejeren har modtaget erstatning herfor. Det fremgår også af den indgåede aftale, at der skal udbetales erstatning for etablering af anlægget. Det anbefales, at regionen udtrykkeligt tager et forbehold for tilbagesøgning over for grundejer, da der er set eksempler på, at taksationsmyndighederne har fastsat en ekspropriationserstatning lavere, end hvad anlægsmyndigheden har nedlagt påstand om.\nRegionsrådets ekspropriationsbeslutning vil blive offentliggjort på regionens hjemmeside.\nSagen forelægges miljø- og klimaudvalget den 2. marts 2022, forretningsudvalget den 15. marts 2022 og regionsrådet den 22. marts 2022.\nDavid Meinke / Carsten Bagge Jensen\nBilag 1: Bilag 1 - Oversigtskort\nBilag 2: Bilag 2 - Situationsplan\nBilag 3: Bilag 3 - Aftale med grundejer\nBilag 4: Bilag 4 - Betingelser for ekspropriation mv.\nBilag 5: Bilag 5 - Erstatningsopgørelse\nBilag 6: Bilag 6 - Præsentation som vist på MKU den 2. marts 2022\n10. Udpegning af to repræsentanter af regionsrådet til STRING\nat udpege regionsrådsformand Lars Gaardhøj (A) til medlem i Political Forum i STRING,\nat udpege næstformand i udvalget for trafik og regional udvikling Sadek Al-Amood (F) til medlem i Political Forum i STRING.\nUdvalget for trafik og regional udviklings beslutning den 9. februar 2022:\nAdministrationens indstilling til udvalget for trafik og regional udvikling var følgende:\n"Administrationen indstiller til udvalget for trafik og regional udvikling at anbefale overfor forretningsudvalget og regionsrådet:\nat udpege to medlemmer af regionsrådet, hvoraf den ene er regionsrådets formand til Political Forum i STRING\nat godkende, at det andet medlem vælges blandt udvalget for trafik og regional udvikling"\nUdvalget for trafik og regional udvikling indstiller Sadek Al-Amood (F) som 2. repræsentant i STRING.\nEfter regionsrådsvalget skal der udpeges to repræsentanter til det internationale samarbejde STRING. Regionsrådsformanden har ønsket at besætte den ene plads i Political Forum. Det andet medlem anbefales udpeget fra udvalget for trafik og regional udvikling.\nSTRING er et grænseoverskridende politisk samarbejde, som omfatter 13 regioner og store byer i Tyskland, Danmark, Sverige og Norge. STRING står for South Western Baltic Sea Transregional Area – Implementing New Geography.\nI Danmark er Region Hovedstaden, Region Sjælland og Region Syddanmark samt Københavns Kommune medlemmer.\nI Sverige og Norge er Malmø, Göteborg og Oslo samt de omkringliggende regioner medlemmer.\nI Tyskland er Hamborg og delstaten Slesvig-Holsten medlemmer.\nSTRING blev grundlagt i 1999 som et samarbejde om at få en fast forbindelse over Femern. Da Femern-tunnelen blev en realitet, skiftede samarbejdet fokus.\nSTRING-samarbejdet bygger i dag på en vision om at skabe en grøn og bæredygtig megaregion, med fokus på at være et globalt centrum for grønne løsninger og på at være bundet sammen af en stærk, grøn infrastruktur fra Oslo til Hamborg.\nDer afholdes 3-4 møder om året. Møderne, der bliver afholdt i hele STRING’s geografi, foregår på engelsk.\nSTRING har en bestyrelse kaldet Political Forum. I henhold til STRING’s forretningsorden § 2 kan op til to repræsentanter fra hver medlemsorganisation deltage. Hver medlemsorganisation har én stemme. Der er mulighed for at udpege 1-2 regionsrådsmedlemmer til Political forum. Regionsrådsformanden har ønsket at besætte den ene plads i Political Forum.\nUdvalget for trafik og regional varetager den rådgivende funktion overfor forretningsudvalget og regionsrådet i forhold til STRING-samarbejdet, og derfor anbefaler administrationen, at den anden repræsentant udpeges fra udvalget for trafik og regional udvikling.\nVed tiltrædelse af indstilling udpege to medlemmer, herunder regionsrådets formand, til STRING.\nSagen forelægges udvalget for trafik og regional udvikling den 9. februar 2022, forretningsudvalget 15. marts 2022 og regionsrådet 22. marts 2022.\nDavid Meinke/Eva Jacobsen\n11. Valg af og antal medlemmer til sundhedssamarbejdsudvalget og valg til sundhedsklynger\nat godkende, at Region Hovedstaden repræsenteres af syv regionsrådsmedlemmer (mod oprindeligt aftalt fem) i det kommende sundhedssamarbejdsudvalg,\nat vælge de syv medlemmer til det kommende sundhedssamarbejdsudvalg,\nat vælge medlemmer, herunder medformand, til de tilknyttede sundhedsklynger, og\nat godkende, at en ledig plads i sundhedssamarbejdsudvalg og sundhedsklynger - hvis et medlem udtræder i valgperiodens løb - besættes af et medlem fra den samme partiliste, som den udtrådte.\nMed denne sag indstilles til regionsrådet at godkende, at Region Hovedstaden repræsenteres af yderligere to medlemmer til det kommende Sundhedssamarbejdsudvalg, udover de oprindeligt aftalte fem medlemmer, så Region Hovedstaden repræsenteres med i alt syv regionsrådsmedlemmer i Sundhedssamarbejdsudvalget. Samtidig vælges de syv medlemmer til Sundhedssamarbejdsudvalget samt medlemmerne til de tilknyttede sundhedsklynger omkring hvert akuthospital i Region Hovedstaden.\nI juni 2021 indgik regeringen, Danske Regioner og KL aftalen om sammenhæng og nærhed (Sundhedsklynger). Aftalen skal udmøntes via ændring i sundhedsloven, og der foreligger nu et udkast til lovforslag, som netop har været i bred høring.\nHovedelementerne i aftalen om sammenhæng og nærhed består af oprettelse af forpligtende og formaliserede sundhedsklynger omkring hvert akuthospital samt etablering af sundhedssamarbejdsudvalg, der skal erstatte de nuværende sundhedskoordinationsudvalg og praksisplanudvalg. Aftalen om sammenhæng og nærhed var beskrevet på et meget overordnet plan. En del af aftalens elementer er konkretiseret i lovforslaget. Det gælder blandt andet beskrivelserne af opgavesnittet mellem sundhedsklyngerne og sundhedssamarbejdsudvalget. Det fremstår nu mere klart hvilke konkrete typer af opgaver, der skal varetages i sundhedssamarbejdsudvalget med henblik på at sikre koordinering og sammenhæng på tværs af klyngerne.\nDet er også blevet mere tydeligt, at klyngernes primære opgaver handler om at sætte fart på udvikling af mere sammenhæng og flere nære sundhedstilbud til de målgrupper, som de nuværende samordningsudvalg allerede i dag samarbejder om. Det vil sige de ældre medicinske patienter, borgere med kronisk sygdom og borgere med psykisk sygdom.\nDet kommende sundhedssamarbejdsudvalg\nDe nuværende sundhedskoordinationsudvalg og praksisplanudvalg forventes erstattet pr. 1. juli 2022 af det kommende sundhedssamarbejdsudvalg.\nI konstitueringsaftalen for 2022-2025, der omfatter alle regionsrådets partier, er det aftalt, at de tre første poster i sundhedskoordinationsudvalget skal videreføres i det kommende sundhedssamarbejdsudvalg. Det er videre aftalt, at det fjerde og femte medlem af sundhedskoordinationsudvalget også skal være medlem af det kommende sundhedssamarbejdsudvalg, såfremt lovgivningen åbner mulighed for fem regionale medlemmer.\nI henhold til lovforslaget er der mulighed for, at region og kommuner kan aftale antallet af medlemmer i sundhedssamarbejdsudvalget. De foreløbige tilkendegivelser fra borgmestrene er, at de ønsker at være repræsenteret med syv borgmestre i det kommende sundhedssamarbejdsudvalg. Derfor indstiller administrationen af hensyn til paritet i sundhedssamarbejdsudvalget, at Region Hovedstaden tilsvarende benytter muligheden for at være repræsenteret med syv regionsrådsmedlemmer i sundhedssamarbejdsudvalget.\nSundhedssamarbejdsudvalget i Region Hovedstaden vil i så fald få følgende sammensætning:\n7 borgmestre/fagborgmestre (en repræsentant fra hver klynge, hvoraf en indtræder som næstformand for sundhedssamarbejdsudvalget)\n7 medlemmer af regionsrådet, herunder regionsrådsformanden (formand for sundhedssamarbejdsudvalget)\nI forbindelse med den endelige lovbehandling forventes det, at det vil blive aftalt, at almen praksis / PLO også får mulighed for fast repræsentation i sundhedssamarbejdsudvalget og klyngerne.\nValget af regionsrådsmedlemmer til et udvalg foretages som forholdstalsvalg efter reglerne i kommunestyrelseslovens § 24, stk. 3, medmindre der er enighed mellem regionsrådets medlemmer om en anden valgmetode. Det fremgår af konstitueringsaftalen for 2022-2025, der omfatter alle regionsrådets partier, og videre af forlængelsen af aftalen af 19. november 2021, at parterne er enige om at besætte posterne som følger:\nA: 1 medlem (Lars Gaardhøj), formand\nB: 1 medlem (Karin Friis Bach)\nC: 1 medlem (Christoffer Buster Reinhardt)\nV: 1 medlem (Christine Dal)\nØ: 1 medlem (Grethe Olivia Nielsson)\nMed to yderligere poster i det kommende sundhedssamarbejdsudvalg tilfalder disse i henhold til den d`Hondtske fordelingsmetode Socialdemokratiet og Enhedslisten.\nSocialdemokratiet indstiller Susanne Due Kristensen (A), og Enhedslisten indstiller Annie Hagel (Ø), hvilket således indstilles godkendt.\nDe kommende sundhedsklynger\nMedmindre andet aftales, skal klyngernes sammensættes af en borgmester/fagborgmester fra hver kommune i regionen samt to til tre regionsrådsmedlemmer, udover regionsrådsformanden. Antallet af medlemmer til klyngerne er fastsat i den nationale aftale fra juni 2021 om sammenhæng og nærhed. Der skal etableres et delt formandskab.\nPå nuværende tidspunkt forventes følgende sammensætning i de fem klynger i Region Hovedstaden:\nSundhedsklynge omkring hospital AHH (Syd) BFH (Byen) HGH (Midt) NOH (Nord) BOH (Bornholm)\nRegionsrådsmedlemmer (inkl. regionsrådsformanden) 4 4 4 4 3\nBorgermestre/fagborgmestre fra hver kommune i Sundhedsklynge 10 2 9 8 1\nRegionsrådsformanden skal i henhold til lovforslagsudkastet være repræsenteret i hver af klyngerne.\nPartierne har i forbindelse med konstitueringen indstillet medlemmer til klyngerne i henhold til den d'Hondtske fordelingsmetode.\nDet indstilles i forbindelse med valg af medformand i hver af klyngerne, at posterne fordeles efter et princip om, at de medlemmer, der samtidig er medlem af Sundhedssamarbejdsudvalget, også er medformand i klyngen, ligesom det også gør sig gældende for borgmestrene i Sundhedssamarbejdsudvalget. På Bornholm er der dog ikke medlemmer af Sundhedssamarbejdsudvalget i klyngen, udover regionsrådsformanden, der allerede har en medformandspost, hvis princippet godkendes. På Bornholm indstilles det derfor, at medformandsposten tildeles Venstre, som er repræsenteret i Sundhedssamarbejdsudvalget, men ikke ellers har medformandsposter.\nSammensætningen af klyngerne ser herefter ud som nedenstående, hvilket hermed indstilles godkendt.\nIndstillede regionsrådsmedlemmer (inkl. regionsrådsformanden)\nGrethe Olivia Nielsson (Ø) (medformand)\nKarin Friis Bach (B) (medformand)\nLars Gaardhøj (A) (medformand)\nChristoffer Buster Reinhardt (C) (medformand)\nCarsten Scheibye (V) (medformand)\nDer udpeges syv medlemmer til det kommende Sundhedssamarbejdsudvalg og tre medlemmer (dog to til sundhedsklyngen på Bornholm), udover regionsrådsformanden, til hver af sundhedsklyngerne.\n12. Ny udpegning til Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskole bestyrelse\nat udpege Anne Louise Noordegraaf (Ø) som nyt medlem til bestyrelsen for Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskole i stedet for Gunna Møller (Ø) og\nRegionsrådet valgte på det konstituerende møde den 7. december 2021 Gunna Møller (Ø) som medlem af bestyrelsen for Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskole. Gunna Møller kan imidlertid ikke sidde i bestyrelsen på grund af et alderskrav i bestyrelsen. Med denne sag indstilles til regionsrådet at godkende ny indstilling fra Enhedslisten.\nPå det konstituerende møde den 7. december 2021 godkendte regionsrådet, at en ledig plads besættes af et medlem fra den samme partiliste, som den udtrådte.\nEnhedslisten indstillede Gunna Møller (Ø), der desværre ikke kan sidde i bestyrelsen på grund af alderskravet i bestyrelsens vedtægter.\nTil bestyrelsen for Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskole indstiller Enhedslisten i stedet Anne Louise Noordegraaf (Ø), som herved indstilles godkendt.\nDer udpeges nyt medlem til Bornholms Sundheds- og Sygeplejeskoles bestyrelse.\n13. Ny udpegning til Kvalitets- og efteruddannelsesudvalget for almen praksis i Region Hovedstaden\nat udpege et nyt medlem, som indstilles af C, til Kvalitets- og efteruddannelsesudvalget for almen praksis i Region Hovedstaden i stedet for Tomas Dyrbye (C),\nat bemyndige formanden til at modtage navnet efterfølgende, såfremt navnet ikke foreligger på mødet, og\nGodkendt, idet Konservative har indstillet Susanne Møller.\nRegionsrådet valgte på det konstituerende møde den 7. december 2021 Tomas Dyrbye (C) som medlem af Kvalitets- og efteruddannelsesudvalget for almen praksis i Region Hovedstaden. Tomas Dyrbye er imidlertid forhindret i at sidde i bestyrelsen på grund af et vedvarende højt arbejdspres. Med denne sag indstilles til regionsrådet at godkende ny indstilling fra Konservative.\nKonservative indstillede Tomas Dyrbye (C), der desværre ikke arbejdsmæssigt har mulighed for at sidde i bestyrelsen.\nDer skal derfor udpeges et nyt medlem til Kvalitets- og efteruddannelsesudvalget efter indstilling fra Konservative.\nDer udpeges nyt medlem til Kvalitet- og efteruddannelsesudvalget.\n14. Regionsrådsmedlem Tormod Olsens (Ø) midlertidige fravær - indtræden af stedfortræder og fordeling af poster\nAdministrationen indstiller til regionsrådet,\nat der tages stilling til, om betingelserne for indkaldelse af Frida Pernille Groth (Ø) som stedfortræder for Tormod Olsen (Ø) i regionsrådet i perioden 1. april 2022 til 15. august 2022 er opfyldt,\nat der tages stilling til, om betingelserne for indkaldelse af Helene Forsberg (Ø) som stedfortræder for Frida Pernille Groth (Ø) i regionsrådet i perioden 1. april 2022 til 15. august 2022 er opfyldt,\nat der i givet fald efter indstilling fra Ø udpeges et midlertidigt medlem af forretningsudvalget under Tormod Olsens fravær,\nat der i givet fald efter indstilling fra Ø udpeges et midlertidigt medlem af miljø- og klimaudvalget under Tormod Olsens fravær,\nat der i givet fald efter indstilling fra Ø udpeges et midlertidigt medlem af Visionsgruppen for Fremtidens Rigshospital under Tormod Olsens fravær, og\nat der i givet fald efter indstilling fra Ø udpeges et midlertidigt medlem af bestyrelsen for Gate 21 under Tormod Olsens fravær.\nRegionsrådet godkendte, at Tormod Olsen (Ø) erklærede sig inhabil, og Tormod Olsen (Ø) forlod mødelokalet under sagens behandling.\nRegionsrådsmedlem Tormod Olsen (Ø) har oplyst, at han ønsker sig midlertidigt fritaget for sine regionale hverv for at kunne holde 4 1/2 måneds barselsorlov i perioden 1. april til 15. august 2022 (begge dage inklusive).\nRegionsrådet skal derfor tage stilling til, om betingelserne for indkaldelse af stedfortræder i regionsrådet er opfyldt, samt i givet fald fordele poster vedrørende Tormod Olsens øvrige regionale hverv.\nDer skal i henhold til styrelsesloven indkaldes stedfortræder for et medlem af regionsrådet, der i en forventet periode på mindst én måned er forhindret i at varetage sine hverv på grund af sin helbredstilstand, graviditet, barsel, adoption, varetagelse af andet offentligt hverv, forretninger eller lignende. Midlertidig fritagelse for hvervet som medlem af regionsrådet forudsætter en absolut forhindring. Det er derfor en forudsætning for indkaldelse af stedfortræder for Tormod Olsen, at han også fritages for varetagelse af sine øvrige interne regionale hverv (forretningsudvalget, miljø- og klimaudvalget og Visionsgruppen for Fremtidens Rigshospital).\nDet er regionsrådet, der træffer beslutning om, hvorvidt betingelserne for indkaldelse af stedfortræder til regionsrådet er opfyldt. Der kan indkaldes stedfortræder, når forfaldsgrunden skyldes barsel, hvilket derfor indstilles godkendt.\nHvis regionsrådet tiltræder indstillingen, indtræder Enhedslisten første stedfortræder, Frida Pernille Groth Rasmussen (Ø) i regionsrådet i perioden for Tormod Olsens barselsorlov. Enhedslisten har dog oplyst, at Frida Pernille Groth (Ø) ikke kan varetage sit hverv på grund af forretninger og lignende, og at hun derfor ønsker sig fritaget. I henhold til styrelseslovens § 15, stk. 2 kan Frida Pernille Groth (Ø) fritages, hvorefter Enhedslistens anden stedfortræder, Helene Forsberg (Ø) indtræder.\nRegionsrådet skal endvidere tage stilling til udpegning af midlertidige medlemmer til varetagelsen af Tormod Olsens øvrige, interne regionale hverv, hvilke er forretningsudvalget, miljø- og klimaudvalget samt Visionsgruppen for Fremtidens Rigshospital.\nEfter styrelseslovens § 28, stk. 2 kan den valggruppe, som har indvalgt et udvalgsmedlem, som har forfald i mindst en måned, bestemme, at et andet medlem skal indtræde i udvalg, som er nedsat af regionsrådet, så længe hindringen varer. Regionsrådet har ved det konstituerende møde den 7. december 2021 besluttet, at en ledig plads - hvis et medlem udtræder i valgperiodens løb - besættes af et medlem fra den samme partiliste, som den udtrådte. Derfor er det Enhedslisten, der indstiller medlemmer til besættelse af de øvrige poster i den midlertidige periode.\nEnhedslisten har indstillet, at følgende medlemmer af regionsrådet indtræder midlertidigt i følgende af Tormod Olsens hverv under det midlertidige fravær:\nForretningsudvalget: Emilie Haug Rasch (Ø)\nMiljø- og klimaudvalg: Helene Forsberg (Ø)\nVisionsgruppen for Fremtidens Rigshospital: Annie Hagel (Ø)\nFor så vidt angår Tormod Olsens eksterne regionale hverv, er der ved det konstituerende regionsrådsmøde den 7. december 2021 valgt suppleant til Overvågningsudvalget for Øresund-Kattegat-Skagerrak-Programmet (2014-2020). Suppleant er Anja Rosengreen (F), som derfor indtræder i Overvågningsudvalget i perioden.\nVedrørende Tormod Olsens bestyrelsespost i Gate 21, er Gate 21 indstillet på, at regionen udpeger en suppleant i Tormod Olsens barselsperiode. På det konstituerende møde godkendte regionsrådet, at en ledig post besættes af et medlem fra den samme partiliste, som den udtrådte. Enhedslisten indstiller Marianne Frederik som midlertidigt medlem af bestyrelsen for Gate 21, hvilket dermed indstilles godkendt.\nHvis indstillingen tiltrædes, vil Tormod Olsen i fraværsperioden modtage vederlag for medlemskab af henholdsvis regionsrådet, forretningsudvalget samt miljø- og klimaudvalget.\nDer vil i fritagelsesperioden derudover skulle ydes vederlag til stedfortræderen i regionsrådet samt til de midlertidige medlemmer af forretningsudvalget samt af miljø- og klimaudvalget.\nDer vil blive orienteret om fraværet og de midlertidige medlemskaber på regionens hjemmeside.\n22010170, 21070921, 21070955, 21071009, 21077163, 21078755, 21078727\n15. Tegningsret for koncerndirektør Anne Skriver Andersen\nat koncerndirektør Anne Skriver Andersen tillægges tegningret i henhold til kommunestyrelseslovens § 32, stk. 1.\nEfter den kommunale styrelseslov, som på dette punkt også gælder for regioner, skal regionsrådet bemyndige en eller flere personer til sammen med regionsrådsformanden at underskrive dokumenter vedrørende køb og salg af fast ejendom, optagelse af lån og afgivelse af garantier m.v. Hidtil har alle medlemmer af koncerndirektionen haft denne bemyndigelse. Det foreslås, at koncerndirektør Anne Skriver Andersen, som tiltrådte den 1. september 2021, tillægges underskriftsbemyndigelse på lige fod med den øvrige koncerndirektion.\nDokumenter vedrørende regionens køb og salg af fast ejendom, optagelse af lån og påtagelse af garantiforpligtelser skal underskrives af regionsrådsformanden eller i dennes fravær af en af næstformændene, jf. den kommunale styrelseslov § 32, stk. 1, jf. regionslovens § 16. Dokumenterne skal tillige underskrives af en person, som regionsrådet særskilt har bemyndiget hertil. Bestemmelsen er en legitimationsregel, således at andre myndigheder - f.eks. tinglysningen - kan se, hvem der er berettiget til at underskrive købsaftaler vedrørende fast ejendom, skødepåtegninger og lignende.\nHenset til, at regionen er en meget stor virksomhed med mange forskellige aktiviteter, besluttedes det på regionsrådets møde i februar 2007 at tillægge samtlige direktører i koncerndirektionen tegningsret. Det foreslås derfor, at den senest ansatte koncerndirektør Anne Skriver Andersen også tillægges denne bemyndigelse.\nVed en vedtagelse af sagen udstyrer regionsrådet koncerndirektør Anne Skriver Andersen med tegningsret efter kommunestyrelseslovens § 32, stk. 1.\nDet bemærkes samtidig, at tidligere regionsdirektør Svend Særkjærs tegningsret efter kommunestyrelseslovens § 32, stk. 1, er bortfaldet, da han fratrådte sin stilling i januar 2021.\nEn tiltrædelse af indstilingen indebærer ikke i sig selv økonomiske konsekvenser.\nSagen forelægges forretningsudvalget den 15. marts og regionsrådet den 22. marts 2021.\n18. Lukket punkt.\n20. Lukket punkt.\nPubliceringsdato: 23-03-2022 15:33


Fem stjerner i hjertet af Riga - Viviro.com\nHome » Riga » Fem stjerner i hjertet af Riga\nKenneth Karskov 23. april 2012 Riga\nRiga har hele paletten af hoteller. Fra de billige, små steder og til de flotte fem-stjernede luksuhoteller. I den sidstnævnte kategori hører Dome Hotel & Spa.\nHotellet hører til i en over 400 år gammel bygning, der tidligere er brugt til beboelse. Det giver stedet en helt særlig atmosfære, der ikke ligner nogen af de store kædehoteller i byen, men derimod giver det masser af karakter. Væk er den store reception der minder om en ankomsthal i en lufthavn, væk er de flere hundrede nøjagtig ens værelser og væk er den upersonlige stil.\nPå Dome hotel & Spa består receptionen af et langt skrivebord og en hyggelig sofagruppe, hvor der er stillet en flaske frem af den lokale bitter "Riga Balsam". Ikke to af værelserne er ens, da bygningen tager udgangspunkt i gamle lejligheder, og derfor er der store forskelle på indretningen.\nNogle har skrå vægge oppe under loftet, andre er i to plan med en trappe ned til soveværelset og nogle tredje ligner mere "almindelige" hotelværelser (som på billedet).\nFind billige flybilletter til Riga – klik her\nAlle værelserne er dog lyst indrettet med masser af lækre detaljer, f.eks. er der Nespresso maskine og godt musikanlæg med iPhone dock på værelset.\nHotellet emmer faktisk af god stil hele vejen igennem, og der er ikke sparet på detaljerne.\nTagterrasse på 5. sal\nHotellet ligger i en stille sidegade i hjertet af Rigas gamle bydel. Fra den lækre tagterrasse på hotellets femte sal er der således en fantastisk udsigt over byens tage – inklusive katedralen i Riga (deraf navnet på hotellet).\nEr du på forkælelsestur, så check også hotellets spa, der tilbyder en lang række spa behandlinger. Priserne i Dome SPA starter ved 600 kroner for en times massage.\nTags: hotel, hoteller, letland, Riga\nForrige artikel Vandt du flybilletter?\nNæste artikel easyJet åbner rute til Bristol\nSuperdeal: New York fra kr. 1.849,- t/r – inkl. bagage, mad og drikke Så bliver det vist ikke meget billigere at flyve over Atlanten? Lige nu er prisen fra København helt nede i kr. 1.849,- t/r med Star Alliance...\nRejser med dyr Nogle flyselskaber tillader, at du medbringer dit kæledyr enten ombord i kabinen eller i særligt indrettede transportkasser i lastrummet. Reglerne for flytransport af dyr er meget...


Underet er, at vi er til: ARBEJDSFRIDAG\nconny 20/8/10 10:29 AM\nIgen viser du, at du har en dejlig arbejdsplads.\nHer i vores lille firma (35) er der 12 kvinder. Vi har i alle årene haft en fødselsdagsklub, hvor vi betalte 100 kr. om året, gav kage på vores fødselsdag - og fik en gave til 100 kr.\nNu er vi gået over til bare at give kage.\nKage bliver der i det hele taget givet meget af. Der skal ikke meget til at udgøre en anledning. Og det er godt!\nLene 20/8/10 11:37 AM\nConny, vi har også en gavekasse og jeg fik skældud, fordi jeg ikke havde sagt, jeg havde sølvbryllup :-) Så jeg fik en lækker spiselig og drikkelig gave bagefter.\nDet lyder som en dejlig fødselsdagsklub I havde :-) vi får kun til runde dage.\nAnonym 20/8/10 2:19 PM\nVi har en madklub på min skole, hvor vi er 6, der skiftes til at tage mad med hver torsdag, det betyder at kun hver 6. uge skal man selv have med, alle øvrige torsdage kan man godt lade madpakken blive hjemme. Det er både hyggeligt og sjovt. Der er ingen regler - kun at der er nok til 6 personer.\nFruen på gården 20/8/10 2:34 PM\nDet giver bestemt sammenhold - herhjemme får de alle sammen rundstykker hver fredag i "mit" køkken., Idag inviterede jeg mig selv over til dem i frokostrummet. Når jeg nu laver mad til dem hver aften - og igår fik de også brunsviger til kaffe kl. 24 (den var bagt kl. 22), så var det da min tur til at blive lidt forkælet ikke ?\nHåber du får en dejlig aftenvagt - vi høster og kornet er alt for vådt...!!!\nVilhelmsdal on-line 21/8/10 7:45 AM\nVi er kun os to her på gården, men det forhindrer os ikke i at have den tradition at lørdag spiser vi altid 'stor' morgenmad: Bacon, æg og ristet brød!\nEn god start på weekenden i en ellers travl hverdag med arbejde i byen (min mand) arbejde i have, atelier og med vores Bed & Breakfast (undertegnede) og tidligt op hver dag!\nLene 21/8/10 11:07 AM\nMarianne, sådan en klub ville jeg elske at være med i, Alt mad, jeg ikke selv har stået for, elsker jeg :-)\nBetina, jeg håber dine landmænd værdsætter dig, du er guld! God høst. Og jeg nød også at være en del af teamet herhjemme i går :-)\nElin, det lyder som en dejlig tradition, det er vigtigt at have de små samlingspunkter, når begge har en travl hverdag. Også en god weekend til dig :-)\nDitte 22/8/10 9:44 PM\npå min arbejdsplads forsøger vi at mødes over en kop kaffe i et kvarters tid ved 13.30 tiden, hvor vi snakker privat. Det er hyggeligt, og tit er der en, der har bagt kage eller taget slik med. Lægerne plejer også gerne at dukke op. Det er hyggeligt, men hvis man ikke har tid til den kop kaffe, så er det sådan det er. Men det er rart lige at stikke hovederne sammen for en kort stund. I weekenderne i dagvagterne skiftes vi til at tage morgenmad med ... det er rart med traditioner :-)


Brusetilbehør, bruserslanger, bruserstænger | Hansgrohe Danmark\nAlt det, du har brug for, til et perfekt brusebad – i hansgrohe-kvalitet\nAt holde højeste standard ned i mindste detalje: Det står mærket hansgrohe for. Det gælder naturligvis også for samtlige brusetilbehør. Demonstrer for din kunde, hvad kvalitet i hele brusebadet betyder, og hvad der passer godt sammen.\nDet omfangsrige hansgrohe-brusersortiment med de talrige kombinationsmuligheder, bl.a. brusterstænger, sæbeskåle og glashylder, bruserslanger, holdere, slangetilslutninger, fodstøtter og holdegreb. Den velkendte hansgrohe-kvalitet har sat standarder over hele verden og er klar til at møde hverdagens krav millioner af gange.\nHvad kan hansgrohe-sortimentet byde på?\nForskellige Unica bruserstænger (fra 65 til 150 cm), passende til håndbrusersortimentet.\nLeveres med 1,60 meter bruserslange eller uden slange\nForskellige Casetta sæbeskåle, der kan placeres efter ønske. Passer til alle hansgrohe bruserstænger. Casetta'E sæbeskåle krom/hvid eller krom/sort fuldender Unica'E brusersættene, der har en matchende, integreret hylde af sikkerhedsglas. Casetta'E tilbehøret kan sættes i den ønskede højde ved monteringen.\nForskellige bruserslanger i forskellige længder, materialer af høj kvalitet og kugleled mod irriterende fordrejninger\nSensoflex: bruserslange af metal med kunststofovertræk og kugleled\nFås delvist også i EcoSmart-varianter.\nForskellige portere (bruserholdere). Også juster-, vippe- og svingbare modeller\nForskellige Fixfit-slangetilslutninger. Delvis med kugleled der forhindrer, at bruserslangen vrides, samt kontraventiler DN15\nForskellige FixFit-bruserholdere – det betyder: slangetilslutning og håndbruserholder i ét, hvor bruseren og slangen frit kan vælges. Disse bruserholdere sikrer et bruseområde med et ryddeligt, minimalistisk look. Praktisk og hurtigt: uden behov for at bore ekstra huller i væggen.\nGennemtestet Comfort fodstøtte for større stabilitet, når man vasker fødder eller barberer ben. Den stabile støtte er lavet af metal med skridsikker plastik.\nGennemtestet Comfort holdegreb for større sikkerhed i bruser og badekar. Med en kunststofhylde til brusetilbehør og en ekstra bruserholder, der kan monteres til højre eller venstre - optimal til badekar eller siddende brusebad.


Succubus 2 - en sexhistorie fra sexhunt.dk!\nSå nu sad han der i sengen, vidste at dette aldrig måtte komme de fromme brødre for øre, at han hver nat i de sidste mange måneder havde haft natligt besøg af en kvinde. En helt almindelig kvinde var hun selvfølgeligt ikke. I hvert fald ikke som han havde set dem. Hun var strålende smuk, langt brunt hår med sorte striber løbende ned igennem. Klare grønne øjne, som det irrede kirketag på en solskinsdag, en mund så rød som jordbær, de hvideste tænder med de 2 spidse hjørnetænder svagt synlige i den aldrig helt lukkede mund. Hendes bryster var et kapitel for sig selv, store som hans søsters lige efter hun havde født, men struttende og faste som en fuldmoden conference pære, med to hårde lysebrune vorter der strittede svagt ud til hver sin side og pegede lige op i luften når hun lå på ryggen. Lige så smal om livet som et piletræ og svajende hofter der gik ud i lange slanke ben, med ankler så smalle at det var utroligt at de kunne bære hendes vægt. Alt dette var i sig selv usædvanligt, men det der virkeligt gjorde forskellen var de store hvide vinger, der mest mindede i farve om en svanes, men i form en flagermus. Når hun kom til ham i mørket var det som om at hele rummet fyldtes af et grønligt lys, der nærmest strålede ud fra hende, hvis dette var en normal kvinde, var der mere i verden end der overgik hans forstand.\nDen første nat hun kom, var det halvt i søvne at han oplevede hele sceneriet.\nDa han var ankommet til klostret 2 måneder forinden, havde han fået tildelt en ensom celle, med et bord, en stol, en lysestage med et halvnedbrændt lys og en kasse med halm, med et groft brunt tæppe over, som seng. Der var hvidkalkede vægge og højt oppe et smalt vindue uden glas, der kastede et sparsomt morgenlys ind når han vågnede.\nMen den nat, var det ikke lyset fra fuldmånen der havde fået ham til at halvvågne, det var et underligt grønt lysskær der kom fra et sted for enden af hans sengekasse. Han havde mærket 2 hænder presse ned på hans hofter, mærket en tunge der langsomt gled op fra hans pung og op langs skaftet på hans pik, der hurtigt stod strunk og stiv, som den gør på en knøs på 18 år. Læber der omsluttede hovedet på hans pik og langsomt gled længere og længere ned om skaftet indtil hele hans pik føltes omsluttet og varm, fugtigt brændende varm. Så gled læberne langsomt den anden vej, han mærkede noget der ridsede, som om to nåle blev trukket langs med siden på hans pik. På en gang ubehageligt, men samtidigt utroligt pirrende, dejligt, varmt, smertefuldt, sødt…Munden gled lidt hurtigere ned, kun halvvejs og så den samme følelse igen… tungen smøg sig omkring pikhovedet, det føltes ikke som når Esmaralda havde slikket, nærmere som om der var to tunger der filtrede sig rundt om hovedet og trak forhuden frem og tilbage, han svømmede ind og ud af søvnen, samtidigt med at han kom tættere og tættere på udløsningen, følte sig beruset som da han havde stjålet et glas af hans Fars brændevin. Varm, liderlig, smerte, sødme. Igen gled læberne helt i bund, han kunne mærke hvordan hendes svælg og åbningen til hendes hals pressede sig sammen om hans pikhoved. Op og ned, op og ned gled læberne men aldrig mere end han kun lige var ude af halsen og så ned igen. Hen kunne ikke mere, han sprøjtede, sprøjtede, sprøjtede, det føltes som om at al hans kraft blev suget ud af ham samtidigt med at hans tykke sæd gled ned i den forslugne hals hvor hans pik blev klemt som af en vridemaskine. Hver eneste dråbe af sæd og kraft blev drænet ud af ham, til han gled ind i bevidstløsheden og alt blev sort….


Hvordan kan man se Hvis din Laptop Batteri skal udskiftes - esprit-mystique.com\nDer er en ikke så velbevaret hemmelighed om laptop-batterier: de bare ikke ret længe. De fleste lithium ion batterier, som dem der findes i bærbare computere, lider en nogenlunde 20-procent nedgang i kapacitet efter kun 250 cyklusser, ifølge Cadex Electronics, en producent af batteri testudstyr. Cykler er udledning og genoplade mønster hver batteri går igennem ved normal brug. Der er nogle kontrollampe tegn batteriet svigter, og din computer har et par tricks til at hjælpe dig med at afgøre, om dit batteri er virkelig dø.\n1 Højreklik på batteriikonet på proceslinjen. Normalt er det ligger i nærheden af uret i nederste højre hjørne. Hvis der er en "Egenskaber" valgmulighed, vælge den. Hvis ikke, gå til "Start" og derefter "Control Panel". Vælg "Strømstyring." Hvis din hardware fabrikanten har medtaget et batteri sundhed nytte (både HP og Dell gør på nogle modeller), vil du se en mulighed for at kontrollere batteriets sundhedstilstand den i vinduet.\n2 Kontroller batteriets sundhed den gennem BIOS, hvis du ikke har den nødvendige anvendelighed. Genstart computeren, og klik på nøglen, der starter BIOS setup, så snart du ser den bærbare producentens logo. Normalt F12 starter BIOS setup, men det varierer fra maker til maker. Du bør se en cue i øverste højre hjørne af skærmen, der fortæller dig, hvilke nøgle til pressen.\n3 Naviger til "Battery" eller "Power Sources" i venstre oplysninger rude i BIOS setup ved at bruge op og ned pile. Den nøjagtige formulering varierer fra producenten. Når du lander på den rigtige indgang, bør du se batteristatus angiver batteriets helbred.\n4 Efter slukke, fjerne batteriet fra den bærbare computer, og tryk indikatoren knappen placeret nær en række små LED-lys, hvis du ikke er tryg rode rundt i BIOS-skærmen. Du skubber batteriet, kigge efter en udløserhåndtag på bunden eller på siden af maskinen. Når du trykker og holder knappen test, hvis du kan se andre end grøn eller hvis lys blinker farver, du sandsynligvis har et batteri problem.\n5 Bemærk den nøjagtige farve og adfærd indikatorlamperne. Spørg din producenten at bestemme status for batteriet, hvis det ikke er tydeligt markeret på enheden.\n6 Tilslut din laptop uden batteriet i sin slot, og prøv at magten op. Hvis du er i stand til at køre den bærbare computer direkte fra vekselstrømsadapteren, eventuelle magt spørgsmål du har, er næsten helt sikkert på grund af en svigtende batteri. Hvis du ikke kan tænde maskinen med kun den vekselstrømsadapter, kan du se på et problem i strømtilslutning bord eller endda i selve bundkortet.\nHvordan kan man se Hvis din Dell Laptop CPU er overophedet\nHvordan kan man se Hvis en CMOS batteri er dårligt?\nHvordan kan man se Hvis din Dell Dimension 4500 Strømforsyning arbejder\nSpecifikationer for HP G60-243CL Med Turion X2 Duo Cores\nMin Officejet Pro 7780 Vil ikke Juster blækpatroner\nSådan tilmelder du dig på Nimbuzz\nSådan opdaterer OS X86\nSådan åbnes Farveforløbseditor om Photoshop 3\nSådan fjernes Bubble Alerts i Windows XP\nSådan Put Smileys i Neopets NeoMail\nSådan Organiser en indbakke i Gmail\nHvad er en Font Foundry?\nHerunder et billede i HTML Microsoft Outlook Email


Vilkår for SMS - Conventus\nVilkår for brug af tillægsmodul “SMS – Afsendelse” til Conventus\nBrugeren får med tillægsmodulet “SMS – Afsendelse” adgang til, at der kan udsendes SMS beskeder til alle danske mobiltelefon numre, der er oprettet af Brugeren i Conventus.\nFor brugsretten til tillægsmodulet SMS betales en løbende abonnementsafgift samt en forbrugsafgift pr. sendt besked. De gældende prissatser er oplyst på CONVENTUS’ website. Abonnementsafgiften opkræves og betales sammen med licensafgiften for Conventus. Den løbende abonnementsafgift kan ændres med 3 måneders varsel med virkning fra udløb af den periode, der er forudbetalt. Forbrugsafgiften kan fra CONVENTUS’ side ændres med et skriftligt varsel på 1 måned.\nEn besked som omfattes af forbrugsafregningen, består af maksimalt 160 tegn inklusive mellemrum. Der kan indeholdes flere beskeder pr. SMS der udsendes fra Conventus/tillægsmodulet SMS, og prisen for udsendelse af en SMS kan dermed overstige beskedprisen.


Fantelastika: Lige om lidt\nMalene 15. september 2011 kl. 00.10\nIh, hvor blir det fint, dit tæppe. Hækler du bare stangmasker (eller er det fastmasker?) hele vejen?\nBollerne ser også rigtig lækre ud. Elsker hjemmebag og bager så ofte jeg kan:)\nFinurligheden 15. september 2011 kl. 06.34\nDet er bare stangmasker - eller bliver jeg vist aldrig færdig;-) Og så skal det en tur i maskinen bagefter, så det bliver lækkert blødt.


Live: The Deep Dark Woods: Atlas i Aarhus, Support: Kacy & Clayton | rootszone.dk | Folk & Musik\naf Claus Vittus | 22. apr 2018 | Anmeldelser | 0 Kommentarer\nGenbrug kan være nyttigt både for miljøet og i musikken. Ryan Boldt – frontmanden i The Deep Dark Woods – går tilsyneladende ind for genbrug. Han spillede bas i opvarmningsbandet Kacy & Clayton, og til gengæld spillede og sang både Kacy og Clayton med bagefter i bandet. Genbruget var til alles fordel.\nKacy Andersons milde, blide stemme har ikke nok nuancer til at gøre duoens opvarmningsoptræden interessant i det lange løb, men da hun kom på scenen igen sammen med Ryan Boldts mørke stemme, løftede det aftenens sjældne koncert i det godt fyldte Atlas i Århus. Hans dybe stemme og tunge sange om død, sygdom og sorg blev opblødt af Kacys smukke klang i f.eks. sangen The Birds Will Stop Their Singing, en dyster westernfortælling fra 1865. Den giver minder om Nick Caves mordballader, hvor han bl.a. sang duo med lyse kvindestemmer.\nSelvom sangenes temaer er genbrug af kendte skæbneforløb, tabt kærlighed og grumme skæbner, så virker det som et nyt pust til en gammel genre. Der er god grund til, at nogle kalder The Deep Dark Woods for neo-folk. Alene deres navn – De Dybe Mørke Skove – antyder det mørke, der ligger i mange af sangene.\nMusikken er noget af det mest rendyrkede americana med blanding af slide-blues, gospel og country-picking især på grund af guitaristen Evan Cheadle, og inspirationen fra The Band ses og høres tydeligt. Dog er orgel og klaver ikke med på denne turne, men til gengæld gav det luft til lange guitarforløb som fik tændt publikum op – og dermed også bandet.\nDet var genbrug af det bedste fra den amerikanske musiktradition. Med bandets seneste plade Yarrow var de også udstyret med endnu flere stærke sange, som på et tidspunkt i koncerten nærmest blev afleveret som tre minutters popsange, uden at de dog mistede intensiteten. Bandet og ikke mindst frontmand Ryan Boldt var under koncerten smilende, men ikke særligt talende ud over at prise de gulerødder, som de havde fået serveret i et glas vand.\nMen da Boldt i sidste nummer lagde guitaren, blev han grebet af en snakkesalighed, som var lige ved at ødelægge den gode oplevelse. Han vrøvlede sig igennem beskrivelsen af alle de byer på deres turné, hvor publikum ikke havde været lige så søde som i Aarhus. Han forsatte så snakken med en præsentation af bandet, hvor han småironisk og sludrende beskrev bandmedlemmerne. Jeg havde savnet snak fra scenen undervejs, men nu fortrød jeg det.\nLige præcis det forløb fortjener ikke genbrug. Ryan Boldt skal opleves syngende med guitaren om halsen og med sin nye udgave af The Deep Dark Woods. Forhåbentligt går der ikke fem år igen. I mellemtiden lyt til deres sjette album, den smukke Yarrow (2017).\nUdover de nævnte (alle på guitar og sang) var det Mike Silverman på trommer og Clayton Linthicum på bas.


Som barn legede jeg med computere. Nu er jeg familiens tech-support. Hvordan slipper jeg væk? | Teknologi | DR\nSom barn legede jeg med computere. Nu er jeg familiens tech-support. Hvordan slipper jeg væk?\nJeg har spurgt videnskaben, hvordan jeg lærer de gamle at fikse deres computerproblemer selv.\n13. juli 2019 kl. 07.00\nI mine teenager-år elskede jeg at feste. Men ikke den type fester med ølbowling og skinger popmusik, som du sikkert tænker på. Nej, jeg mødtes med mine venner til LAN-parties.\n© Jeppe Knudsen\nJeg hedder Jeppe, jeg er 32 år og arbejder for DRs videnskabsredaktion i Aalborg.\nDa jeg var yngre, ville man nok have kaldt mig en nørd. Måske endda en computernørd. Jeg rodede med computer fra en ung alder og op gennem teenage-årene og blev lettere ufrivilligt ham, der hjalp, hvis teknikken ikke lige ville.\nI dag er jeg heldigvis næsten sluppet for rollen, da jeg har sørget for, at mine venner er endnu større nørder end mig.\nNår det blev fredag, smed jeg kabinet, skærm og ledninger op i min kontorstol og trillede 100 meter hen ad vejen til min kammerat. Så sad vi ellers hele weekenden i hans varme, luftfattige værelse og spillede Warcraft III, Diablo II eller Counter Strike.\nOg der blev spist pizza og drukket cola. Rigtig meget cola.\nArtiklen her er på ingen måde et udtryk for "alderisme".\nJeg har været oprigtigt interesseret i at finde ud af, hvorfor teknologi-kompetencer og alder ser ud til at hænge sammen. Mens jeg har skrevet artiklen, har jeg da også fundet ud af, at det faktisk slet ikke handler om alder, men om en række andre faktorer.\nI dag kan du sagtens møde en 80-årig, der kan mere på sin laptop end en 15-årig. Det er, fordi dine teknologi-evner handler om noget andet end alder. Dit uddannelsesniveau, hvornår du er vokset op, og om du har haft et arbejde, hvor du var tvunget til at bruge computer, afgør, hvor ferm du er foran skærmen.\nJeg havde bare et problem: Min computer var ikke særlig hurtig. Jeg havde købt en superdyr Compac for mine konfirmationspenge, men den var allerede for langsom til at køre de nyeste spil.\nDa jeg havde brugt de fleste af mine penge på den, måtte jeg selv stykke en ny computer sammen med dele, jeg kunne købe billigt på nettet.\nMen det skulle jeg aldrig have gjort. For siden blev jeg ham, der altid kaldes på, når noget ikke virker.\nJeg skulle igen og igen vise min morfar, hvordan hans harddiskoptager fungerede, fikse min mors printer, ordne svigermekanikkens wifi eller få projektoren til at virke, når læreren stod og fumlede med teknikken foran tavlen.\nDet har fået mig til at tænke på, hvordan jeg kommer ud af rollen som tech-supporter. Hvorfor har ældre generationer så svært ved at forstå ny teknologi? Og hvordan lærer jeg dem at løse deres tech-problemer selv - hvis de overhovedet kan lære det?\nFor at få svar på mine spørgsmål, har jeg opsøgt en række forskere, som jeg håber kan hjælpe mig med at blive klogere. Og måske endda give mig et par fif til, hvordan jeg lærer fra mig, så det sidder fast.\nDu kan ikke lære en gammel hest nye tricks\nHvem er bedre til at svare på, hvorfor min morfar aldrig lærte at betjene den harddiskoptager, end hjerneforsker og professor Troels W. Kjær. Han er en af de forskere herhjemme, der ved allermest om hjernen.\nHej Troels. Hvorfor er det, at vi er dårligere til at lære nye ting, når vi bliver ældre?\n- Vores hjerne består af en helt masse hjerneceller, der hænger sammen med det, man kalder synapser. Når du lærer noget nyt, ændrer synapserne sig. Når du er ung, har du flere hjerneceller og synapser, end når du bliver ældre. Og jo færre synapser, desto sværere får du ved at lære nyt.\nAha. Selvom jeg viste min morfar, hvordan man bruger en harddiskoptager mange gange, så lærte han det aldrig. Er det særligt ny teknologi, der er svært at lære for en gammel hjerne?\nNej, det er det sådan set ikke. Teknologien fylder bare meget i vores samfund i dag, og den er ubønhørlig. Trykker du på en forkert knap, sker der enten ikke noget, eller også sker der noget helt forkert. Når det handler om at strikke, kan du jo godt komme i gang med at strikke, men det er ikke sikkert, det bliver pænt.\nMen burde vi ikke få lettere ved at lære ting med alderen med alt den erfaring, vi har oparbejdet? Der må vel være mange synapser, vi kan genbruge?\n- Ja, vi får mere erfaring at trække på med alderen. Men hvis du skal lære noget helt nyt, kan du ikke “genbruge” de gamle forbindelser. Arbejdede du med pc i 90’erne, så har du også lettere ved at lære nye computerteknologier i dag. Men har du aldrig rørt ved en computer, så er der helt tomt i det netværk i hjernen, der skal bruges til at betjene for eksempel en smartphone. Og mange af de allerældste har aldrig haft med computere at gøre.\nDa jeg rodede i min mors fotoalbum, fandt jeg dette billede af mit værelse fra engang i 90'erne. Normalt stod der ikke to computere derinde, men vi har nok eksperimenteret med en eller form for LAN.\nHjernen er luddoven\nTil et foredrag har jeg engang hørt hjerneforsker Peter Lund Madsen sige, at hjernen i bund og grund er doven. Hvis den først har lært at gøre noget på én bestemt måde, så er det utrolig svært at ændre på.\nTag eksempelvis min mors bestikskuffe.\nDer ligger gaflerne i yderste højre skuffe og ikke yderst til venstre som hjemme hos mig. Når jeg besøger min mor, kommer jeg altid fra køkkenet med en ske, når jeg vil have en gaffel, selvom jeg godt ved, hvor gaflerne ligger.\nKan det være en hindring for at lære nyt, Troels?\n- Ja, det kan det. Man siger jo, at det er svært at lære en gammel hest nye tricks. Det er, fordi hjernen er blevet rigtig god til at gøre tingene på en bestemt måde. Du gør masser af ting hver eneste dag helt automatisk, som du ikke tænker over. Det er opgaver, hjernen har automatiseret for at spare energi.\nMere uddannelse = større teknologiforståelse\nMin morfar lærte aldrig at bruge harddiskoptageren (du ved, den dims, der erstattede VHS-maskinen, når du skulle optage gode film fra tv). Og han fik heller aldrig en computer.\nDet eneste uddannelse, han fik, var de første seks-syv år i folkeskolen. Så måtte han ud for at arbejde. I mange år arbejdede han på cementfabrikken Aalborg Portland, hvor han rengjorde cementovne, når de blev tilstoppede.\nI 80’erne blev han flyttet fra det støvede, fysiske arbejde og op i kontrolrummet, hvor kontrollen med ovnene var blevet computerstyret.\nSå han stiftede faktisk bekendtskab med digital teknologi. Men da han blev pensioneret i slutningen af 80’erne, blev det med computere lagt på hylden. Han fik aldrig selv en.\nAlligevel stod han tit og kiggede interesseret, når jeg spillede Commander Keen eller skrev kommandoer i DOS. Men når jeg spurgte om han ville prøve, afslog han altid.\nMen hvorfor tog han ikke den nye teknologi til sig, når han nu tydeligvis var interesseret?\nIfølge Kaare Christensen, der er professor og leder på Dansk Center for Aldringsforskning, kan det hænge sammen med, at han ikke havde særlig meget uddannelse.\n- Vi kan se, at der en klar sammenhæng mellem uddannelsesniveau hos de ældre, og i hvor høj grad de tager smartphones, tablets og computere til sig, siger han.\nDa min morfar gik ud af skolen i midten af 1930’erne, var det kun omkring 18 procent, der fortsatte efter 7. klasse, og under tre procent gik videre i gymnasiet. I 2017 var tallet på 74 procent.\nOg netop det store løft i uddannelsesniveauet betyder, at den kløft, der i dag er mellem unge og ældre i forhold til brug af ny teknologi, vil blive meget mindre i fremtiden, forudser professoren.\n- Jeg regner med, at problemet bliver langt mindre. Det er sandsynligt, at der altid vil være små generationsforskelle, men nok ikke som vi ser dem i dag, siger han.\nVi behandler ældre som børn\nMen måske er det i virkeligheden forkert at fokusere på alder som en forklaring på, hvorfor mange ældre ikke tager ny teknologi til sig.\nMin farfar købte - i modsætning til min morfar - en computer i 90’erne og gik ivrigt til pc-kurser. Og han brugte også computeren flittigt. Til forskel fra min morfar var han uddannet lærer, så måske kom det lettere til ham at lære noget nyt.\nDet mener Karen Pallesgaard Munk i hvert fald. Hun har i mange år forsket i ældres psykologi og mener, at vi har en forkert opfattelse af alder og teknologi.\n- Alder siger kun noget om, hvor længe du har levet. Det er den historiske periode, du er født i, der betyder allermest for, hvordan du udvikler dig i din alderdom. Hvor meget uddannelse du fik mulighed for at tage, og hvordan dit arbejde har udviklet dig gennem livet, er mere væsentligt end alder, siger hun.\nPsykologen er træt af, at snakken altid kommer til at handle om alder. Og ikke om de vilkår, de ældre har haft.\n- Det betyder enormt meget, om du har haft en hård opvækst. De dårligst stillede har også den dårligste alderdom og dør først. Og de er dårligere til at tage imod ny teknologi. Det er en social udfordring. Ikke et aldersproblem, siger hun.\nGamle (mænd) med friske hjerner\nKaare Christensen er enig i, at opvæksten spiller en enorm rolle, når det kommer til, hvad du magter i en høj alder. Et godt fundament i barndommen varer helt ind i alderdommen, forklarer han.\nHjernen skal have energi, hvis den skal lære nye tricks. Den sluger hele 20 procent af kroppens samlede iltforbrug, selvom den kun udgør omkring to procent af vægten.\nSiden begyndelsen af det 20. århundrede er den gennemsnitlige intelligens i vestlige lande steget. Det kalder man FLYNN-effekten. Her i Danmark har vi kunnet konstatere stigningen gennem de IQ-tests, der bliver taget, når unge mænd bliver indkaldt til session.\nFra 1957 og frem til 1998 steg IQ’en i Danmark med over 9 point. Mellem 1998 og 2004 faldt den en smule, men er igen på samme niveau, skriver Videnskab.dk.\nIfølge Kaare Christensen er IQ’en primært steget, fordi danskerne i løbet af det 20. århundrede er blevet bedre og bedre uddannede - og har fået bedre kost og medicin gennem livet.\nHjernen skal med andre ord have rigeligt med ilt og sukker, hvis den skal trives. Og for mange i min morfars generation, fik hjernen sandsynligvis ikke altid næring nok. Mange var på det tidspunkt fattige og fik ikke ordentlig mad.\n- Vi kan se på tal fra sessionerne på landets kaserner op gennem det 20. århundrede, at vi er blevet både højere og klogere. De danskere, der blev født i 1959 var i gennemsnit fem centimeter højere og scorede 6 procent mere på en IQ-skala, end dem, der blev født tyve år tidligere i 1939, siger han og fortsætter:\n- Når vi får optimale vækstbetingelser, bliver vi både højere og får en sundere hjerne. De årgange, der når pensionsalderen nu, ankommer til en høj alder i væsentligt bedre stand end tidligere. De har simpelthen fået en bedre start på livet. I min barndom var 70-årige tilfredse med at sidde og læse avisen. I dag skal man rejse og passe børnebørn, siger han.\nOkay, så min morfar havde altså to væsentlige ting imod sig, da han stod overfor computerens indtog på sine gamle dage: mangel på uddannelse og en hård start på livet.\nMen hvad er så egentlig min mors undskyldning?\nBange for at trykke på en forkert knap\nSammenlignet med min morfar er min mor lysår forude, når det kommer til at bruge ny teknologi. Hun har en tablet, en smartphone og Chromecast sluttet til tv’et, og hun er mere aktiv på de sociale medier end mig.\nAlligevel skal jeg af og til hjælpe hende.\nFor er der én ting, hun har svært ved at forstå, så er det forskellen på, hvad der ligger fysisk på computeren, og hvad der bliver gemt oppe i skyen.\nHun har stillet mig spørgsmål som: “Hvis jeg skifter computer, mister jeg så ikke alle mine emails?” (hun bruger hotmail).\nMin mor har til forskel fra min morfar en studentereksamen, er uddannet pædagog og er leder af en daginstitution, hvor computere og tablets indgår i arbejdet. Så hun burde have alle forudsætninger for at være fuldstændig selvhjulpen.\nMen det er hun ikke. Hvorfor egentlig, Troels?\n- Det kan være, fordi hun har lært at bruge computere, efter hun er fyldt 25 år. Efter du fylder 25, er forbindelserne til frontallapperne nemlig helt færdigudviklede, og det er her, vores sociale bremse sidder. Som ung er du mere risikovillig, fordi frontallapperne ikke stopper dig og får dig til at overveje konsekvensen af din handling. Mange unge klikker derfor bare rundt på en computer, indtil de får det til at virke, siger han.\nSå du tænker, at min mor overvejer konsekvenserne af hvert tryk på computeren eller telefon lidt for nøje?\nJa, man er ikke bange for udfaldet, når man er ung. Og du lærer faktisk bedst ved at prøve dig frem i stedet for at følge en manuel eller andres instrukser.\nSådan hacker jeg min mors læring\nNå, så hvis jeg i fremtiden skal slippe for at være familiens tech-supporter, skal jeg altså insistere på, at min mor selv løser sine tech-problemer.\nDet lyder da meget enkelt.\nMen hvorfor skal hun egentlig selv løse problemerne, Troels?\n- Learning by doing er helt centralt. Hvis du har gjort noget mange gange selv, er der større sandsynlighed for, at du kan gøre det igen. Du lærer jo heller ikke at cykle på en cykel ved, at dine forældre fortæller dig, hvordan du skal gøre.\nDet kan du have ret i. Men hvorfor er det lettere at huske, når vi har haft noget i hænderne? Jeg husker eksempelvis ikke min pinkode på tallene, men på hvor jeg skal placere fingrene på dankortautomaten.\n- Man kan skelne mellem to typer af læring. Den motoriske læring sker, når du igen og igen forsøger at køre på en cykel eller spille et instrument. Det sker med kroppen. Og så er der den deklarative læring, hvor du eksempelvis lærer, hvad der skete i et bestemt årstal. Deklarative ting er lettere at lære, men de forsvinder også hurtigere.\nSå jeg skal sørge for, at min mor selv klikker rundt, så hun kan huske, hvordan hun laver en bestemt indstilling på sin smartphone?\n- Ja, så vil der være en større sandsynlighed for, at hun husker det.\nDe ældre tror ikke på sig selv\nEn ting er, om jeg kan tvinge min mor til selv at trykke på knapperne, når jeg sidder ved siden af hende. Det kan jeg nok. Langt sværere er det nok at overbevise hende om, at hun faktisk godt kan løse de her problemer selv.\nOg ifølge de to professorer så bliver din selvtillid i høj grad påvirket af, hvordan der tales om din aldersgruppe i den offentlige debat.\n- Historien om, at ældre ikke kan finde ud af moderne teknologi, bliver en selvopfyldende profeti. De begynder at tro på, at telefoner og computere er meget sværere at lære, end det virkelig er, siger Kaare Christensen.\n100 år gammel fejl præger stadig vores syn på ældre\nI begyndelsen af 1900-tallet ville en gruppe forskere gerne blive lidt klogere på, hvad der sker med vores mentale evner, når vi bliver ældre. De satte derfor en storstilet undersøgelse i gang. Men de begik en grundlæggende brøler, forklarer Karen Pallesgaard Munk.\n- Forskerne dengang sammenlignede 10-årige, 20-årige, 30-årige og helt op til 80-årige med hinanden på en række parametre. Det tydelige billede, der dannede sig, viste, at fra 30-årsalderen går det stærkt ned ad bakke på de fleste af de her parametre, siger hun.\nMen forskerne havde glemt at tage i betragtning, at de her aldersgrupper var opvokset under vidt forskellige betingelser - og med forskellige muligheder for uddannelse. I stedet burde de, ifølge Karen Pallesgaard Munk, have fulgt en række individer gennem hele deres liv for at få et retvisende billede.\n- Den her næsten 100 år gamle forskning præger stadig vores opfattelse af alderdommen. Og det er helt fejlagtigt, forklarer hun.\nTroels W. Kjær er enig.\n- Hvad folk siger om os, kan påvirke os alle. Der er blevet lavet en undersøgelse, hvor man har set på pigers evne til at løse matematikopgaver. Halvdelen af pigerne hørte en historie om, at piger er dårligere til matematik end drenge, inden de fik udleveret opgaverne. De klarede sig også markant dårligere, end de piger, der intet fik at vide, siger han.\nTroels W. Kjær tror også, at mange ældre - og måske også folk på min mors alder omkring de 60 år - tror, at teknologi er meget sværere, end det i virkeligheden er, fordi de hele tiden får at vide, at de har svært ved det.\nAltså må jeg hellere forsøge at overbevise min mor om, hvor tech-savvy hun egentlig er.\nDe ældre kan også nogle tricks\nDet lyder måske som om, at jeg hader at hjælpe min familie med deres tech-udfordringer, men faktisk var det ret hyggeligt at hjælpe min morfar.\nOg for Kaare Christensen skal du ikke se det som en sur pligt, men som en bro mellem generationerne.\n- Personligt har jeg oplevet, at det var en fornøjelse. Det er sjovt for børnene at være den voksne, mens den ældre ser beundrende til og tænker: “Hvor er det dog et kvikt barnebarn, jeg har,” siger han.\nNår unge og ældre fifler med tech-problemer sammen, kan det også være, at den unge får øjnene op for nogle af de kvaliteter, de ældre har.\nTroels W. Kjær mener i hvert fald, at der er meget, vi kan lære af de ældre.\n- De ældre er typisk bedre til at finde mening i livet. Mange er gode til at lytte til andre mennesker. De kan bevare roen. Og så kan de måske lære de unge at stresse af og bare være til. Mange holder jo eksempelvis skumringstime, hvor man bare sidder og kigger på mørket, der falder på, siger han.\nSå måske vi i de yngre generationer skal tage ved lære af den ro, som mange får med alderdommen.\nJeg har i hvert fald svært ved at slappe af, rense hovedet og bare være til, når min mor for 30. gang spørger, hvor hendes mails er blevet af.


Advokatrådet: Handicappedes retssikkerhed skal forbedres - K10 - Flexjob & Førtidspension\nAdvokatrådet: Handicappedes retssikkerhed skal forbedres\n23-08-2020, 10:18 #1\nBør læses af alle.\nEn ny rapport fra Advokatrådet peger på, at der mangler retssikkerhed for udsatte borgere med nedsat funktionsevne eller handicap, når de søger kommunen om hjælp. Problemet er vokset siden 2013, så fire ud af ti klagesager over kommunernes afgørelser nu bliver omgjort, uden konsekvenser for kommunerne.\nAdvokatrådet kommer nu med en række forslag til forbedringer – bl.a. oprettelse af en retssikkerhedsfond.\nNej til ny kørestol, når man er vokset ud af den gamle. Nej til ledsageordning til svømmetræning, når man er blind autist. Nej til hjemmetræning af et barn med et svært handicap.\nTusindvis af borgere får hvert år fejlagtigt ”nej, når de søger hjælp i kommunen eller bliver uretmæssigt frataget hjælp. Ud af de 7.226 borgere, som valgte at klage til Ankestyrelsen alene i 2019, fik 42 procent – over 3.000 borgere – enten medhold eller deres kommune fik besked om, at sagen skal behandles igen.\nPå børneområdet er det over halvdelen af sagerne, der skal behandles igen, og antallet af sager med fejl er steget jævnt siden 2013, viser tal i en ny rapport, som Embedsværket har udarbejdet på opdrag fra Advokatrådet og med støtte fra Dreyers Fond.\nMens sagerne behandles, så modtager borgeren i hovedreglen ingen hjælp. Ventetiden er 6-8 måneder, men kan være 1-2 år hvis sagen hjemvises flere gange, og rapporten, der gennemgår 38 forskellige bestemmelser, der vedrører hjælp til borger med funktionsnedsættelser, konkluderer, at det står grelt til med retssikkerheden på området.\n”Nogle af de mest udsatte borgere og familier i vores samfund ender i nogle håbløse situationer, fordi kommunerne laver fejl, og borgerne dermed ikke får den hjælp, som de har krav på. Det betyder, at de kan gå i mange måneder eller år uden en hjælper, en støttende indsats i hjemmet eller hjælpemidler, som er nødvendige for deres livskvalitet, og for at de kan klare sig i tilværelsen,” siger Karen Wung-Sung medlem af Advokatrådet.\nRapporten præsenterer samtidig en række nye forslag til, hvordan området kan rettes op. Blandt andet at der skal oprettes en ny såkaldt retssikkerhedsfond. Kommuner, der har givet afslag på ydelser, borgerne har ret til, skal så betale deres besparelse ind til fonden.\nPengene i fonden kan blandt andet bruges til kompensation, rådgivning og forskning til gavn for borgere med et handicap, så midlerne bliver på området og er med til at rette op på retssikkerheden på sigt.\n”Vi mener, at tiden nu er inde til, at retssikkerheden får et løft. Som det er i dag, kan kommuner spare penge ved at begå fejl eller behandle sager utilstrækkeligt og mangelfuldt, fordi borgerne i sagsbehandlingsperioden ikke får nogen hjælp. Det skal vi have ændret.\nMed fondstanken skaber vi en model, hvor kommunerne ikke skal betale, når sagerne er håndteret korrekt, og når de laver fejl, så koster det dem den pris, som de har sparet, og som de egentlig var forpligtet til at betale efter reglerne. Med midlerne i fonden kan vi ”holde pengene på området” og lave forskellige aktiviteter, der genopretter retssikkerheden på området, samtidig med, at kommunerne får et større fokus på at behandle borgernes sager korrekt fra begyndelsen,” siger Advokatrådets Karen Wung-Sung.\nDe stigende omgørelsesprocenter for afgørelser i Ankestyrelsen er tegn på, at der er problemer, som også politisk bør drøftes, mener Advokatrådet. Der er løbende indført nye bestemmelser i sagsbehandlingen, men realiteterne er at området går i den forkerte retning.\n”Vi har en servicelov der har til formål at hjælpe bl.a. udsatte borgere, men når den i så mange tilfælde ikke efterleves, så er den nærmest sat ud af kraft for en stor gruppe borgere. Det betyder også, at virkeligheden for borgerne ikke svarer til den retsstilling, man i sin tid har ønsket fra Folketingets side. Med vores forslag i rapporten kan man give retssikkerheden på området et løft, og det fortjener en politisk debat,” siger Karen Wung-Sung.\nRapporten er blevet til med støtte fra Dreyers Fond.\nLæs rapporten Retssikkerhed for udsatte borgere (pdf)\nLæs rapporten som Flippage\nSe faktaark om rapporten\n23-08-2020, 10:21 #2\n22-09-2020, 08:23 #3\nRetssikkerheden for udsatte borger møder stor kritik\nFor tre år siden blev hver femte klagesag på voksenhandicapområdet omgjort af Ankestyrelsen. Sidste år var det næsten hver anden.\nAlt tidssætning er GMT +2. Klokken er nu 21:05.


Trumps tidligere kampagnechef skal fire år i fængsel for skattefusk og bedrageri | Udland | DR\nTrumps tidligere kampagnechef skal fire år i fængsel for skattefusk og bedrageri\nPaul Manafort er dømt i en udløber af Robert Muellers undersøgelse.\nPaul Manafort (th.) var kampagnechef for Donald Trump fra juni til august 2016. (Foto: Rick Wilking © Scanpix)\nFor syv måneder siden fandt en føderal domstol i staten Virginia ham skyldig i en sag, der blandt andet handler om bedrageri, skatteunddragelse og hvidvaskning af penge. Nu har retten så også fastlagt en straf.\nInden faldet fra tinderne havde Manafort i årtier tjent millioner af dollars på lobbyarbejde i Washington samt som rådgiver for udenlandske ledere. Herunder for den tidligere pro-russiske præsident for Ukraine, Viktor Janukovitj.\nSamme forbindelse bragte ham i søgelyset hos den særlige anklager Robert Mueller, der undersøger det mulige samarbejde mellem Rusland og Donald Trumps valgkampagne i 2016.\nManafort har tilbragt de seneste ni måneder bag tremmer, efter han fik omstødt sin kautionsaftale efter beskyldninger om, at han forsøgte at påvirke vidner, skriver CNN.\nNu står den 69-årige over for knap fire års fængsel og en bødestraf på 50.000 dollar - 331.000 kr.\nEt resultat af Rusland-undersøgelse\nSagen mod Manafort er den første - og hidtil eneste - der har ført til en retssag som følge af Robert Muellers undersøgelse for det amerikanske justitsministerium.\nSagen har dog ikke umiddelbart noget med Rusland-undersøgelsen at gøre - bortset fra, at beviserne er dukket op i forbindelse med Muellers efterforskning.\nPaul Manafort (til højre) inden et retsmøde sidste år i byen Alexandria i Virginia. Manafort har siddet fængslet, siden en dommer omstødte hans kaution i juni sidste år. (Foto: Brian snyder © Scanpix)\nTrods en risiko for sammenlagt 320 års fængsel i to særskilte retssager har præsident Trumps tidligere kampagneleder valgt ikke at samarbejde med Robert Mueller. I hvert fald ikke helhjertet.\nI september oplyste Manafort, at han ville samarbejde med Mueller i anklagerens efterforskning af mulig russisk indblanding i præsidentvalget i 2016, men aftalen kollapsede, da den tidligere FBI-chef beskyldte Manafort for at lyve.