reisid-retked – Lehekülg 2 – PilleRiini avalik internetielu\nkuidas ma jälle Lätis käisin (ehk ära lase end pikast algusest petta)\nPosted on 15. aug. 2017 by PilleRiin\ntäiesti tüüpiline on, et kui ma istun kusagil, kus mul ei ole arvutit käepärast, või ka lihtsalt näiteks enne uinumist, on pea täis mõtteid, mida kirjutada. ja kui olen arvuti taga, on kas kiire või pea tühi.\njah, ma olen viimasel ajal sellel teemal suhteliselt iga kirjutise juures midagi hädaldanud, aga just nii ongi.\nma tean, et telefonis saab ka kirjutada, ma olen kirjutanud isegi. lihtsalt ma olen selle põlvkonna inimene, kes arvutis trükib peaaegu et klahve vaatamata ja üpris kiiresti, (eiei, 10-sõrme süsteemist me ei räägi, mul on rohkem selline kuuesõrmesüsteem, 4 vasaku käe sõrme ja 2 parema, no ausalt, ma ka saan aru, et see ei ole väga normaalne). igasugune moblades ja tahvlites toksimine on paras tüütus, millele oma osa annab see, et ma ei ole väga tegelenud sellega, et autokorrekt maha keerata (mul on tunne, et tahvlis väga ei saagi, ma kunagi otsisin). mis tähendab, et oma meelest kirjutad mingi sõna ära, aga ekraanile ilmub korraga midagi hoopis muud. arvutis halvimal juhul lähevad tähed nihkesse ja see jääb tekstis silma ning on kiirelt parandatav. aga nutiseadmetes on vahel iga pagana sõna juures vaja enne sisestamist üle kontrollida, et ega see vidin ei taha midagi muud teele saata, kui ma kirja panin.\nüldse, miks peaks mingi vidin minust paremini teadma, mida ma kirjutada tahan? sest tee mis tahad, vahel ju pakubki õigeid sõnu, aga enamasti mitte. ja kui pakub kolm õiget sõna juttis, siis see uinutab valvsuse ja neljandaks paneb midagi eriti absurdset.\ntegelikult tahtsin ma kirjutada sellest, kuidas ma taas Liepajas käisin ja kuidas ma kogu aeg tunnen, et peaks Lätis rohkem vaba aega tekitama. et ehk mitte olla ainult transpordiühik. näiteks tahtsin minna Pape loodusparki, aga sinna suurelt teelt ära keeranud jupp oli nii kohutavalt treppis kruusatee, et ma ei hakanud võistlemast tulnud noortega seal seiklema. süüa oli ka vaja teha. ehk jah, muudes oludes oleks võinud seda teed ignoreerida ja jalutada. aga kui aega väga ei ole, siis ei ole.\nja see tee, ausalt, ma ei mäleta, millal ma nii treppis kruusateel Eestis sõitnud olen. mitte kunagi?\nvähemalt Liepaja põhjamuulil sai seekord käidud. kindustusteni veel ei jõudnud. randa suurtesse lainetesse sooja vette ujuma ka mitte. ainult põlvini vette, nii, et püksisääred märjad. nüüd juba kahetsen, et rohkem mitte.\nõppetund noortele liivaluidete tekkest. viis minutit rannas ja pea oli paksult liiva täis.\nseekord jõudsin ka siseturule. peale seda, kui olin lugenud, et see on spetsiaalselt turuks projekteeritud ja natuke juugend pealegi. eelmisel aastal õnnestus mul turuhoonet täiega ignoreerida.\nturul ei jõudnud ikka ära imestada, värske kohalik kartul algas 15 sendist (või oli see 10st) ja lõppes nii umbes 60 juures. 25 sendised kartulid olid just sellise mõnusa suurusega. kas meie turgudel alla euro leiab üldse mingit kodumaist kartulit? ei ole Läti nii palju rohkem lõunas midagi. porgandi sain ka alla euro kätte. Rimis oli Läti tomat ca 1.50. no ausalt.\nliha oli küll umbes samas hinnas, mis meil siin.\nodavat alkoholi ei otsinud.\nLiepaja on endiselt armas linnake. kontrast korda tehtud ja korda tegemata majade vahel on suur. ja Karosta ning nö päris linna vahel. rand ja rannapark teeb natuke kadedaks, sest rand on pikem ja pargis on kuidagi rohkem asju kui näiteks Stromkal. rannakohvikutest ei räägigi. aga kontserdiala ja suur rulapark ja staadion ja veel mitu kohvikut ja .. no ikka on seal parem, kus meid ei ole?\n(ma hakkasin selle peale natuke Portugali igatsema ka)\nsünnipäev möödus kaldal närvitsedes ja pilti tehes ja pakkimise ajal puhata püüdes ja siis oodates ja oodates ja oodates ja siis sõites. piiri ületasime veel mu sünnipäeva sees, esimene vihm tuli Tallinnast veidi lõunas, Tallinnasse jõudsime ikka väga öösel. ma ise ka ei tea, kuidas ma selle ära sõitsin ainult paari üksiku peatusega. liiga viimasel minutil ei hakanud tee peale öömaja ka otsima ju.\noligi väga teistmoodi sünnipäev.\nedasi on olnud peamiselt töö. ja töö. ja töö. ja laupäev, mil kõrvetasin õlad ära, tegin 1000 fotot ja õhtul saime karmi vihma.\nPosted on 1. jaan. 2017 by PilleRiin\nkui ma mõtlen tagasi möödunud aastale, siis tahaks öelda, et sel aastal tegin ma väga mitut asja esimest korda elus. samas ei ole need sellises stiilis asjad, nagu, maitea, benji-hüpe näiteks. oluliselt lihtsamad kuidagi.\nno nagu et tegin esimest korda risottot, sellist pärisrisottot; käisin esimest korda lapsega võistlustel ainsa nö tugiisikuna; käisin esimest korda ookeanis ujumas; nägin esimest korda 11 põtra korraga – no ja sarnaseid asju veel.\nläbi selle kõige õppisin taas veidi rohkem ennast tundma. iga uus kogemus ju arendab ja õpetab midagi enda kohta.\nsügise lõpp tõi mingi energiakriisi, aga see on juba kenasti lahenemas. tabasin, et mu jamataluvus on taas väga madalaks muutunud ja see tekitab ebavajalikku seesmist ärritust. õnneks pole sellest väljasaamiseks vaja imetrikke, tänulikkusest ja positiivsete asjade väljatoomisest saab kenasti abi.\npoeg on endiselt tubli olnud. hooti on tunne, et ma äkki kiidan tedagi liiga vähe.\ntal on omad eesmärgid ja, erinevalt minust, oskab ta juba pubekana tööd teha eesmärkide saavutamise nimel. mina pole seda siiani korralikult selgeks saanud – aga võib-olla pole lihtsalt tahtnud. sest töö ja eesmärgid on üks asi, teine on endiselt mugavus ja laiskus. et ehk tegelikult ma endiselt vist pingutan täpselt nii palju, kui vaja. mis on minu meelest ka normaalne, sest elu ei peagi olema üks igavene töö ja pingutus. sel aastal tajusin, et sellist mõtteviisi on aina rohkem.\nsamas on mingid vabatahtlikud tegevused, kuhu ma sisenen hingega ja teen asju, ilma et mult neid oodataks.\nilmselgelt pakuvad need teemad-tegevused-asjad mulle hingerõõmu.\nkõike siin maailmas ei saa rahasse panna. või vist saab, aga kas on vaja? ei ole.\nma arvan, et parimad hetked aastast ongi seotud selliste tegevustega.\net siis kogemusterikas ja huvitav aasta oli.\naitäh kõigile, kes olid osa minu aastast 2016! teid on väga palju 🙂\nAtlandi ookean, Milafontes:\nPosted in asjad minu ümber, info, mõtisklused, pildiline, reisid-retked\nmõtteid mööduvast aastast\nPosted on 8. dets. 2016 8. dets. 2016 by PilleRiin\ntöötlesin pildi Portugalist ära, aga mõtted püsisid pigem Itaalias.\nhuvitav, et Itaalias oli see mägedevaheline päikesevalguse ajaline piiratus paremini tajuda kui Portugalis. muidugi, Manteigases, mägedes, “loojus” päike küll mäe taha, aga ida pool oli org. Torboles ja Riva del Garda olid aga põhja-lõuna suunalises orus (mille põhjas on Garda järv) ning mõlemal pool kõrgusid mäed ning seal oli konkreetselt: hommikul oli päike Riva delGardas ehk lääne pool, Torboles oli päike mäe varjus, päeval oli mõlemas ja õhtul kadus Riva del Gardast varakult.\neks muidugi päikese ring oli maikuises Portugalis ka pikem kui oktoobrikuises Itaalias.\naga üks Itaaliaga meenuv asi on veel see, et kui ma ära tajusin, kui kaugel on õieti see rada, kus meie noored sõidavad, siis igatahes mina olin küll veidi mures, et kas nad ikka jõuavad õigeks ajaks starti. eks muidugi arvestati, et peaks jõudma, aga vaikse tuulega võttis see üsna hea aja.\nno ja oma lapsest ma tean, et ta pole see trügija ka. et kui isegi on elektroonikaga end juba “sisse regatud” (selline võistluskord oli, et igaühel oli randmel selline elektrooniline jubin ja iga päev enne võistlust tuli sellega end nö sisse registreerida ja peale võistlust välja; selleks oli üks värav, aga no see polnud seotud mingi ajapiiranguga enne või peale võistlust vähemalt; kui seda ei teinud, ei saanud selle päeva tulemusi kirja), siis kallas oli ikka rahvast ja varustust täis ja vee peale said esimestena ikka need, kes end sinna veele lähemale olid sättinud.\nnii et ma üldse ei imestaks, kui selgunuks, et mu oma suht viimaste hulgas vee peale sai.\naga ma ei tea seda täpselt.\nmuidugi õnneks treener kaatriga aitas neid ka. juba kasvõi jõuvarude säästmise mõttes oli see hea. eriti siis, kui tehti kaks sõitu ära, siis kaldale ja siis sisuliselt kohe tagasi, et jõuda kolmandasse starti..\nnovot, igatahes ma suutsin iga päev enne esimest starti (kui see üldse toimus) muretseda, et kas nad ikka jõuavad ning rahunesin alles siis, kui esimese sõidu tulemused kirjas.\nmuidugi mõtlesin ma üle, sest meie noored olid selles mõttes jube tublid. protseduuride pärast ei jäänud (peaaegu) midagi katki. või siis selle pärast, et ei oleks jõudnud. treeneri abiga või ilma.\nkuid koolivaheaeg kui selline jäi olemata, suvel ka kogu aeg trenn ja kõik märgid viitavad, et poeg peaks vähe lõdvemalt mingi aja võtma. ja kui ise ei võta, siis, tundub, sunnitakse võtma..\naga nüüd ma teen omale ühe kakao ja meenutan hoopis seda vaikset sooja õhtut Portugalis, Sesimbras, kus ookean oli leebe.\npeaks minema Sardiinidesse sardiine sööma..\nPosted in asjad minu ümber, lapsed, pildiline, reisid-retked\nPosted on 6. dets. 2016 6. dets. 2016 by PilleRiin\nmõtted on ikka kuidagi hajevil. üritan tükimat aega lugeda, aga raamat, suhteliselt normaalne, edeneb täna ikka kuidagi vaevaliselt.\nega väga midagi muud ka pole ära teinud muidugi.\nnäiteks, suvised pildid. istuvad kenasti arvuti kettal ja ootavad – ma ei tea, mida.\nvõi siis võinuks natuke asju sorteerida ja koristada.\nvõi midagi muud sellist.\nisegi süüa ei teinud täna, ainult soojendasin. jah, me ei söö iga päev mingit peent rooga (kui kellelgi selline mulje peaks olema jäänud).\nnädalavahetusel selgus ootamatult, et aasta viimane kuu tuleb veidi keerulisem. ma siiski arvan, et kõik laabub kenasti. lihtsalt, no see konkreetne otsus võinuks siiski olla olemata. vähemalt veel kuu või paar.\naga ma ei saa teiste, sisuliselt võõraste, inimeste ellu sekkuda ja neile mingeid etteheiteid teha minu jaoks halva ajastuse pärast.\nnüüd juba tahaks seda püsivat lund ka.\nmis viib tagasi suvesse.\näkki oli suvi lihtsalt liiga tihe? sest kui ma mõtlen päikesele ja suvele ja soojale ja reisidele, siis kummalisel kombel tuleb esimese asjana pähe õhtune jalutuskäik Liepaja rannas. eksole, Lätis!\nteisalt, muidugi, Portugal oli kevadel (ha-ha) ja Itaalia sügisel.\naga ikkagi on siin mingi lühis.\närge tulge selle pildi puhul rääkima mulle kompast, mida ei olegi. või et mis rannapilt see on, sest seda pikka randa siin ju ka aimata ei ole.\naga see oligi just selline õhtu.\nPosted in asjad minu sees, päevakaja, pildiline, reisid-retked\nPosted on 6. nov. 2016 by PilleRiin\npuhkusest puhkamise puhkus on nüüd ka sisuliselt läbi. võin uhkusega öelda, et ega ma midagi väga ei teinudki. noh, natuke ladusin pesu masinasse ja välja, tegin süüa, koristasin, käisin mingil asjalikul kohtumisel, lugesin, veetsin mõttetult aega netis. no see ongi kokku mitte midagi.\nüldiselt olen puhkusega paksult rahul. hulk eripäraseid kogemusi, veidi enesetundmaõppimist.\nüle kõige jääb meelde see armas poeke Torboles, mis on lihtsalt üle prahi. esimene kord läksime sealt tuimalt mööda, turismiinfosse, aga sealt tulles astusime juba sisse. kaks korda käisime veel. viimasel päeval kinkisin seal ära need kõrvarõngad, mis sofasurfa jaoks olid kaasa võetud. kuna kasutasin Milaanos Airbnb-d, siis kuna raha maksin, ei pidanud kinki oluliseks. igatahes Milva, kes Läänemere-karva kõrvarõngad sai, oli väga rõõmus. lausa nii rõõmus, et kinkis ühe kalli balsamico.\nAirbnb aga lõppes nii, et peale vastastikkuste positiivsete hinnangute andmist sain sõnumi, et neil on mingi sularaha majapidamisest kadunud ja et seal olin ainult mina (põmst oli seekord nii, et ise elasid sees ja mul oli siis üks tuba. tegelikult eelistanuksin täiesti omaette elamist muidugi). väga imelik tunne oli, nagu mingi väljapressimine. kirjutasin vastu, et mina ei tea midagi ja pole nende toas käinud (mida ma ei teinudki; samas minu toas oli käidud küll, kui mind kodus ei olnud). hetkel on vaikus, aga mul ikka on pea mõte, et pidanuksin ise Airbnb-d informeerima sellisest asjast või?\nnojah, see on ainult üks detail. kurb, et see natuke varjutab, sest oli üks viimane asi.\naga siis ma mõtlen kogu sellele esimesele supernädalale. lisaks mõnusale kohale oli meil minu meelest väga hea tiim ka. ei ole lihtne tegutsega nädal aega koos ilma suuremate probleemideta, aga meil õnnestus see kenasti. ka väiksemaid probleeme ei täheldanud, üldiseld jõudsime kõige kiirelt kokkuleppele.\nmaanduda +15 päikese käest sisuliselt talve oli ka hea kontrast. aga pigem selline november kui hall!\nPosted on 31. okt. 2016 6. dets. 2016 by PilleRiin\nPeale Garda põhjaosa lõputut avastamist olin ma eile Milaanos nagu peata kana. Vaatasin (väljast) ära Duomo ja veel miskised hooned, käisin Cimiterio Monumentales jalutamas ja siis olin puha nõutu. Sõbranna soovitusel põrutasin kindluse juurde tagasi ja hulkusin pargis ka. Muuseumides, mis huvitavad tundusid, olid sabad ja pärastlõunaks ideed otsas.\nSiis tuli meelde, et neil pole toidupoed pühapäeviti kaua lahti (ega tavaliseltki on heal juhul 21ni) ja püüdsin netist abi leida. Telefoni aku säästmiseks väga põhjalikku otsingut teha ei saanud ja kõndisin mingi vana linnavärava juurde, kus küll seda poodi ei olnud. 3km ja tund hiljem selgus, et ööbimiskoha lähistel olev supermarket on täitsa lahti.\nTäna magasin kauem ja hommikukohvi leidmisele kulus rohkem aega. Homme lähen samasse kus eile, seal oli suuuuur Cappuccino odavam kui tänase koha väike. Või siis üldse Stazione Centralesse, kust lõuna ajal napoletana sain, seal olid ka head hinnad.\nNovot, seejärel leidsin ühe tänavaturu. Üldiselt oli suht kräppi täis, palju musti oma odavsodiga ning aedvili ka suuresti hulgimüügikastides. Aga inimesed ikka ostsid. Kusjuures seda odavsodi on tänaval siin-seal ka, küll turistinänni (selfikepikesed ja akupangad), aga ka riideid ja kotte. Ja mingid itaalia keelt rääkivad tüübid täitsa vaatavad neid. No ma ei tea..\nIsola kant ja Porta Nuova olid üsna huvitavad. Isola vertikaalaiad, kaks maja, mille rõdudel kasvavad päris suured puud, olid lahedad. Ja Porta Nuova rajoonis on Alvar Aalto väljak.\nBotaanikaaia sissepääs oli küll hästi peidetud ja leidmata jäigi. Leonardo da Vinci keskus oli täna suletud. Homme on siin püha, aga silti polnud, et kinni oleks. Et ehk uus katse.\nKuna Milano on šopingulinn, läksin lisaks Duomo ja San Babino vahelisele kauplustemassile kaema Corso Buenos Airese poode. Sealt tegin ühe ostu ka. Muidugi mitte disaineripoest, päriselt ma ikka ei saa aru, kuidas riided saavad nii palju maksta. Mingis outletis käisin, 600€ kleit oli materjalist, mida ma lihtsalt ei taha selga panna. Mõni asi oli muidugi ilus ja katsutavalt kvaliteetne ka, nii et pole hapud viinamarjad.\nOtsustasin täna väljas süüa ja pöörasin migisse tänavasse ära ning sain suvalises söögikohas päris hea toidu. Majavein oli ka üllatavalt mõnus.\nAga mis veel üllatab, on suur hulk vene keelt. Üks asi on teadmine, et siin on palju venelasi, teine aga mingite jutukatkete tabamine.\nTranspordis orienteerun paremini kui Airbnb perenaine, teistele turistidele juhatan vabalt Duomoni teed.


Kommentaarid: Kahe noore elu nõudnud avarii põhjuseks oli möödasõit\nKahe noore elu nõudnud avarii põhjuseks oli möödasõit (77)\n10 6. september 2021 22:24\nBmw taas, näitab ära taseme\nValdo 5. september 2021 00:34\nVaata ükspuha millise külje pealt - asi peaks olema ka ilma puust ette tegemata selge: BMW juht rikkus liikluseeskirja kas vastaspoolele kaldudes või möödasõitu sooritades veendumata oma manöövri ohutuses ja tekitas seetõttu kahe surmaga lõppenud õnnetuse (võib öelda ka ettekavatsemata mõrva). Siin pole süüdi auto, vaid juht, kes istus rooli taga. Ja olgu ta ükspuha kelle tütar, naine või armuke - tema on süüdi kahe inimese surmas. Minu tööandja korrutab alati - sina hoidsid rooli ja sina oleksid saanud tulemust muuta. Nii ka siin - räägitagu mida tahes ja otsitagu mis vabandusi tahes.\n"kaitsjatega" koostöös 5. september 2021 09:16\nLõunas politsei menetlejad nii ei arva. Nemad võltsivad kasvõi avarii asjaolusi ja dokumente ja kohus hakkab põhja-korea seadustest lähtuma selleks, et surnu ise süüdi jääks\nRix 5. september 2021 23:33\nÄra kiirusta sündmusest ette, las uurijad uurivad. Vabalt võis olle, et noormees tuli 200+km/h ja neiu lihtsalt ei saanudki märgata õigel hetkel. On mis on kuid kurb kahe noore inimese surm. Kaastunne\nToetan Valdot 6. september 2021 03:04\nRix-ile. Kui ütled, et las uurivad, siis las uurivad. Ja samas lisad kohe, et noored ise end tappa tahtsid... Ja lõppu veel ... kellele kaastunne, kas autojuhile? Kui keegi rikubki eeskirju, siis pole kaasliiklejatel õigustust seda rikkujat omapoolse rikkumisega karistada. Seega, kas meeldib või mitte, autojuht on ja jääb kahe noore tapjaks ning ta peab selle teadmisega elu lõpuni hakkama saama. Mitte mingeid "vabalt võis olla" ei saa olla...\nVaatleja 6. september 2021 14:06\nSeda räägitakse ka autokoolides,et kui pole juht kindel möödasõidu ohutuses,siis ei tohi möödasõitu sooritada.Ja kui tollel teelõigul oli lubatud kiirus 90 km/h ja kui ees sõitev auto sõitis piirkiirusest madalama kiirusega,näit. 80 km/h,siis pidi ikkagi bmw juht kiirust ületama.\nMa ei ole autojuht,olen igapäevane kaasreisija,jälgin autojuhte,väga tihti sõidu ajal räägitakse telefoniga,just naistibid igas vanuses.\nkogemuse puudumine 4. september 2021 14:49\nKaugelt lähenev väike täpp on hetkega kohal ,aga arvatakse, et jõuab ,isegi talda pole vaja vajutada ja Sõltumatsuse sildi taha varjuv kohtunik kah usub seda,kellel priskem rahakott .LS ei loe üldse.\nurr 4. september 2021 13:32\nülbureid on meil liikluses ikka üsna palju, ka ajuvabad tibid kimamas, kui load kätte saab, siis kihutama pistab, kas see on meie rahvuslik omadus? Inglismaal näiteks peatub autojuht või vähendab kiirust juba siis kui sa teepervel seisad.\nml 5. september 2021 03:46\nInglismaal on intelligetsed juhd ja seal on lubatud ka väikesed indisena sõidetakse ettevaatlikumalt.vpromillid, sest\nparandus 5. september 2021 03:48\nInglismaal on intelligetsed juhd ja seal on lubatud ka väikesed promillid, sest vindisena sõidetakse ettevaatlikumalt.\n5. september 2021 07:34\nSama ka rootsis-norras, algul oli suht harjumatu, nüüd peab kodumaal uuesti ümber harjuma\nto Tähendab 4. september 2021 13:31\nei tasu asju nii ühesilbliliselt ka võtta.Maastur ehk et kui juba nähtud´sümbol´nendest kellele seadused EI kehti! Ehk et loe nagu neid ilmseid rikkureid kellele elud ei loe ja arvavad et krabisev korvab kõik puudulikkused nii mõistuses kui südametunnistuses!\nsee peab lõppema 4. september 2021 13:34\nseega peab uurija ,kaitsja aitama tegelikke asjaolusi väänata..ja nii kahjuks ongi\nLihtne süüdimõista. 4. september 2021 13:08\nMöödasõit normaalne tegevus.Kes teab,kas tsiklijuht ületas oluliselt kiirust.\noota veel 30 sekki ja jääte ellu 4. september 2021 14:54\nnormaalne, aga alati juba siis riskiga, kui ka vastasuunast läheneja tundub veel väga kaugel olevat.\nUus trend elektritõuks 4. september 2021 12:59\nPalju õnne ja palju vigastatuid ja kurbust.Kiire ja mugava kohalejõudmise eest tuleb sageli kallist hinda maksta.Elu on juba selline.\nLiigeldes 4. september 2021 12:53\nPeab palju õnne olema.Sihilikult otsa ei sõideta.Alati ei aita ka oskused ja õiged valikud.Sestap nagu lahing teedel ,tohutu arv surnuid ja vigaseid.\nilma lustita 4. september 2021 17:01\nsihilikult otsa ei sõideta, ainult oma EGO lustiks ja iseenese suuruse tunnistamiseks\nKaristused? 4. september 2021 12:47\nKõik juhid ei ole meistrid,kuigi sõiduõigus on.Paljud on ülbed,nahaalsed ,egoistlikud nii elus kui ka roolis,inimexd loodud sellised.Mis või kes antud juhul süüdi,võibolla inimlik eksimus.\nTäpsustus 4. september 2021 12:43\nKirjatsura teab? 4. september 2021 12:40\nVõibolla,kellest mööduti lisas kiirust.Võibolla terviserike,võibolla ei märgatud tsiklit.\n4. september 2021 12:44\nMitte ei märgatud, vaid jäädi jõllitama nina vastu esiklaasi.\nLiikleja 4. september 2021 11:57\nKui palju peab maksma trahvi eestis ohtliku möödasõidu eest? Avarii põhjustamise eest kui vigastatuid ei ole, siis vist eestis trahvi ei tehta. Norras näiteks väänati 10000 NOK selle eest.\nJust 4. september 2021 13:01\nikka tehakse, tuttav sai 100€ ohtliku möödasõidu eest (jäi vastutuleva politsei kaamerasse)\nkolmas silm 4. september 2021 11:24\nVõttes arvesse, millise paragrahvi alusel on kriminaalmenetlust alustatud, siis karmi karistust siit tulla ei saa, aga karmavõlg ei halasta...\njuga 4. september 2021 12:09\nEi saa üldse midagi kirjutada, kohe modesse. Ju siis kellegil on hea seljatagune.\nX5-ga sõitvad tibid on Eesti tulevik. X5 on staatuse sümbol, aristokraadi tunnus.\nMersumees 4. september 2021 16:41\nX5 on PELDIK\nNii 4. september 2021 08:17\nPildi järgi tundub et autojuht tegi möödasõitu?\n4. september 2021 08:05\nIssanda loomaaed 4. september 2021 09:59\nKui öelda pole midagi, siis oleks sobilik üldse vaikida!!!\nto.miks teete nii 4. september 2021 06:32\nAvariid ,õnnetused kõikjal,pole need välismaalased mingid erisorti rahvas.Ja enamus avariidest põhjustab juhtide oskamatus,vale tegevus antud olukorras,nahhaalsus,egoism,mis on omane paljudele,ka välismaalastele.\nKurbus,lein. 4. september 2021 06:22\nKaristused kohatud.Kindlasti ei teinud juht möödasõitu hoolimata sellest,et vastu tuleb mootorratas.Miks ta ei näinud ,võibolla terviseprobleem,oskused,tähelepanematus,kindlasti mitte tahtlik otsasõit.\nmöödasõit 4. september 2021 06:18\nei usu, juba advokaadid teevad oma tööd.\nlahkunu vaikib 4. september 2021 11:40\nadvokaatide töö on muutunud selliseks, et aidatakse uurijaga avarii asjaolusi sobilikku suunda paika panna, mitte välja selgitada.\nnoo on 4. september 2021 05:38\nKaristused on liba-demokraatias üliväikesed, see paadunud rikkuja ja avariide tegija oleks ammu pidanud lubadest ilma jääma...aga jällegi maksid liberaalsuse eest 2 inimest eluga...\nKui pimedad sõidavad 4. september 2021 03:21\nJa minu uhiuuele punasele autole tõmbas kõrvalteelt stoppmärgi tagant küljepealt sisse ühe provintsilinna notar. Väitis, et ei näinud. Mis siis teha, kui ei näe? Mitte midagi.\n4. september 2021 02:12\nmarek 4. september 2021 02:43\nKas see, et elad väismaal, on kuidagi teemaga seotud??\nakka 4. september 2021 10:01\nkuidagi mõnest otsast on teemaga seotud küll. Seal on inimestel HOOPIS teistmoodi sõidustiil, Kas see on vabade tunnustäht või kommunistide puudumine, tont seda põhjust teab . Aga erinevus on lausa röögatu.l\n3. september 2021 22:13\nJaan I 3. september 2021 22:45\nKaine loogika ütleb, et asi on hapu. Nii nagu vastadin jabadabaduule eelnevalt- asi on ebaloogiline just kajastuste tõttu. Kordan veel- otsige BMW juhi kohta infot…uuriv ajakirjandus või …\nTo Jaan 4. september 2021 00:06\nMujal ka sama infot jah. Tundub asi väga hapu. Kui viidatu on tõsi siis näib, et tegu mentaalselt ... isikuga, sellepärast võidaksegi varjata nime (muidu ju ikka oli nimi avalik - kasvõi Saaremaa või Laagna tee puhul), vaatasin, instas eile postitatud pilt, nägu nalja täis. Kui see tõsi siis hirmus lugu, see kordab tulevikus tegu. Sõbralistis ka isikuid keda tuttavate-tuttavate kaudu tean, meelemürgid jne mängus, sellest ilmselt pööningul tuuline, youtubes ka teisi mõnitav sisu.\nVVV 3. september 2021 20:36\nTundub, et kokku said kaks vähese sõidukogemusega juhti. Ilmselt ületasid mõlemad kiirust. Tavaliselt juhtuvadki avariid, kui mõlemad mingil määral eksivad. Kui üks juht eksib, siis kogenud juht reageerib ja õnnetust ei juhtu, aga siin olid mõlemad noored ja algajad.\nMari 3. september 2021 22:15\nJust nii oligi.Ühel noorel inimesel puudusid auto juhtimise kogemused\nhetzer 4. september 2021 11:04\nMootorratas sõitis oma sõidureas. Talle aeti otsa. Möödasõidul peab olema absoluutselt veendunud, et teed seda ohutult. Kui juba kommentaatorid mätsivad ja ninunännutavad.... enam siis veel need, keda asi otseselt puudutas.\nTähendab, 4. september 2021 11:20\net kui liigub maasturi laadne asi ringi on kohe rikkur ? Eriline aju ma ütlen, täiesti ÕÕVASTAV.\n3. september 2021 19:54\nJuku 3. september 2021 22:40\nAga mida teha siis teiste surmakutsaritega? Saaremaa, pärnu jalgratturite otsasõitja, mingi rallimees Seger ja oli ka noor rallimees teinegi. Mõni neist väsinud, mõni purjus ja kihutas.\nmööda ikka mööda 3. september 2021 19:49\nnagu kõht läheks kohe lahti või poest saab söök otsa!\nkindlustusraha 3. september 2021 19:39\nNii nagu liikuse politseinikud vanasti kõige ebaausam osakond oli, nii on senini. Süüdlaseks tehakse see, kes on abitumas olukorras ja väiksema rahakotiga.\nLiilluskahju on lisa-teenistus. 3. september 2021 19:50\nKuna me saame kindlad olla ,et politsei ausalt tööle hakkab.\neee 3. september 2021 19:35\nSelle autoga kolmas avarii see suvi... Paadunud liiklushuligaanid sõidavad selle bemmiga. Kolm kindlustusjuhtumit peaks olema ühe autojuhi elu saldo, mitte kolm kuud.\njjj 4. september 2021 17:28\nJa ka ägedad ,,kummivilistamised ,, toimuvad ööhakul sel teelõigul ...\nSaan aru 3. september 2021 19:31\nOsad inimesed on siin kindlasti, kes pole ise avariisse sattunud. Mina olen. Süüdi ma polnud ja teadvust ei kaotanud, kuid ometi ei mäleta ma hetkegi enne avariid. Lendasin vaid kergelt peaga vastu lage ja järgmine hetk oli see, kus nägin aegluubis auto osasid lendamas ja ootasin, kas auto maandub ratastele või mitte. Seega saan aru, miks bemmi juhilt eriti mingit infi ei saa, sest reaalselt Sa ei mäletagi, siin ongi abiks tunnistajad, uurimine. Ei tea, kas keegi soovib midagi kinni mätsida, aga, kui bemm oli 2003.aasta oma, siis otseselt rikkurite teema ka pole.\nnii on 3. september 2021 19:36\njust mingi hetk peale avariid toimub justkui aegluubis aga see on seda täpsemalt meeles.\nKolja t 5. september 2021 04:00\nAga nilleks peab asfaldil sõitma maasturiga?\n3. september 2021 19:26\nJuku 3. september 2021 19:48\nAlguses oli ka minul see arvamus aga vaadates pilte siis: 1. Mootorratas suht kerge ja vaadates auto vigastusi pidi ühel neist olema 150 rauas vmlt. 2. Normaalkiirusega sõites mahub motikaga igal teel kahest kõrvutiolevast autost mööda 3. BMW nii vana et sellega vist enam nii ei kihutaks Et tundub hoopis et noortel oli punn põhjas ja ei jõudnud reageerida kui auto ette tekkis. Autojuht jälle ei näinud motikat mis sellise kiirusega muutub punktist reaalseks hetkega.\nHonda, tsikkel oli Honda. 3. september 2021 21:19\nNSR 125R, 2000a registrisse võetud, 8,6kW võimsus.\nTo tarkpead 4. september 2021 05:33\nSelline honda kui seda natuke tuunida läheb 160 välja..tuled on sellel ka nõrgemad kui suuremal bikel, st pratiliselt on seda sellise kiiruse juures väga raske näha möödasõitu alustades.. ootaks äkki enne bmw juhi lintšimist ekspertiisi ära.\nE 3. september 2021 20:11\nEks kogenum mootorrattur oleks suutnud kõrvale põigata, aga see on oleks-poleks. Mõlemad olid n.ö vahtralehed. Kahekesi mootorrattal olles ongi raskem juhtida. Eks autot juhtides ongi nii, et pead ise päris palju vaatama, kui mõni hullu möödasõiti sooritab ja kolmanda rea vahele tekitab. Meie liikluskultuur on siiski veel päris ok. Samas on küll, et juhilubasid saades peaks õpetana ka n. ö trikisõitu. Kui keegi teine liikluses vea teeb, pead oskama väga kiiresti reageerida.\nto Juku 3. september 2021 20:31\nMöödasõitu hetkel pidi maasturil ka kiirus sel hetkel päris suur olema.\n3. september 2021 18:37\nKui see on vihje 4. september 2021 00:19\nSiis on lugu pehmeltütelda nutune küll. Kui nii siis paistab, et saatus ei lase end alati pikalt narrida.\n3. september 2021 18:20\nsedused enam ei loe 3. september 2021 18:35\nseda nimetakse seadustuseks ja korruptsiooniks uurimises ja kohtutes.Seepärast liikluses tehakse , mida heaks arvatakse\n3. september 2021 18:18\nÕIGE! 3. september 2021 18:32\nUus ja (loodetavasti) inimestepoole president ütles ka, et eesti iniemsed võiksid olla targad! Ja seega, kes eeskirju ei riku ilma põhjuseta, oleks tõesti kasulik registraatorid, vähemalt on peale letaalseid tagajärgi võimalus asjades selgust saada ja hea tahte korral vahel ka võidelda surnute puhul kaelamääritava süü sellele, kes tegelikult süüdi oli. Eestis kipub süüdi jääma surnu kuna ei saa end kaitsta. Issi bemmil oli EDR kus olemas kõik, kiirus matsu hetkel jne, ometi kohtus neid andmeid teadaolevalt ei esitatud ja süüdi kõik teised, eks "jalus" isandal.\nOli siis naisjuht. 3. september 2021 18:10\nNaised roolis ongi kahjuks 2 äärmust, ühed ei julge sõita, teistel on kõik ükskõik, hakkavad isegi pimedas kurvis mööda sõitma, pikaaegne elukogemus.\nMh 3. september 2021 18:23\nArvaks, et kommentaatoril suhteliselt ühekülgne pikaaegne elukogemus. On olemas ka kolmas "äärmus" naisi - need, kes sõidavad iga kell paremini (kindlamalt, ohutumalt, kindlakäeliselt) kui kõik meeste "äärmused". Aga selliseid mehed ei tunnista.\nLugeja 3. september 2021 17:46\nLihtsalt nii kahju on,nii hukkunutest kui ka 21 aastasest noorest naisest.\nloogiline 3. september 2021 17:45\n... on hoopis see, et alustas möödasõitu, aga mootorratas jäi ette ja möödasõit pooleli. Mootorratas liikus ju vastassuunas. Kahjustused kaassõitja poolsel küljel. Iseasi, mis mõjuv põhjus on rohelise lehega sõites möödasõitu sooritada. Eessõitja liikus piirkiirusest oluliselt aeglasemalt?\nserlok 3. september 2021 17:43\nAga siis pidi ju möödasõidetava auto juht kobarat pealt nägema ja seisma jääma, polnud aga sellest haisugi...\nJaan I 3. september 2021 17:38\nTäiesti ebaadekvaatne jutt. Mida ja keda siin tahetakse kinni mätsida?\nJuku 3. september 2021 17:30\nVaadates auto kahjustusi siis loogiline oleks, et juhipoolne külg oleks sees. Ajuvaba\nMerks 3. september 2021 17:16\nEes liikuv auto, kellest hakati möödasõitu tegema, pidi seda peeglist märkama. Kas see on ikka kontrollitud fakt, leiti autojuht üles, kes BMW ees sõitis? Eelnevates artiklites pole sellest üldse juttu olnud, see oleks kohe teada olnud mu meelest.\nSass 3. september 2021 17:28\nSeega põgenes see auto südmuskohalt ja on ehk tänaseni leidmatta\nHakkab pihta 3. september 2021 17:43\nEi usu, et põgenes, see on hetke legend õnnetuse põhjustajal. Edasi tuleb juba see, et motikal esituled ei põlenud jne. Kõne väljavõtteid enam teha ei saa, telefonist on vestluste ajalugu ammu kustutatud, sest telefoni ei konfiskeeritud sündmuskohal. Liigub sinnna, et tõestada pole midagi võimalik ja topelt mõrvar ongi süüta.\njabbadabbaduu-le 3. september 2021 17:55\nHakkab pihta. Kui juht oleks seisma jäänud ja politseid oodanud, ei oleks pärast uudistes anonüümset "kaldus" vastassuunda, vaid põhjus: BMW sooritas eessõitvast autost ebaõnnestunud möödasõidu. Mätsimine käib. Ajakirjandus uurigu pigem, kelle sugulane on BMW juht.\nTelefoni logi kustutamine 3. september 2021 18:04\nEI PÄÄSTA sest sinu kõik logid asuvad ka operaatori sidekeskuse serverites.


Vene post-pungi kataloogi on vahepeal lisandunud uus nimi, nimelt on Motorama hiljuti üllitanud oma uue täispika "Calendar". Paari juutuubis leiduva loo põhjal paistab tegu olevat tugeva kraamiga.\ndarkwave with heroin influences\nThe Faunsi endanimeline\nalbum on südantsoojendav soundtrack\nhääbuvale suvele, millelt kostuv kingapõrnitsemine on meeldivalt\nmonotoonne ja õdus nagu pühapäevahommikune kohv. Muusikast hõnguv\nsoe, kõrvu paitav melanhoolia toob meelde hetki Slowdive´i\nloomingust. Need, kes peavad lugu ausast ja heast shoegaze´ist,\nkuulaku.The Fauns @ Bandcamp\nSügises paistab palju headust tulemas. Äsja ilmus Tamaryni oktoobris tuleva uue sünge ning delikaatse albumi esimene singel - I'm Gone. Kuuldu põhjal kõrvad vist juba teavad, kes oktoobris pikemaks ajaks kõlaritesse ja klappidesse elama kolib. "Dream-pop songstress Tamaryn will release her sophomore full-length, Tender New Signs, on October 16th via Mexican Summer. She dropped the album’s first single, “I’m Gone“, today. Slow and brooding like many excellent pieces on her debut The Waves, and with the gauzy wall of guitar and bass-led sound, “I’m Gone” is a booming breakup track with a tinge of heartbreak over Tamaryn’s delicate and somber vocals. The album’s aim appears to be a personal one. “In making this record, I hoped to transcend the mundane world, by living in a new one of my own creation,” Tamaryn said, “now it’s time to invite everyone else in it with me.”


Tõnu Mõistus: noored ja vanad pole eri inimliigid Postimehest - Uudis.eu\nTõnu Mõistus: noored ja vanad pole eri inimliigid Postimehest\nTõnu Mõistus ettevõtluskonsultant 16. oktoober 2019, Tõnu Mõistus. FOTO: Erakogu Kes pole noorelt ära surnud, leiab end ühel hetkel 50-aastasena. Midagi pole inimese jaoks teistmoodi, kuid väljastpoolt vaadatuna on kõik muutunud ning tuleb...\n17.10.2019 19:01 22 0\nTõnu Mõistus ettevõtluskonsultant 16. oktoober 2019, Tõnu Mõistus. FOTO: Erakogu Kes pole noorelt ära surnud, leiab end ühel hetkel 50-aastasena. Midagi pole inimese jaoks teistmoodi, kuid väljastpoolt vaadatuna on kõik muutunud ning tuleb hakata tõestama, et oled sama väärikas ja vajalik kui 30- või 40-aastane.\n27 päeva tagasi Uued Uudised 0 10 Link


Muhu murde lood | Hooandja\nMuhu murde loodKasutaja Kadri Tüür projekt kategoorias Trükis\n"Muhu murde lood 2" roamat akkab pissi tassa valmis soama, aga et sie tuleb kaks korda paksem kut alguses arvatud, siis oo vähepärast rükkimise raha vaagad. Seda me katsumegid Hooandja kaudu kokku aada.\nSelle roamatu koande vahel oo masu seitsme voasta tüö, mis muhulased oo omas kieles kirja pannud ja murdevõistlustele soatn. Sii oo mälestusi omadest esivanambatest, eludest-majadest, kalapüist ja kangetest muhulastest, ja sellest, mis elu sii kuloosiaal elati, ja mõned luod sellest koa, mismuodi oo Muhus eluilmal kiisikast tehtud ja poslori aetud. Kõik kokku oo üks igavene vägev tüikk lugemist ja ajalugu ja kieleajalugu koa. Sest sii oo iga kirjutaja kiel jäetud just sõukseks nägu ta ise selle kirja oo pand.\nMeitel ep jää üle muud kut luota, et sie roamat tuob muhulastele uusi sõpru ja aitab uied kirjutajad otsa piale – sest luod ja laulud põle ju Muhust viel otsas mitte. Ralli oo sii eluaegas üksjägu soan ja ju soab viel, sest ju sie ikka näeb, misse viel nähe soab, nägu Muhus öetse.\nKui rahasid rohkem piaks kokku tulema kut rükikoda omale tahab, siis sie pannasse kõik Liiva pastoraadi katusse parandamise ja Muhu Pärandikooli tegevuse piale akkama!\nVideo on muhukeelne ja kasutab väljendeid, mis sisalduvad (koos seletustega) valmivas raamatus. Kahekõnet peavad raamatu koostaja Kadri Tüür ja Vikerraadio ja Kadi raadio muhukeelsete uudiste autor Irena Tarvis.\nVaadata tasub ka Muhu Pärandikooli FB-lehte: iga nädal seletame seal lahti ühe mõttevahetuses kasutatud iseloomustuse sisu. Või te teate juba, mida tähendab „oo nii ruttus kut veski alumine kivi“?\nJa oogid meite ooandmise viimane päe käe! Suured tänud - pitkad paid kõikidele, kis oo raha annud ja nendele koa, kis oo sii paljast voatamas köin ja kaasa elan. Ega nüid muud kut katsume aga ruttus olla, et roamat rükki laska ja siis seda jägama akata. Jägamise kohjad mandril oo Muhu Pagari puodides.\nJa eks me katsume ikka vähe rohkem ruttus olla kut veski alumine kivi, sest sie seesab õigupuolest paegal, ülemine paljast õerub selle vastu, kut veski tiivad rinki köivad. Sie oo sõukest sammat sorti väljend kut juudi jõulupuu, ehk siis oksüümoron.\nEi neh, aeg akkab viimati otsa suama, nüid piab olema ruttus kut veski alumine kivi ja nie viimased seletused viel siia kirja panema, nägu lubatud olli!\nSehvti tiha ja poslori aada - külge lüüa ja mula ajada. Vanaste ollid nuored mihed, kis tahtsid tundmata tüdrikutega sehvti tiha, ennassimi ikka tudvustan, et "Ma ole Paenasse Panni Ingli poeg". Pärast põle kiskid ossan kojo aada, et kisse olli. Ahah, ja 'kojo aada', see on näo järgi ära tunda, kust külast ja kust perest inimene pärit on - sest näojooned ja maneerid ütlevad selle ikka enamasti ära, kes vilunud silmaga vaatab.\nAndku taale ead ingamist - sama, mis 'olgu muld talle kerge', aga sellel on õigeusu mõlk juures, seal räägitakse 'issandas hingamisest'. Smuul oli küll luterlane, aga väljend on levinud ja nii peent vahet vist enamasti ei tehta, et luterlasele kuidagi teistmoodi öeldaks.\nPõle istun, käed kupe pial - istuda, käed süles, ilma, et mingit tööd näpu vahel oleks, pole kombeks olnud.\nTulisema uhke väirk, et just vabariigi voastapääval meitel tuhat täis tulli!\nMõned seletused koa nännede jutu kolmandama osa kohta:\nSee poiss oo lahke kasuga. – Pikka kasvu, pole kasvuga kokku hoitud.\nNii pitk, et harjab moast katuse ää. – Pikka kasvu. Katuse harjamine on see horisontaalne kord kõrsi, mis rookatusel kõige ülemises servas on. Madalamal majal u 4 m kõrgusel, rehemajal sial kuskil kuie pial.\nNee ollid kiitused.\nMõlemad käed oo vassakud ja kõik sõrmed oo peidlad. – Saamatu, eriti käelist osavust nõudvate tööde osas. See oo laitus ja sellest suuremad laitust muhus voata et põlegid.\nKis täna Kadi raadiu muhukielsid uudissime kuulis, nie oo vist nüid koa oogu annud, sest nii kena ümargune ühessa sada oo selle kuie päevaga kokku tuln! Soame selle viisvoastaku loani enne tähtaega masu valmis!\nAga nüid mandrirahvale koa mõned sõnaseletused mõttevahetuse teese osa kohta:\nM: Aga sie teene oo peenike kut silgu niisk. - Sale; sale ja libe, aga võib ka tähendada peenikest ja lõtva (muskel kut silgu niisk). Niisk, kis ep tia, on isase kala sigimiselund, vaste emase kala marjale.\nL: Ma ütleks sore, et laha teine nägu kuin ahvenas. - Kuivatamine ei ole kahtlemata see kõige mõistlikum asi, mida ahvenaga ette võtta, kui on eesmärk teda pärast kulinaarselt nautida.\nMõlemad iseloomustused pärinevad Juta Peegli kogutud ütluste "Laituste" rubriigist.\nSelgtuseks Hooandja video esimese otsa juurde väljavõte "Muhu murde lugude" väljendite ja ütlemiste kogust, alajaotusest "Kiitused" (kirja pannud Juta Peegel):\nTüdrikul nägu nagu lepapütt. – Kena ümmarguse ja punase näoga. Lepapuu on teatavasti punane; pütis hoiti enamasti piima.\nSellel oo kenad kadagavädaja seared. – Tugevad jalad, tubli tööinimene.\nJuussed kut linapeod. – Paksud valged juuksed.\nEi neh, juba esimese õhtaga tulli masu neljandik oogu! Ju sie ikka näeb, misse viel nähe soab! Aga kohe soab kuulda koa - täna kellu poolest kaheteistmest pidi Kadi Raadiu meite murdelugudest riakima!\nAnu Kabur 09.02.16\nMarge Kiirend 09.02.16\nJaano Vink 09.02.16\nToomas Vavilov 09.02.16\nKaie Kuum 09.02.16\nRiin Magnus 09.02.16\nOtt Heinapuu 09.02.16\nGeda Paulsen 10.02.16\nKadi Vilu 10.02.16\nKristi H 10.02.16\nÜlle Jaakma 10.02.16\nJüri Metssalu 10.02.16\nMart Orav 10.02.16\nToomas Saat 10.02.16\nJuta Vaher 10.02.16\nMadis Tüür 11.02.16\nMonica Maiste 11.02.16\nMadis Savisto 12.02.16\nPeeter Lillestik 12.02.16\nAhto Vaher 15.02.16\nkertu peet 18.02.16\nReinart Ott 21.02.16\nMartin Sepping 23.02.16\nKaidi Holm 24.02.16\nViire Jagomägi 24.02.16\nKaarin Kaur 01.03.16\nJanek Targem 01.03.16\nTiiu Riismandel 02.03.16\nAita Kasonen 10.03.16\nKatre Havam 10.03.16\n1267.15€kogutud 1000€ eesmärgist\nSee projekt kogus toetuse 10.Mar.2016\nKis maksab 5 eurut, sie soab omale Muhu murde lugude e-roamatu koos Piiri Metsavahi Irena (murdevõistluste iest vädaja), Koguva Loasu Kadri (roamatu kokku panija) ja Linnusse Uisu Riina (roamatu kujundaja) digitaalsete autugrammidega.\nKis maksab 10 eurut, soab roamatu muidu kätte. Kui valmis oo, siis roamatu soab kätte Muhust, Talinast või Tartust\nJa kis maksab 20 eurut või seda änam, sie soab roamatu puhta tuimuidu ja ühe Muhu leva koa sõnna juure! Roamatu ja leva soab kätte Muhust, Talinast või Tartust


5.2.2. ASUKOHA ARVESTAMINE - Planeerimine.ee\nEesti Inimarengu aruanne1Eesti inimarengu aruanne 2019/2020 https://www.kogu.ee/tegevus/olemus-ja-roll/eesti-inimarengu-aruanne/eesti-inimarengu-aruanne-2018-2019/ eristab Eestis kolm asustuse tüüpi: linn, maa ja nende hübriidina eeslinn. Eesti trendideks suurematest linnadest eemal on ääremaastumine ja keskuste kahanemine . Muutunud on maalise ja linnalise elukeskkonna tähendus. Inimeste soov elada väljaspool tihedat linna on toonud maastikupilti eeslinnaasumid kui linna-maa hübriidvormi. Praegune eeslinn lõhub avaliku ruumi linnas ning ignoreerib avaliku ruumi vajadust eeslinnas2Eriti probleemsed on asustusvormid, mis jäävad tiheduselt ebamääraselt linna ja maa vahele. Need enamasti monofunktsionaalsed alad ei suuda tagada piisavat elanike tihedust linnaliste teenuste ja ühistranspordi toimimiseks, kuid neil pole enam ka maalise elukeskkonnale iseloomulikku kvaliteeti.. Samuti käiakse eeslinna-aladel loodus- ja kultuurmaastikega ümber pillavalt. Kahanevas maakeskkonnas on järjest vähem alaliselt maal elavaid inimesi, kelle elulaad seostuks otseselt traditsioonilise loodus- ja kultuurmaastiku kujundamisega.\nKompaktsete elamualade detailplaneerimisel tuleb üldiselt lähtuda sellest, et tagatud oleks hea juurdepääs, kättesaadav oleks sotsiaalne taristu ja mõistlike avalike kuludega oleks tagatud tehnovõrkudega varustatus. Arendamine peab toimuma võimalikult terviklike, hästi läbikaalutud ruumiliste visioonide ja terviklahenduste alusel. Uute elamualade detailplaneerimisel tuleb arvestada erinevas vanuses elanikele vajaliku sotsiaalse infrastruktuuri osade, ühistranspordi võimaluste, avaliku ruumi ja kohalike keskuste arenguga. Väikeelamutega hajus linnatüüp on USA sarnase autostumise vedaja. Suurem tihedus on põhjendatud raudteejaamade ümber, kuid arvestades ka ajaloolist miljööd.\nEelpool toodud põhjustel tuleb taunida asendilt, maakorralduslikult ja maamajanduslikult ebaotstarbekat põllu- ja metsamaade kruntimist üksteisest ruumiliselt isoleeritud pisiasumiteks, kus sotsiaalne taristu jääb kaugele ja tehnilise taristu rajamine ja pidamine on kulukas. Kehtiva planeerimisseaduse kohaselt on võimalik detailplaneeringu koostamise kohustust oluliselt vähendada juhul, kui üldplaneeringu tasandil on läbi mõeldud planeerimistingimuste seadmine maalises asustuses3Nõuandeid üldplaneeringu koostamiseks. Lisa 3 Planeeringutingimuste seadmine maalises asustuses. https://planeerimine.ee/wp-content/uploads/2021/05/lisa3.pdf.\nMaakeskkonnaga seonduvad väärtused on näiteks põllumaa, väärtuslikud maastikud ja liigirikkus. Hajaasustusega alade elukeskkond peaks pakkuma selget alternatiivi linnalise asutusega aladele ja kavandatav ehitustegevus olema ainuomane konkreetsele maalisele asustusele – see tähendab rohkem ruumi, rohelust, privaatsust, vaadete avatust jne. Hajaasustusega aladel tuleb detailplaneeringu lahenduse koostamisel järgida ja ära kasutada olemasolevat väljakujunenud külastruktuuri ja lähtuda väljakujunenud maastikumustrist – eesmärgiks on olemasoleva külatüübi ja ruumilise struktuuri säilitamine. Kui see on külatüübi puhul traditsiooniline, tuleb uued hooned ehitada väljakujunenud ehitusjoonele arvestades olemasolevat õuestruktuuri.4Näiteks Kuremäe küla detailplaneeringus (Alutaguse VV, 2018) analüüsiti kultuuriliselt läbipõimunud asula arengut ning erifaase, uus planeeritud asustus tihendab olemasolevat selliselt, et juba väljakujunenud külamiljöös lisatakse olemasolevatele äriõuedel sobivas mahus laienemisvõimalust ning säilitatakse väljakujunenud struktuur, kortermajade piirkonda lisatakse sobivaid alasid selle piirkonna tihendamiseks. Kuremäe küla näol on tegemist Pühtitsa kloostri tähendusväljas asuva alaga, kus kloostri elanike ja rohkearvulise külastajaskonna jaoks maastik on rikas sümbolite ja paljude nähtamatute tähendustega. Neid tähendusi tundma õppides ning järeldusi tehes loobuti planeerimise käigus kaupluse kavandamisest asukohta, mis kloostri religioosses ruumitunnetuses oli vastuvõetamatu ning oleks lõhkunud sümboolse terviku, mis kloostris ja selle vahetus ümbruses on tänaseks tekkinud (legendid, imeteod, uskumused jms). https://www.alutagusevald.ee/kehtestatud\nJuhul kui hajaasustuses on varem rajatud eraldiseisev kompaktne elamurajoon, ei ole asjakohane selle ruumistruktuuri aluseks võtmine uute detailplaneeringute koostamisel, vaid uue lahenduse koostamisel tuleb analüüsida piirkonda ning selle seoseid ümbrusega tervikuna . Edasisel planeerimisel ja projekteerimisel tuleb eelistada lahendusi, mis sulanduvad maastikku ja mille juures on ümbritsevas keskkonnas raske eristada, kus planeeringuala algab ja kus lõpeb. Vormiline eristumine olemasolevast kontekstist on pigem negatiivne, sest see tekitab mittevajalikke piire uue ja vana vahel, lõhub traditsioonilise külamaastiku funktsionaalset ja ruumilist struktuuri, samuti pigem eraldab, mitte ei liida kogukondi.\nMaalises keskkonnas tuleb säilitada ja hoida maastikus peituvaid väärtusi, mis muudavad koha omanäoliseks ja toovad esile selle eripära. Väärtustada tuleb väljakujunenud külamiljööd, kohavaimu ning ajaloolist pärandit, samuti piirkondadele omast maastikulist ja ruumilist omapära. Ehitiste paigutamisel maastikku tuleb lisaks lähiümbrusele naabruses arvestada ka piirkonna terviklahendusega, vaadetega väärtuslikele ehitistele ja maastikuelementidele.\nTehnovarustuse lahenduse kavandamisel hajaasustusega aladel lähtutakse põhimõttest, et kruntidele planeeritakse eraldi tehnovarustus, mille planeerimisel arvestatakse geoloogiliste tingimuste ja põhjavee kaitstuse vajadusega. Tulevikutrend hajaasustuses on liikumine süsinikneutraalse energiaautonoomia suunas.\n← 5.2.1. AJAKOHASUSE TAGAMINE5.2.3. RUUMIANALÜÜS →


Tallinna Reaalkool - 140b\n20.aprillil käisime õpetaja Heli Ahunaga ajaloo tunni raames Siselinna kalmistul. Ringkäiku alustasime juba hommikul kl 8.00 Herne tänava värava ees. Algul jutustas õpetaja meile üldisest kalmistu ajaloost ja erinevatest kalmistu osadest. Peale seda kõndisime mööda kalmistut ja käisime tuntumate inimeste ja mälestusmärkide juures, mille kohta õpetajal oli alati midagi jutustada. Lõpuks jõudsime Pronkssõduri juurde, kus meile räägiti, miks see on osadele tähtis ja kuidas see on seotud Eesti ajalooga, kuna lähenemas oli 9. mai. Oma ringkäigu lõpetasime Harald Triegeli mälestusmärgi juures ja panime küünlad tema hauale.\nLisas: nutikas140b 15.06.2022 18:37\n11.mail käisime klassiga ühiskonnaõpetuse tundide raames riigikogus. See toimus tundidevälisest ajast, mis tekitas algul veidi rahulolemaust, kuid usun, et õppekäik tasus ennast ära.\nAlustuseks tehti meile istungisaalis ülevaade riigikogu tööst ja üldiselt riigivalitsemisest. Saime teada huvitavaid juhtumeid ka ajaloost.\nPeale seda liikusime komisjoniruumi, kus tegime äsja omandatud teadmiste peale väikese viktoriini, kaasa saime Eestit tutvustava voldiku.\nPlaanis oli ka kohtumine riigikoguliikmega, mis oleks ääre pealt ära jäänud, kui meie giid ei oleks koridori pealt Hanno Pevkurit kinni püüdnud. Saime temalt küsimusi küsida, nagu kui pikad on tööpäevad ja kuidas järgmisteks valimisteks juba valmistutakse. Ta jagas meeldejäävamaid seiku riigikogust, näiteks kuidas oli olla 36-tunnisel istungil.\nOli tore ja meeldejääv õppekäik, mille tegi veel paremaks see, et järgmisel hommikul jäid ühiskonna tunnid ära.\nLisas: nutikas140b 11.05.2022 17:45\nOlime neid päevi juba pikisilmi oodanud ja lõpuks oli suusareisi aeg. Me sõitsime Kuutsemäele võtsime varustuse ja talverõõmud võisid alata! Pärast suusatamist/lumelauatamist me sõime. Õhtusöök söödud, ootas meid ees veel terve öö lõbusaid hetki oma klassiõdede/vendadega. Rääkisime, tegime grillvorste ja mängisime lauamänge. Hommikul ärgates oli näha, et und olid kõik pigem vähevõitu saanud. Pärast hommikusööki tegime veel paar tundi sõitu mäel ja siis oligi aeg jälle koju minna. See klassireis jääb kindlasti meelde, kui üks tore öö oma klassiga.\nSuusatajad ja lumelauatajad\nValmistume mäele minema\nLisas: nutikas140b 22.02.2022 19:30\n9.klass, Määratlemata Kommentaare pole\nDetsembrikuu külm on naha alla pugenud ja pimedad õhtud oleme pühendanud õppimisele. Selleks, et puhkaksime veidi koolistressist, otsustasime minna kokandusklassi meelt lahtuma. Jagasime juhuslikult klassi rühmadesse ning valisime välja retseptid, mis tundusid isuäratavad. Kokku oli 4 rühma, igaühel omad plaanid. Esimene valmistas pitsat ja browniet, teine rühm sushi’t ja šokolaadikooki ning kolmas tegi pitsat ja Itaalia mandliküpsiseid. Kõige ikoonilisem rühm tõi aga peolauale poest ostetud pelmeene, pannkooke ja täispiima. Meie klassijuhataja valmistas maitsvaid piparkooke Reaalkooli märgiga. Toit valmis, istusime laua taha. Kõik said maitsta oma roogasid ja samas mõtteid vahetada. Mõnus õhtu lõppes ühe rühma klaasi purunemisega, kuid sellest polnud midagi, sest killud toovad õnne!\nLisas: nutikas140b 16.12.2021 13:50\nLisas: nutikas140b 10.02.2021 19:44\nLisas: nutikas140b 23.10.2020 23:10\nLisas: nutikas140b 09.10.2020 22:43\nLisas: nutikas140b 04.10.2020 22:36\nLisas: nutikas140b 20.09.2020 15:41\nLisas: nutikas140b 18.09.2020 19:15


Matti Nykänen: Maailm ongi hullumeelne. Et seda taluda, tuleb osata enese üle naerda - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMatti Nykänen Foto: Liis Treimann\nPiret Kooli, Liis Treimann, Aarne Seppel, Merilin Mändmaa, Tiina Rekand\n20. detsember 2015, 15.16\nSoome idaservas Lappenrantas sajab tol hommikul lund. Maapind sulatab ilu hetkega, ent kord suurvõistluste publikus tunnetatud meeleolu mu hinges on loodud ja jääb püsima. Rõõmustame fotograafiga loodusest antud valguse üle ning otsime kaardilt kõigi aegade enim hinnatud suusahüppaja kodumaja asukohta. Järve ääres asuva vaikse kõrvaltänavani jääb veel 1800 meetrit. See koht on Joutseno (eesti k mugandatult Luigela). Enne veel kui Matti Nykäneni valge eramu õuele keerame, jõuan mõelda, et luik on Soome rahvuslind – ilusa lennukaarega isend. Ja et Nykänen on üks kahest Soome olümpiavõitjast, kellel kuldmedali kõrvale panna ka kuldplaat.\nKuldplaate on mehel ette näidata isegi mitu. Esimene neist tuli aastal 1992, mil ilmusid kasett ja CD «Yllätysten Yö / Üllatuste öö». Pildil on aga ansambli Sleepy Sleepersi kuulsaks lauldud hittloo «Lennä Nykäsen Matti» eest saadud kuldplaat. Foto: Foto: Liis Treimann\nSamal ajal kui meie õiget maja otsime, on soomlastele enim kuldseid rõõmurõkatusi pakkunud mägikotkas naasnud kohalikust pagariärist. Paneb kohvivee tulele, tõstab majapidamistoas pesukorvi pestud pesu, sorteerib masinasse uue portsu ja sätib kuivatusresti sauna pesuruumi üles. Sel hetkel heliseb uksekell.\n«Leidsitegi üles,» naeratab Nykänen meid tuppa kutsudes. Ja vabandab siis, et peab pesu kuivama sättima.\nHõbeda ja valge toonides sisustatud kodu südames ootab rikkalikult kaetud kohvilaud. Silma jääb, et kullasajus sirgunud neljakordse olümpiavõitja ja mitmekordse maailmameistri elu on nähtav, kuid mitte liigselt esil. «Jah, mul on minevik, kuid ma ei ela selles,» toonitab mees hiljem ühtäkki.\nSaunast toa poole tulles masseerib Nykänen parema käe küünarnukki ja tõdeb: «Poleks osanud arvata, et pärast mäekarjääri ja kõiki sellele järgnevaid operatsioone (selg, pahkluud, hüppeliigesed jne – P. K.) on mul 52-aastasena käeluu murtud, valesti kokku kasvanud, neljanda operatsiooni ootel ja teeb nii põrgulikku valu, et valuvaigistiteta ei saagi, tervitamisest rääkimata.»\nKätelda on aga Nykänenil tulnud. Viimati Soome iseseisvuspäeva vastuvõtul vabariigi presidendipaariga.\n«Selleaastane kutse oli juba kolmas. Ema mul ilmselt mäletab täpsemalt, tal on kutsed kõik kodus, aga esimene kutsuja oligi vist Kekkonen juba. Ent ma ei saanud ju varem minna – hüpata oli tarvis,» muheleb Nykänen, valab kohvi ning meenutab lossipidu ja tolle õhtu tähendust enesele.\n«Kätlemistseremoonia oli mulle kõrghetk juba lapsena, kui kodus teleri ees istusime. Nüüd ise kohal olles veelgi enam – see on tunnustus. Hindan kõrgelt sõjamehi, kes vabaduse eest võitlesid: mõnega neist oli mul nüüd au ka kohtuda. Tunnen soomlasena oma riigi üle alati uhkust. Hea on teada, et kus tahes ilmanurgas ma ka poleks, on kuskil maa, mis on minu ja kuhu saan iga hetk alati tagasi, koju minna. See on rikkus,» rõhutab ta.\nPia ja Matti Nykänen Soome presidendi Sauli Niinistö ja proua Jenni Haukio vastuvõtul 6. detsembril 2015. Kõrval kutse, millele kogemata on kirja pandud Pia neiupõlvenimi. Foto: Foto: Lehtikuva\nKorraga kostab köögi ühest nurgast krabinat ja teisest vaikset urinat: 12-aastane pekingi paleekoer Tico ja ta eakaaslane, lontis kõrvadega tubane jänes Alma seavad sööginurgas jõujooni paika. Peremees kutsub koera korrale ja pakub, et nüüd on aeg üks jalutuskäik teha.\n«Tico, kas lähme pissile?» Ja koer on ukse juures juba ootel. «Ega me tempokalt kõnni, pigem on meil selline teokiirus, sest Ticol on süda haige ja suurema osa ajast tassin ma teda ühe puu juurest teise kõrvale,» seletab Nykänen. Ta tõmbab talidressi selga, suusamütsi pähe ja salli kaela, et lauluhääl (mees on 2006. aastast nõutud meelelahutaja Soomes ja kaugemalgi – P. K.) külma ei saaks.\n«Jõuluks ei soovi ma muid kinke kui meeleolu ja kallima kaisutus. Hellust on ses karmis maailmas ju ikkagi vähe. Ka mina pelgan oma karmi koore alt headust näidata,» avaldab Matti Nykänen, ise Ticot sülle võttes. Paremal on lontis kõrvadega kodujänku Alma.\nLumi on lõpuks maapinnale pidama jäänud, kõik on ilusam ja kargem. On aeg rääkida sellest, mis Matti Nykäneni elus tegelikult tähtis on, millest ta mõtleb, mida kahetseb – ja kas ta tõesti kardab kõrgust? Veel pole ma öelnud, et mul on kotis kaasas arvuti ja DVD kümme aastat tagasi esilinastunud ning nii Soomes kui ka Eestis kassahitiks saanud mängufilmiga «Matti»...\n«Räägime jah, kuid mul on üks tingimus: minust võib kirjutada jätkuvalt kõike ja igaüks, ent need peavad olema 100% faktid. Liiga palju on minu nimega muinasjutte ilmunud,» on Nykänen kindel.\nsündinud Jyväskyläs 17. juulil 1963\nSoome edukaim suusahüppaja\nsai Mägikotkana elutööpreemia 2013. aastal\n5 olümpiamängude medalit, 17 maailmameistrivõistluste medalit, 22 Soome meistrivõistluste medalit\nühtekokku 44 medalit: 8 pronksi, 4 hõbedat ja 32 kulda\nkolm plaati: «Yllätysten yö» 1992, «Samurai» 1993 ja «Ehkä otin, ehkä en» 2006\nlemmikud oma lauludest on «Elämä on laiffi» ja «Jokainen tsänssi on mahdollisuus»\nkaks õde, kolm last, üks lapselaps\nkuus abielu, viis abikaasat (ühe naisega oli abielus kaks korda)\nkaks lemmiklooma: koer Tico ja jänku Alma\nTe olete Jyväskylä poiss, elasite veel mõni aeg tagasi kodulinnas. Miks kohtume me nüüd Joutsenos?\nLihtne vastus on, et ostsime abikaasaga (Pia ja Matti abiellusid 26. juulil 2014 – P. K.) siia endale kodu. Pia on siit pärit, siin saime me tuttavaks, siin on ta vanemad, pojad ja töökoht. Nii tulin minagi siia.\nMitmed küsivad, et kuidas ma nii väikses kohas jaksan elada. Mulle aga väga meeldib, eriti seetõttu, et esinemise pärast sõidan nagunii pidevalt ringi, tuhandeid kilomeetreid igal nädalavahetusel. Kõik selleks, et laval olla.\nKuidas kohalikud teisse suhtuvad?\nNad on inimesed nagu mujalgi Soomes, täiesti normaalsed. Tervitame, ajame juttu. Mul ei ole siin külas küll mingit erilist positsiooni. Olen tavaline abikaasa, kes hommikuti naise (Pia töötab lasteaias õpetajana – P. K.) autoga tööle viib, lihtsalt selle pärast, et ma tahan seda teha. Ja siis algab kohe ka minu hommik – käin asju ajamas ja toidupoes.\n«Elu on inimese parim aeg ja oma kodus võin olla, kuidas tahan,» teatab peremees rõõmsalt ja viskab end elutoa sohvale küliti.\nKuidas te Piaga kohtusite?\nOlin kolm aastat tagasi siinsamas Joutsenos mängul ja pärast esinemist käis sõber peale, et läheks istuks veel pisut ühe õlle seltsis. Olin päris väsinud ja tegelikult ei tahtnud midagi, aga sõbra pärast otsustasin, et no las olla. Nii sattusime kohaliku pubi rahvarohkel õhtul lauda, kus istus Pia. Kuidagi hakkas meil omavahel jutt veerema ja nii ma sel reisil koju jõudsin. Päris otsese kokkukolimiseni kulus tegelikult oma pool aastat.\nSiis aga ostsime ühiselt selle kodukese, tegime remondi – kevadel saab kaks aastat. Ja siis tulid pulmad.\nPoolteist aastat tagasi tervitas teid Joutseno kiriku ees kogu küla rahvas. Laulatusest sai osa 80 kutsutut.\nSee oli tõesti ilus päev ja uhke pidu oli. Mu ema, õed, bändikaaslased ja mäekarjääri-aegsed sõbrad…\n26.07.2014 Toas vaatame koos pulmaalbumit, ühel pildil on näha ka Matti 80-aastane ema. Muide, oma kolleegide sõnul öelnud Pia 18 aastat tagasi oma praegust abikaasat tundmata: «Kord ma ta enesele napsan ja siis tean täpselt, kuidas teda taltsutada tuleb.» Foto: Liis Treimann\nSee on teie kuues abielu. Mis on nüüd teisiti?\nMa ei taha kõige eelneva kohta tegelikult täna enam midagi rääkida. Sest täna on täna, eilne oli juba. Ma ei ela minevikus. Meil on Piaga väga tore elu ja hea suhe. Olen õnnelik, tõesti olen. Alles nüüd tean ma päriselt, mis on armastus ja et armastust tuleb osata hoida. Kuid selles abielus saan ma esmakordselt olla päriselt selline, nagu olen.\nTänu Piale tean, et armastus on see miski, mis jääb alles pärast seda, kui meeldimine, armumine ja «olen hull su järele» on tundemöllust välja sõelutud. Armastus on helluse ja läheduse tunne. See on koosolemine, hoolimine ja vabadus. Eluks vajalik on teadmine, et sa oled suhtes vaba. Et sa ei ole kellegi omand, sa tajud, et võid olla sina ise, ehedana.\nOn tõeline õnn, et küpses eas inimene saab võimaluse armastada.\nOn tõesti. Nooremana olin ma enamasti armunud. Armastusest ei teadnud ikka suuremat miskit. Kui vaatan sel teel oma elule tagasi, siis julgen öelda, et olen teinud väga paljusid otsuseid pehmelt öeldes kiirustades.\nMa ei soovi kellelegi nende sõnadega haiget teha, kuid see on olnud mu suurim viga nii mõneski suhtes. Mõistan, et ma ei ole vastutanud, ma vist ei ole siiani suhte seisukohalt selle sõna tähendustki teadnud.\nNüüd teen teadlikult kõik meie suhte nimel, ja see on ka kordades lihtsam olukorras, kus meie suhe põhineb ülimal aususel.\nAusus on siinkohal oluline märksõna, sest teist on 30 aasta jooksul seltskonnaajakirjanduses ikka täiesti valimatult kirjutatud. Millised on teie suhted Pia vanematega ehk äia ja ämmaga?\nSoe ja lähedane suhe on nendega ka. Olen olnud nendega üdini aus ja mõistan, et mu elus on nüüd naine, kes neile on kõige tähtsam. Kõik jutud on selgeks räägitud, olgu need head või halvad. Ja ma ei ole nendega suheldes kordagi tunnetanud, et ei tihka midagi öelda.\nAusus on ka see, et igal meist on oma arvamus – ka meil Piaga –, ja eriarvamus ei tähenda, et me tülis oleme või et rõõmu ei oleks. See on pigem kohanemisoskus.\nMis kõmumeediasse puutub, siis … kui keegi tahab minust pahasti rääkida, no rääkigu. See on nende arvamus, neil on sellele õigus, ja ma austan teise õigust. Mina olen, kes ma olen.\nNykänen on nähtus ja meedia kasutab publiku huvi loomulikult ära. Sest rahvas tahab ju teada! Need, kes peavad avalikkuse huvi väljamõeldiseks, lugegu kommentaare. Nykäneni puhul ei saa avalikkuse tähelepanu ka kuidagi piirata. Pealegi viitavad nö kollased kirjutised kahele asjaolule: tegelikkuses ongi kõik hästi ehk et probleemi pole. Ja teiseks: tipptegija ongi populaarne. On siis lõppkokkuvõttes vahet, kas uudisnupp oli tõene või mitte?\nPaavo Seppänen, spordisotsioloog, professor\nOns kõmumeedia olnud teie jaoks mäng?\nKunagise sõbra, ajakirjanik Kai Meriläga koos lõime kord meediamaastikule tüübi, kes meenutab Uuno Turhapurot (Soome legendaarne naljategelane, kelle Eesti vasteks sobib Nisu Uuno tegelaskuju «Wremjast» – P. K.). Et lõime kuju, kellega on väga lihtne samastuda, kellega koos on lõbus ja keda saab süüdimatult tögada, pilades samas iseennastki. Kuid need stsenaariumi järgi sündinud lood on tõemeeli lehte pandud lõpuks. No kujutlege, kui kõik lollused ja pullitegemised ja hullud naljad, mida olete elu jooksul teinud, oleks meedias avaldatud tõe pähe?\nKui nüüd Turhapuro tegelaskuju juurde tagasi tulla, siis teda esitanud suurepärast näitlejat Vesa-Matti Loirit ei pea keegi eraelus Turhapuroks...\nNii ei näinud ka mina 18 aasta jooksul lehte kätte võttes neis lugudes ennast, vaid lavastatud lollusi.\nTõsi, mõned faktid on neis lugudes peidus olnud, kuid enamik oli puhas fiktsioon. Maailm ongi ju hullumeelne, et seda taluda, tuleb osata enese üle naerda. Ja iseennast nüüd tsiteerides ütlen: ma olen kuradi hea näitleja!\nMängufilm «Matti» on siis samasugune fiktsioon?\nJah, ja sellepärast me seda sinuga siin uuesti vaatama ei hakka. Olen ühe korra näinud, sellest mulle aitas. See on väljamõeldis nii suures plaanis, et mul hakkab paha. See film ei näita mind sellisena, nagu ma tegelikult olen. Tõsiselt. Ka ei küsitud minu käest kordagi, kas olen nõus ühe või teise väitega, mis filmi kirjutati. Nii tõstan ma kogu filmi kõrvale.\nKa ühe kevadel valminud dokumentaalfilmiga läks nii. Teatava rõhuasetusega lugusid ma endast enam näha ei soovi.\nMõistan, et dokumentaalfilm peab olema ehe. Ent kui üldse, siis tahan filmi, mis räägib minust enesest praegu. Näiteks sellest, et olen aastaid noori sportlasi vahendite, sponsorite leidmise ja otseselt rahaga toetanud. Sellest aga ei kiputa kirjutama. Minust on lihtne lugusid treida, ja seda tehakse, sest need müüvad. Aga ükski nupunikerdaja ei ole huvitunud mu tõelisest minast. Ka mina võiksin paljude toimetajate kohta lugusid rääkida. Ka selliseid, mis mõnegi elu kihva keeraks. Aga ma ei tee seda. Kahju, et toimetustes minu puhul selline mõtteviis ei kehti.\nJah, minuga on lihtne raha teha. Kuid raha saamiseks võib teha ju ka midagi tõeliselt head. Ja kui juba, siis räägime pärisloo minu tänasest minast. See on üks põhjus, miks mul on Piaga nii hea koos olla – ta tunneb mind päriselt, on tundnud aastaid, teab mu fänne, on näinud mu tõusu ja mõõna.\nOlen mõelnud, et aasta-paari pärast jään pensionile, ja siis on mul aega rahus raamat valmis kirjutada. See on jääv väärtus kõigest, mida elus oluliseks pean, ja neist, kellega olen elus kohtunud. Ühtlasi soovitan kõigile: kaaluge oma elu raamatu-mõttega üle. Uskuge, see on päris avardav kogemus.\nKõlas te hääles nüüd kibedus, sest teie elu on sedasi sopalehtede kõverpeeglis olnud?\nEi. Sest tean, et suudan kõik heastada. Mu elus on palju väärtuslikku, ja usun, et kord kirjutatakse ka sellest. Mis aga vigadesse puutub, siis kui ei tee vigu, ei tee suurt muudki. Ja meedia – no see ei kao ju maamunalt iial.\nOlete te mõelnud, miks inimesed on teie elust nii huvitatud?\nPuhas uudishimu on kindlasti osa põhjusest. Personaalsusel on ka oma roll ilmselt. Paljud jälgivad pelgalt seetõttu, et kuulda-näha, mida räägin, sest mina räägin. Ja siis on osa neid, kes siiralt kaasa elavad, muretsevad ja rõõmustavad. Olen neist paljudega ka otse suhelnud, kohtunud. Tore on, et mul ei ole rahva hulgas liikudes kunagi jama olnud. Tullakse sõbralikult küsima või rääkima, öeldakse niisama häid sõnu. Esinemistel üle Soome ei ole ka keegi tüli norima või ülbitsema tulnud.\nNykäneni kuulsad laused\nKes meist poleks kuulnud väljendeid «elu on inimese parim aeg», «elämä on laiffi» või «fifty-sixty»? Siiski ei pruugi kõik teada, et need väljendid lasi kord lendu Matti Nykänen.\n«Need laused on maailma mööda laiali lennanud, ja naerda on ju tore. Eriti kuna ma tean, et kõik need on öeldud pilkega silmanurgas,» lausub Nykänen.\nMehel on lausa kümneid väljendeid, mis kontekstist väljarebituna kõlavad ühtaegu lollakalt ja übernaljakalt. Ent millel tegelikult on sees iva ja kohati isegi sügavam mõte.\nKasvõi toosama «fifty-sixty» ehk 50-60. «Rääkisin telesaates oma toonasest abielust ja ütlesin, et meie suhe ei ole tasakaalus, on pigem selline 50-60. Sealt see väljend tuli, see oli aus ülestunnistus. Täna ütlen, et mu abielu on 50-50,» selgitab Nykänen. «Tõde on ju ka, et elu on inimese parim aeg. Ja nii ma siis vastasin, kui keegi minult ühes intervjuus elu mõtte kohta küsis.»\nHuvitav fakt on see, et Nykäneni laulutekstid koosnevadki peamiselt mehe legendaarsetest väljeütlemistest, mille eest ta tänab Soome tuntuimat sõnaseppa Vexi Salmit.\nKes on kuulsa mehe sõbrad?\nMatti Nykäneni medalid on kõik kenasti spordimuuseumis. Kodus on esil vaid mõned suuremad auhinnad ja erilisemad trofeed. Oma seinaruumi on saanud ka artistina teenitud kuld- ja plaatinaplaadid. Nykänen on mitmes mõttes rikas mees. Kuidas on aga lood sõpradega?\n«Kõige esimesena kuuleb mu murest tänasel päeval Pia. Tema teab, mis mind vaevab, ja aitab muredele lahendusi leida. Temaga koos saab kõigest üle.\nLisaks Piale on mul viis kauaaegset sõpra ja miljon tuttavat. Ent olulisim ring on mu lähedased: ema ja isa, õed ja minu lapsed – kaks tütart ja poeg,» vastab Nykänen vaikselt ning lisab siis vaoshoitud uhkusega: «Minust on saanud ka väikese tüdruku vanaisa.»\nOlete nüüd kümme aastat lauljaleiba söönud – mis tunne on laval olla?\nPõnev ja vahel ka ärev. Keskendumine on eraldi oskus, mida vist ikka veel õpin (Nykänenil diagnoositi lapsena närvihaigus, mis tekitab ärevushäireid ja takistab keskendumist – P. K.). Õige tunne tuleb esinemisel kätte alles pärast teist-kolmandat laulu. Siis olen soojaks saanud, tajun, mida publik ootab, tean, kuidas laule valida või mis edasi teha. Publiku pärast ma ju laval üldse olen. Ehk et kohanemine käib vastavalt huvile, kuid kõige esimene tingimus on alati, et esinemine peab olema tasemel.\nTe olete teine Soome sportlane (esimene oli odaviskaja Tapio Rautavaara – P. K.), kel on lisaks kuldmedalile ette näidata ka kuldplaat. Kuidas see on õnnestunud?\nLihtsaim vastus on, et inimesed armastavad suveniire. Ostetakse mälestuseks, et küsida autogrammi. Selleks, et jääks jälg tehtust.\nKohtusime teiega intervjuuks esimest korda 2007. aastal. Tollal olite lauljana roheline, nüüdseks aga on mitmed teie lood hittideks saanud, viimatine müüs plaatinaplaadi jagu eksemplare. Kuidas hindate tollast ennast ja kui palju olete tänaseks muutunud?\nKui kord alustasin, ei teadnud ma ju, mida teen. See oli lihtsalt «oh, teeme midagi». Mul oli elus pärast sportlaskarjääri tühimik, ei teadnud üldse, kuhu suunas liikuda. Kui sinna aega tagasi mõtlen, võtab siiani otsaesise higiseks. Oh hing hoia, mida ma kõike tegin… Nüüdseks on laulmisest ja esinemisest saanud mulle elukutse. Elan artisti elu, harjutan, esinen, õpin, hoian end vormis…\nUmbes kuus viimast aastat oleme olnud kindlal teel (Nykänen teenis läinud aastal 191 252 eurot, aasta varem 242 221 eurot – P. K.). Olime õnneks võimelised arenema, ja mitte ainult mina, vaid me kõik, bändina. Oleme palju muutunud, teeme uusi laule, nende hulgas on ridamisi hitte (2013. a kevadel müüs «Jokainen tsäänssi on mahdollisuus» 10 000 eksemplari – P. K.). Suveks plaanime järgmist plaati.\nOlete te stuudiomuusik või live-esineja?\nMe teeme stuudios kõik oma lood valmis, kuid esitame neid ikkagi live’ina ehedalt laval ehk et ma laulan otse. Teisiti ei kujutaks ma seda kõike ettegi, mängult laulda on ju nüri. Olen laulmist nüüdseks ka õppinud, harjutan võimalusel iga päev. Areng on me elus oluline.\nÕnne on teil palju, kuid kas teil talisman ka on?\nViimaste aastate talisman on Pia kett, mis ripub mu autos tagavaatepeegli küljes. See on mu kaitseingel.\nUsute te inglitesse?\nUsun, ja ma palvetan igal õhtul. Olgu hea või hull päev, tänan taevaisa antud päeva eest. Palvetan oma vanemate ja lähedaste eest, siis tuli kustu ja silmad kinni. See on rituaal, mis on minuga lapsest saadik käinud. Sedavõrd usklik taust mul on, et mind õpetati palvetama, kuid laiemalt usun ma suuremat jõudu, kõikvõimsust.\nOled te jumalaga vahel tülli pööranud?\nEi. Vahel olen küll mõelnud, et miks annab ta maailmale õnnetusi kaela või et miks minuga peab neid jamasid olema. Kuid ma ei ole neid talle küll kordagi ette heitnud. Meil kõigil on ju selliseid hetki, et tahaks ohkida, et miks – aga jumal on nii seadnud, et inimese aju ei võta rohkem, kui ta tajuda suudab.\nKas te kardate ka midagi?\nValetaksin, kui ütlen, et olen kartmatu. Kardan omal moel iga päev, kui istun autosse. Mõtlen hoolega läbi kõik teed, mida pidi minna, ja olen tõesti väga ettevaatlik, sest me ei tea ju iial, mis nurga tagant võib tulla. Sa võid olla endas kindel, kuid vastutulijas ju ei saa olla.\nVäiksest peale olen autos olnud, isa sõitis peamiselt piimaautoga, vahel suure veokiga, olin alati kabiinis. Hiljem sõitis isa taksot ja minagi olin vahel kaasa, sealt tuli ka mu sõidustiil, rahulik ja läbimõeldud.\nOma osa on ehk ka kunagisel rallisõidul – kunagi tulin ju Jyväskylä rallil isegi neljandaks.\nOlümpiavõitja ja lauljana olete leiva lauale teeninud, kuid kelleks te kunagi saada tahtsite?\nOlin 11, kui Jyväskyläs 30-meetrine hüppemägi valmis sai, ja jõuluvana tõi mulle hüppesuusad. Pärast seda ei olnud enam teisipidi mõtlemist. Hüppamine lihtsalt viis nii võimsalt kaasa.\nKuid on üks amet, mida olen väga kõrgelt hinnanud: koristaja, pesupesija, puhtusehoidja tööd.\nTean, mida tähendab enda järelt koristada, puhtust hoida ja pesu pesta. Ma ei ole kunagi isegi tahtnud, et keegi minu järelt korjab ja teeb.\nPuhtuse ja koristamisega tuleb mulle kohe silme ette ka asjade pakkimine. Olen silmini tüdinud hambaharja ja sokkide kotti panemisest ja välja võtmist ja pesemisest ja uuesti pakkimist. Tõesti, mul on kõriauguni, seda ei oska ilmselt kujutledagi. Olen suuski ja riideid kotti toppinud oma elus kokku 32 aastat, pidevalt. Alates sellest päevast, kui sain 19.\nKogu elu oli spordikotis, on ka praegu vahel, kui mängudele sõidan. Ikka on ju vahetusriided ja hambahari kaasas. On olnud hetki, mil keeran auto ringi ja tulen koju tagasi, sest avastan – pagan, asjad jäid maha! Ja seda olukorras, kus mul ei ole asju tegelikult isegi vaja. On ju jabur! Kuid ka see olen mina. See on minu tee. Pealegi, kui teed midagi vastumeelselt, siis tuleb pillid ruttu kotti panna ja lahkuda. Publikut petta ei tohi!\nCalgary olümpiamängudel 1988. a võitis Matti Nykänen korraga kolm kuldmedalit, seejärel otsustas Soome Post 24-aastase mägikotka postmargile jäädvustada. Foto: Lehtikuva\nKas nüüd, mil olete artist, on spordiperiood te elus lõppenud?\nEi ole. Tegelikult on mul üsna noor firma Fimen OY (asutatud 2014 – P. K), mille kaudu vahendan noori lootustandvaid sportlasi maailma. Praegu on meil üks nooruk, 19-aastane Toni Haikarainen, Kanadas hokit mängimas.\nEhk et otsingi noori, kes mingil põhjusel ei ole mahtunud koondisesse või olümpialootuseks ja kellel pole olnud rahalisi võimalusi, ent kes on arenguvõimalusi väärt. Edeneme praegu aga hästi tasa ja targu, et arenguplaanid ja võimalused korralikult läbi mõelda. Ehk kunagi saab minust ka treener, eks näis.\nKartmisest põgusalt rääkisime, aga milline suhe on teil kõrgusega? Olete kartnud?\nOi, ma kardan kõrgust siiani. Kui peaksin praegu korstna otsa või laevamasti ronima, siis alla vaadata ja otse tulla ma ei julgeks.\nLennukist langevarjuga hüpates näiteks ma aga hirmu nii ei koge. Sama on hüppemäel: ma ei vaata ju otse üles või otse alla, vaid näen ümberringi. Hüppetornist alla tulles tuled sobiva kiiruse ja nurga all, vaade on erinev.\nLahtihüppe hetk lööb korraks pildi nii segaseks, et sa ei erista mitte midagi, ent siis viib kiirus sind nii edasi, et sul ei ole mahtigi alla vaadata. Näed ainult kriitilist punkti ja metsaviirgu ja siis maandud…\nTundub, et see on vaid hetk, ent mida kõike sel lennul mõelda jõuab?\nEnese keha ja suuskade kontroll on see peamine mõte. Tead täpselt, kuidas üks või teine hetk peab olema. Nii vormidki sooritust peas, ehkki tead, et kõik on su kehasse nii tugevalt sisse treenitud, et toimib isegi siis, kui ei mõtleks midagi. Muu maailm lihtsalt kaob, kui roheline tuli süttib. On vaid olemine, meeter-meetrilt maandumiseni.\nPublikusse kukkumist ei ole kartnud?\nEi, nii pikka lendu ei tee meist keegi kunagi.\nMis on teie kuldmedalikülluse ja tiitlirohkuse saladus?\nTreening, head treenerid, korralikud hüppemäed, tasemel korraldus. Minu eest on väga palju hoolitsetud ja mind on hoitud. Lisaks treeningutele aga tegin kodus kogu õpitu enne järgmist trenni alati veel vähemalt kaks korda läbi. Distsipliin on tähtis. Kuid ennekõike enda tahe areneda ja olla tugev sportlane. Mind testiti pidevalt, elasin mingil hetkel kümnekiloste vestide ja lisakaaluga, ainult magades sain neist vabaks – selle hind on nüüd mu vigastused. Kuid nii täpsete plaanide järgi elades ja treenides on võimatu mitte edukaks saada.\nJa alles siis tuleb see viimane koostisosa: võidutahe. Mul on ka see alati olnud. Kui kõik need ained kokku segada, võib igaüks meist samamoodi ajalugu teha.\nNykänenil on 5 OM-medalit, 17 MM-medalit, 22 SM-medalit. Kokku 44 medalit, neist 8 pronksi, 4 hõbedat ja 32 kulda. Praegu on need medalid ja veel sadakond auhinda ja trofeed kõik kenasti spordimuuseumis vaatamiseks väljas. Foto: Foto: Lehtikuva\nKui mõelda kõigile teile tehtud operatsioonidele – kas need pingutused on seda valu väärt olnud?\nJah, ütlen ausalt, et see kõik tasus ära. Ma olen ju praegu üsna elavas vormis, kui just seda küünarnukki mitte arvestada.\nFüüsiliselt ei ole mul muresid, arstivalvet pole ammu enam vaja. Hingeline väsimus tuleb vahel peale, kuid ka sellega olen õppinud elama – tean, et rusuvast meeleolust saab ajaga üle, ja elurõõm tuleb tagasi.\nNüüd siingi, sinuga rääkides, sain mõelda hea tundega olnule. Jah, olen oma eluga tänaseks väga rahul.\nOn minevikuga sama lihtne rahu teha?\nSee on minult palju aega ja mõtteruumi nõudnud, ent jah, nüüdseks usun juba isegi, et olen olnuga rahu teinud. Kuid minevikus on asju, millega ei saa ma kunagi leppida või rahu teha.\nOlen mõistnud, et meie elus võibki olla asju, millega me ei lepi, olgu need minevikus või tänases päevas. Rahu tegemine ei tähenda kõige omaks võtmist.\nMis puutub minu karistustesse ja kohtuotsustesse, siis ma ei ole nõus nendega. Jah, ma olen kandnud karistust, kuid mitte õigel põhjusel.\nAlustame kas või sellest, et pussitamise süüdistus küll tuli, kuid pussil ei olnud minu sõrmejälgi. Mul on advokaadid ja tänaseni uurib seda ka üks parimaid kohtunikke. See on nende töö, ja ma ei taha enne rohkem olukorda kommenteerida. Soome seadus ütleb, et 100% tõendusmaterjal peab olema – minu juhtumi puhul seda ei ole.\nJah, ma tihkan analüüsida olnut, kuid mis veelgi suurem rõõm: tasapisi olen õppinud hindama oskust tulevikust unistada. Kas või kõige väiksemaid unistusi, olgu või et sajaks lumi maha – näe, täna ongi maa kenasti valge.\nJälle jõudsime lumeni, see on vist teie element…\nKorralik talv on muidugi mõnus, kuid hüppemäel vahet pole. Pigem mõtlen sellele, et kui nüüd neid pikki vahemaid esinemiskohtadesse sõidan, siis on märg pimedus see kõige karmim taluda.\nEnt varsti läheb valgemaks, ja enne veel on jõulud. Andmise ja koosolemise pühad. Hoida tuleb osata, see on tähtis!


Eesti loobus Balti turniiri nimel maavõistlustest nimekate vastastega - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n06. DETSEMBER 2019, 12:53 EESTI RAHVUSKOONDIS\nEesti Jalgpalli Liidu president Aivar Pohlak avaldas rahvusmeeskonna peatreeneri Karel Voolaidi lepingu pikendamise pressikonverentsil, et ta loobus 2020. aasta Balti turniiri nimel maavõistlustest nimekate vastastega.\nVoolaid märkis 2020. aasta eesmärkidest rääkides, et Balti turniiri silmas pidades on ta soov viia mängijateni kinnisidee, et selle võitmine on tähtis. Seni pole mängijad seda ülearu tähtsana tunnetanud.\nPohlak võttis Voolaidi sõnasabast kinni ja rääkis. "Karelil on ilmselt õigus, et lätlaste ja leedukate kinnisidee võita Balti turniir on suurem kui meil. Oleme liiga sageli näinud seda võistlust osana pikemast protsessist. Nüüd enam mitte.\nÜtlesin eelmisel nädalal konkreetselt ära kolmele suurele Euroopa koondisele, kes soovisid meiega enne EM-finaalturniiri maavõistlust pidada. Kahju, et ma ei saa neid nimesid välja öelda. Esimest korda teeme graafiku meie koondisele võimalikult mugavaks ja läheme Balti turniiri selgelt võitma," sõnas Pohlak.\n2018. aasta Balti turniiri järel kohtus Eesti maavõistluses Marokoga (1:3), 2016. aastal mängiti keset Balti turniiri Andorraga (2:0) ja seejärel Portugaliga (0:7), 2014. aastal enne Balti turniiri Gibraltariga (1:1) ning pärast seda Islandi (0:1) ja Tadžikistaniga (2:1), 2012. aastal enne Balti turniiri Horvaatia (1:3) ja Ukrainaga (0:4) ning seejärel Prantsusmaaga (0:4).


Millised on funktsiooni Ärata LAN-ist võimalused?\nMõnikord ka kaugäratuseks nimetatud WoL (Wake on LAN - Ärata LAN-ist) on tehnoloogia, mis võimaldab võrgus olevat arvutit eemalt käivitada kindla andmepaketi (inglise keeles ka Magic Packet) saatmise abil. Isegi kui arvuti on välja lülitatud, võtab võrguadapter võrgust tulevaid signaale vastu, nii et kui kindel andmepakett saabub, saab võrguadapter arvuti sisse lülitada.\nPõhiliselt kasutavad WoL-i süsteemiadministraatorid arvutite kaughoolduseks. Arvutil, mis saab WoL-i paketi, peavad olema WoL-iga töötavad emaplaat, võrguadapter, adapteri draiver ja BIOS (basic input/output system).\nOperatsioonisüsteemis Windows 7. Ärata LAN-ist on lauaarvutitel vaikimisi lubatud, aga sülearvutitel keelatud. Lisateabe saamiseks lugege Microsofti TechNeti artiklit Power Management for Network Devices in Windows 7 (Võrguseadmete energiahaldus operatsioonisüsteemis Windows 7)


3. märts 2003 kell 22:00\nÕiguskantsler kontrollis EKTK, Maksumaksjate Liidu ja Glikman&Glikman?i avalduste alusel maksukorralduse seaduse (MKS) § 163 lg 2 ja leidis, et see maksuintressi kuni 1994.a. tagasiulatuvalt kehtestav säte, ei ole kooskõlas põhiseadusega.\nÕiguskantsler toonitas, et tagasiulatuv maksuintresside tasumise kohustus on varaline kohustus, mis riivab põhiseaduse §-ga 32 garanteeritud õigust omandile. Vastavalt põhiseaduse §-le 113 peavad kõik maksuõigussuhte elemendid, sealhulgas intress, olema sätestatud seadusega. Riigikohus oli juba tuvastanud, et maksuintress oli sätestatud põhiseadusevastase regulatsiooniga. Põhiseadusevastane regulatsioon ei saa isikule panna kohustusi, sh. maksukohustust, seda enam veel tagasiulatuvalt.\nRiigikogu üllitist põhistati peamiselt vajadusega vältida rahaliste väljamaksete tegemist juba intresse tasunud isikule. Õiguskantsler leidis, et selles küsimuses peab otsuse vastu võtma kohus, prognoosides õigesti, et enamikul juhtudel on kohtuvõidu saavutamine vähetõenäoline. Vaatamata Riigikogu usaldamatusele kohtute suhtes, tuleb iga konkreetne intressivaidlus siiski lahendada kohtu poolt.\nÕiguspärane ootus, usalduslikkus ja õigus omandi kaitsele ja riigi mittesõnamurdlik tegutsemine kooskõlas põhiseadusega on vägagi kaalukad põhiseaduslikud väärtused, mida ei kaalu üles paljasõnaline soov kaitsta riigi rahalisi huve, seda enam, et ei ole tõenäoline, et need on üldse ohus. Igal juhul, riigi rahalisi huve saab kaitsta vaid põhiseaduslike meetoditega.\nPõhiseadusevastase seaduse vastuvõtmist on küüniliselt põhjendatud maksumaksjate võrdse kohtlemise põhimõttega, mille suhtes on õiguskantsler tabavalt märkinud, et isikute ebavõrdne kohtlemine oli just põhiseadusevastase regulatsiooni tulemus ja isikute võrdselt ebasoodsasse olukorda panemine ei tähenda võrdset kohtlemist.\nOlen seisukohal, et Riigikohtu 05 11 02 otsus, millega tunnistati kehtetuks intressiregulatsioon 1994-30 06 02, ei muuda ühtegi maksuotsust automaatselt tühiseks, ega ole veel iseenesest aluseks tasutud maksuintressi tagasisaamiseks.\nKitsamas mõttes võidab põhiseaduslikkuse taastamisest vaid vähemus maksumaksjatest ja sedagi perioodini 01 07 02, eelkõige need, kes on ettekirjutused tähtaegselt vaidlustanud või kelle suhtes ei ole maksuotsust veel tehtud. Olgu maksuintressidega kuidas on, laiemas mõttes võidavad õiguskantsleri tegevusest kõik, kes on huvitatud põhiseaduslikkuse järelevalve jätkumisest ja õigusriigi põhimõtete kindlustamisest. Kaotajateks on aga need, kes eelistavad demagoogilist pragmatismi põhiseaduslikele väärtustele.\nVastavalt õiguskantsleri seaduse §-le 17 peaks uus Riigikogu maksukorralduse seaduse § 163 lõike 2 kehtetuks tunnistama, mille üldtähtaeg on 20 päeva. Kui seda ei tehta, siis esitab õiguskantsler Riigikohtule ettepaneku vastava sätte kehtetuks tunnistamiseks. Leian et õiguskantsleri ettepanek on õiguslikult mittekummutatav ja Riigikogu poolt sellele vastuhääletamine tähendaks eriti küünilist õigusriigi põhimõtetele sülitamist. Teisest küljest, kui uus Riigikogu jätkab eelnevale omast õiguslikult küündimatut joont, siis oleks tervitatav veel ühe õpetliku Riigikohtu otsuse tegemine.


Puidu- ja käsitöölistel said valmis lõputööd - Haapsalu Kutsehariduskeskus\nAile Nõupuu uudised 14. Jun 2019 14. Jun 2019\nMai lõpus ja juunikuu alguses on olnud tihedad päevad mööblirestaureerijatel, tisleritel ja tekstiilkäsitöö õpilastel, kes on kaitsnud oma lõputöid ning sooritanud eksameid.\n31. mail toimus riiklik tekstiilkäsitöö-selli 4. taseme kutsekvalifikatsioonieksam, kus osales 12 õpilast. Eksamil esitlesid õpilased komisjonile oma praktilisi lõputöid ja varem valminud käsitööesemeid e-portfoolios. Eksamitööde valik oli mitmekesine: oli valmistatud rahvariideid ja silmuskudumeid, heegeldatud ja vilditud kodutekstiile ning trükitud kangaid. Fotogalerii.\n7. juunil kaitsesid lõputöid ja sooritasid mööblirestauraator, tase 4 kutsekvalifikatsioonieksami 21 restaureerimisõpilast. Kutseeksam koosnes kahest osast, esiteks tuli esitada komisjonile mapp, mille sisuks oli ajalugu, kahjustused, restaureerimise eesmärk ja plaan ning tehtud tööd. Mappi ilmestasid pildid erinevatest tööetappidest. Teine osa oli praktiliste tööde ülevaatamine ja hindamine.\n10. juunil toimus kaks tisleri kutseeksamit. Tisler, tase 3 kvalifikatsioonieksamil osales 10 mööblirestauraatori eriala õpilast ja tisler, tase 4 eksamist võttis osa 8 tisleri eriala õpilast. Kolmanda taseme eksam koosnes kahest osast, kus tuli täita joonise põhjal tehnoloogiakaart ja töökojas sama joonist kasutades ese praktiliselt valmistada. Neljanda taseme eksami ülessehitus oli sama, kuid töö oli tunduvalt mahukam. Õpilased valmistasid tahvlitega raamukse, mille käigus näitasid masinate seadistamise ning kasutamise ja käsitsitöötlemise ning pealistamise oskusi. Fotogalerii.\nPuidu- ja käsitöid saab näha taas HKHK õpilastööde näitusel “Ammetil on kuldpõhi all” Haapsalu Kultuurikeskuses 2.-25. juulini.\nVastuvõtt Haapsalu Kutsehariduskeskusse on avatud.\nAstu sisse ja omanda head praktilised oskused!\n← Turismiettevõtte teenindajad said lõunamaise praktikakogemuse.\nHKHK aasta töötaja 2019 on Marek Seil →


GRAPHITE - Autokaubad24.ee\npuur metalli 3.5 MM\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. puur metalli HSS-CNC, 124, Pro-Tec, 3.5 mm\nToote ID: 655802\nKood: GRP 55H016\npuur metalli 3.8 MM\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. puur metalli HSS-CNC, 124, Pro-Tec, 3.8 mm\nToote ID: 629544\nKood: GRP 55H017\nketas lihvimiseks metalli 125 X 6.4 X 22.2 MM,\nTagab tööohutuse kõrge taseme tänu toote vastavusele EN12413 standardile.\nToote ID: 629595\nKood: GRP 57H715\nketas lõikamiseks metalli 230 X 1.9 X 22.2 MM, 41 A46-S-BF\nToote ID: 629597\nKood: GRP 57H719\npuur metalli 5.5 MM\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. puur metalli HSS-CNC, 124, Pro-Tec, 5.5 mm\nToote ID: 655803\nKood: GRP 55H024\nKRĄŻKI ŚCIERNE 150 MM, K150, 3 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Krążki ścierne 150 mm, K150, 3 tk\nToote ID: 629568\nKood: GRP 55H807\nKRĄŻKI ŚCIERNE 150 MM,K100, 3 tk\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Krążki ścierne 150 mm,K100, 3 tk\nToote ID: 629566\nKood: GRP 55H805\nKRĄŻKI ŚCIERNE 150 MM, K120, 3 tk\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Krążki ścierne 150 mm, K120, 3 tk\nToote ID: 629567\nKood: GRP 55H806\nKRĄŻKI ŚCIERNE 150 MM, K80, 3 tk\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Krążki ścierne 150 mm, K80, 3 tk\nToote ID: 629565\nKood: GRP 55H804\nKRĄŻKI ŚCIERNE 150 MM, K60, 3 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Krążki ścierne 150 mm, K60, 3 tk\nToote ID: 629564\nKood: GRP 55H803\nKRĄŻKI ŚCIERNE 150 MM,K40, 3 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Krążki ścierne 150 mm,K40, 3 tk\nToote ID: 629563\nKood: GRP 55H802\npuur metalli 7.0 MM\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. puur metalli HSS-CNC, 124, Pro-Tec, 7.0 mm\nToote ID: 629547\nKood: GRP 55H027\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale PH1 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale PH1 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629599\nKood: GRP 57H960\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale PZ1 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale PZ1 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629601\nKood: GRP 57H963\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX2.5 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX2.5 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629603\nKood: GRP 57H966\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX3.0 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX3.0 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629604\nKood: GRP 57H967\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX4.0 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX4.0 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629605\nKood: GRP 57H968\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX5.0 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX5.0 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629606\nKood: GRP 57H969\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX6.0 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale HEX6.0 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629607\nKood: GRP 57H970\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX10 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 3tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX10 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629608\nKood: GRP 57H971\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX15 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 3tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX15 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629609\nKood: GRP 57H972\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX20 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX20 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629610\nKood: GRP 57H973\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX25 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 3tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX25 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629611\nKood: GRP 57H974\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX27 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX27 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629612\nKood: GRP 57H975\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX30 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX30 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629613\nKood: GRP 57H976\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX40 X 25 MM, 2 tk\nSaadaval 3tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale TX40 x 25 mm, 2 tk\nToote ID: 629614\nKood: GRP 57H977\npuur metalli 7.5 MM\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. puur metalli HSS-CNC, 124, Pro-Tec, 7.5 mm\nToote ID: 629548\nKood: GRP 55H028\npool ring lõikaja tihendid HCS, laius tera 58 MM\nSaadaval 3tk. Juurdetellimise võimalus puudub. pool ring lõikaja tihendid HCS, laius tera 58 mm\nToote ID: 629579\nKood: GRP 56H059\nketas lihvimiseks metalli 230 X 6.4 X 22.2 MM,\nToote ID: 629596\nKood: GRP 57H717\npuur metalli 8.5 MM\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. puur metalli HSS-CNC, 124, Pro-Tec, 8.5 mm\nToote ID: 629549\nKood: GRP 55H030\nkruvikeeraja otsikud kruvikeerjale kahepoolne, PH2/PZ2 X 50 MM, komplekt 10 tk\nSaadaval 2tk. Juurdetellimise võimalus puudub. kruvikeeraja otsikud kruvikeerjale kahepoolne, PH2/PZ2 x 50 mm, komplekt 10 tk\nToote ID: 629619\nKood: GRP 57H999\nketas poolring HCS puidu, 87 MM, 200 hammast\nSaadaval 3tk. Juurdetellimise võimalus puudub. ketas poolring HCS puidu, 87 mm, 200 hammast\nToote ID: 629581\nKood: GRP 56H062\nsaetera HCS puidu 20 MM\nToote ID: 629575\nKood: GRP 56H008\nSTOPA lihvimiseks Z RZEPEMSZYBKOZŁĄCZNA\nSaadaval 1tk. Juurdetellimise võimalus puudub. Stopa lihvimiseks velcro kinnitus 83 x 83 x 83 mm, szybkozłączna\nToote ID: 629577\nKood: GRP 56H013\nketas poolring HM keraamikale, 64 mm, kate volfram\nToote ID: 629583\nKood: GRP 56H064\nketas lõikamiseks metalli 115 X 1.0 X 22.2 MM, 10 tk\nketas lõikamiseks metalli 115 x 1.0 x 22.2 mm, 41 A60-T-BF, 10 tk\nToote ID: 629561\nKood: GRP 55H574