Mein Austauschjahr: Eesti vs Saksamaa: koolisüsteemide erinevused\nViimased päevad on tohutult kiiresti möödunud ning terve see nädal möödub topeltkiirusel. Nii palju on toimunud ja hakkab ka toimuma. Hoian teid võimalikult tihti kursis!\nOtsustasin teha postituse Eesti ja Saksamaa koolisüsteemide erinevuste kohta. Mitmed inimesed on palunud mul seda teha (üks kõige tahetumaid postitusi) ning pidevalt küsivad, kas on juba valmis. Kohe on! :D\nIgatahes mainin kohe ära, et toon välja erinevused enda saksa (10-4) ja eesti (lõpetasin 10.) klasside ning saksa (Gymnasium Ernestinum Rinteln) ja eesti (Kohtla-Järve Järve Gümnaasiumi) koolide vahel. Mõned üksikud erinevused puudutavad ka tervet riiki. Tegu on puhtalt minu arvamuse ja tähelepanekutega! Olen need erinevused endale märkmikusse kirja pannud koolis oldud aja jooksul ning nüüd jagan neid teiega. Arvasin alguses, et neid erinevusi ei tule väga palju, aga minu arvates tuli ikka küll. :D\nAga igatahes alustame:\nHinded 1-6 / 1-5. Saksamaal on kuni kümnenda klassini (kaasa arvatud) võimalik saada hindeid ühest kuueni. Üks on parim hinne, kuus on halvim (ehk siis see tähendab, et kukkusid läbi). Eestis on võimalik saada hindeid ühest viieni. Viis on parim ja üks on halvim (minu arust saad sa ühe, kui sa oled töö ajal puudunud (esialgu saad ! ning kui 10 päeva jooksul ei paranda ära, siis see muutub üheks), kui keeldud tööd tegemast või kui lihtsalt kukud läbi).\n+ ja - tähtsus. Saksamaal mängib üsna suurt rolli see, et kas sa said hindele + või - juurde. Eestis see nii suurt rolli ei mänginud.\nÕpikud. Saksamaal on igal liidumaal enda õpikud (seega mul siis Niedersachseni omad). Eestis oli terve riigi peale põhimõtteliselt samasugused õpikud.\nKlasside vahetus. Saksamaal liiguvad üldjuhul õpetajad klasside vahelt ning õpilased püsivad enda klassiruumis (paaris üksikus tunnis oleme teises klassiruumis). Eestis sellist asja ei olnud. Eestis pidime meie, õpilased, liikuma klasside vahel.\n1700 vs 400. Siin saksa koolis on õpilasi umbes 1700. Eestis oli aga umbes 400. Meie saksa koolihoone on ainult kahekorruseline ning eesti koolihoone viiekorruseline + garderoob 0. korrusel. Hea meelega paigutaksin 1700 õpilast viiekorruselisse kooli ning 400 kahekorruselisse, sest koolis, kus on kaks korrust ja 1700 õpilast, on vahetundides põhimõtteliselt võimatu liikuda ning pead tükk aega ootama, et saaksid paar sammu astuda.\nPlaksutamine vs koputamine. Kui keegi teeb Saksamaal klassis presentatsiooni või midagi selle taolist, siis koputatakse laudadele. Eestis aga plaksutatakse. Esimesel koolipäeval olin küllaltki ehmunud "miks te koputate? miks te ei plaksuta? mis toimub? appi!". Praeguseks olen koputamisega ära harjunud ja pean seda normaalseks. Vahepeal, kui olen väsinud või unine ja ei jaksa kätt laua peale tõsta, et koputada, siis koputan lauda alt poolt.\nKäe tõstmine vs sõrme tõstmine. Kui keegi tahab midagi klassis öelda, siis tõstetakse selleks üldjuhul sõrm. Eestis tõstetakse üldjuhul kätt.\nTundide algus. Kui õpetaja siseneb klassi, siis Eestis olin harjunud tõusma püsti ja seisma niikaua, kuni õpetaja ütles "istuge". Siin sellist asja ei eksisteeri! Vähemalt minu klassis mitte. Kui õpetaja siseneb klassi, siis kõik istuvad rahulikult enda kohal. Õpetaja tervitab õpilasi alati esimesena! Olin esimesel koolipäeval väga segaduses ja šokeeritud. Ma olin ainuke, kes tõusis püsti, kuid mulle öeldi siis kõrvalt, et istuksin tagasi toolile ning küsiti, miks ma püsti seisan. Pean püsti tõusmist viisakuseks ja õpetajate austamiseks. Nüüdseks olen samuti sellega ära harjunud. Eestis tuleb hakata uuesti ümber harjuma.\nKoolitoit. Oi, kuidas ma igatsen Eestis saadud tasuta koolitoitu! Siin peab söögi eest maksma. Meil pole isegi söögivahetunde. Söökla on olemas küll, aga see töötab põhimõtteliselt väikse kohviku või puhvetina. Sealt saab võileibu, saiakesi, muffineid, jooke jne osta. Kooli lähedal on ka üks väike pood, kus paljud käivad pikematel vahetundidel süüa ostmas.\nVahetundide pikkused. Nagu ma mainisin, siis söögivahetunde siin Saksamaal mul ei eksisteeri. Küll on mul aga vahetunnid endiselt olemas. Vahetundides veedan üldjuhul aega Christopheri ja tema grupiga, kuhu ma olen nüüdseks juba sisse sulandunud. Peale teist tundi on paus 20 minutit. Peale neljandat tundi on paus 15 minutit. Ülejäänud tundide vahel on paus 5 minutit. Kuna koolimajas läheb liikumisega aega, siis on alati vaja kella vaadata, et sa ikka õigeks ajaks kuhugi jõuaksid. Kui sul on ühes päevas 9 tundi, siis üks tund on alati vaba. Ehk siis 8 ainetundi ja üks vaba tund. Mul on 9 tundi esmaspäeviti ja kolmapäeviti. Võtan vaba tunni üldjuhul söömiseks ja puhkamiseks. Kaheksanda ja üheksanda tunni vahele pole määratud vahetundi, seega teeme aktiivselt tööd edasi. Eestis on kolm vahetundi 20 minutit pikad (söögivahetunnid) ja ülejäänud vahetunnid 10 minutit pikad.\nKoolipäeva algus. Eestis algasid mu tunnid 8.10. Siin Saksamaal algavad hoopiski 7.45, seega pean varem üles ärkama, mis pole just kõige toredam.\nVaheajad. Eestis on enamikel koolidel samal ajal vaheajad (v.a. mõned koolid). Saksamaal on vaheajad alati erinevatel aegadel, olenevalt liidumaast. Paljudel liidumaadel on lisaks vaheaegadele veel paar päeva puhkust koolist (mul on jaanuari lõpus kaks koolivaba päeva ja mais samuti kaks päeva vaba).\nKooli algus ja lõpp. Eestis algab üldjuhul kool esimesel septembril (mõndadel koolidel on erandid) ja lõpeb juuni alguses (jällegi olenevalt koolist). Saksamaal algab iga aasta kool erineval ajal. Väga suurt rolli omab ka see, mis liidumaal sa elad. Sel aastal lõppesid Niedersachsenis (NI) koolid 22. juulil ning algasid 3. septembril. Järgmine aasta lõppevad NI koolid 22. juunil ning algavad 4. augustil. Leian, et tulin väga õigel ajal, sest see kooliaasta on lühike. :D\nTundides kaasa töötamine. Minu klassis teevad põhimõtteliselt kõik kaasa, tõstavad sõrme kogu aeg ning tahavad kaasa rääkida. Eesti koolis see päris nii ei olnud. Keegi eriti ei tõstnud kätt ning peaaegu kõik unelesid. Samuti ei istu siin keegi tunni ajal telefonis nagu Eestis. Väga palju on ka konspekteerimist. Eestis oli üldjuhul nii, et õpetaja näitas slaidiesitlustelt konspekte ja me kirjutasime ümber. Siin me peame ise õpetajat kuulama ja ise konspekteerima.\nGrupid. Vahetundides ringi liikudes märkan igal pool erinevaid gruppe, kuhu kuuluvad kindlad inimesed, kes pidevalt aega koos veedavad. Eestis sellist asja väga ei kohanud. Kindlasti olid olemas mingisugused grupid, aga kindlasti ei olnud olukord selline nagu siin. Mingil määral on see gruppides olemine halb, sest paljud tahavad mingisse gruppi kuuluda, kuid neid ei aksepteerita või nad ei sulandu sisse.\nHuvitegevus. Gymnasium Ernestinum Rinteln pakub väga palju erinevaid huviringe ja spordigruppe, millega saab liituda. Kohtla-Järve Järve Gümnaasiumis sellist asja ei olnud. Kui tahtsid kuhugi minna, siis pidid endale ise mingi huviringi leidma ning üldjuhul pidi selleks teisse linna sõitma.\nRattad. Umbes 20% õpilastest (umbes 300 õpilast) tulevad hommikuti kooli rattaga. Muidugi nüüd, kui on juba külmem, jääb neid vähemaks, kuid ikkagi tuleb neid rattaga kooli väga palju. Eestis see nii ei olnud. Muidugi oli paar üksikut inimest, kes otsustasid rattaga tulla, kuid võrreldes siinse kooliga, on olukord väga erinev.\nBussid. Pikk ootamine ning vahepeal on tunne, et see võtab terve igaviku aega. Väga tihti jäävad need ka hiljaks (pünktlichkeit!!!). Luban, et Eestisse tagasi tulles ei vingu ma enam busside hilinemise pärast. Samuti tuleb siin neid busse väga harva. Kui soovin koolist koju bussiga minna, siis pean enda aega väga hästi arvestama. Bussid tulevad kooli juurest 7.15; 8.23; 11.35; 12.30; 13.20 ja 15.45. Rohkem ei tule. :D\nHuvitavad õppeained. KJJGs olid kõik õppeained tavalised ja traditsioonilised. Siin õpime me peale tavatundide veel poliitikat ja filosoofiat. Samuti on võimalus ka näitlemises/teatris käia, kuhu mina ei läinud.\nKeelte õppimine. Eestis õppisin ma eesti, inglise ja vene keelt. Need, kes läksid gümnaasiumis sotsiaalrakendusse, said soome keele ka veel juurde, aga kuna ma olen reaal-looduses, seega mul soome keelt pole. Siin õpime me saksa ja inglise keelt. Veel peame valima hispaania, prantsuse ja ladina keele vahel. Paljud õpivad peale saksa ja inglise keele veel hispaania + prantsuse keelt. Seega valikuid on eesti koolist rohkem!\nTeooria vs praktika. Eestis rohkem teooriat, Saksamaal rohkem praktikat. Väga tähtsaks peetakse siin grupitöid ja meeskonnatöö arendamist. Tundides on rohkem arutlemist ja vähem kirjutamist.\nMuusika. Eestis õppisime muusikaõpetuses ajalugu ja laulsime. Siin me õpime teooriat, ajalugu, loeme muusikapalu ja laulame. Kuna ma ei tea teooriast mitte midagi, siis enamuse aja tunnist olen lihtsalt väga segaduses. Olen kindel, et eesti keeles oleks mul raske aru saada, aga saksa keeles on olukord veel hullem.\nKunst. Eestis me ainult joonistasime kunstiõpetuses. Siin me joonistame, õpime teooriat, kompositsiooni ja analüüsimist. Meie kunstirühmas õpitakse rohkem teooriat, teises rühmas tehakse rohkem praktilisemaid asju (skulptuurid jne). Samuti on mulle ka väga uus see, et me peame tegema kunstiõpetuses kodutöid!\nEKSAMID. Siin nimetatakse suuri kontrolltöid eksamiteks ning neid tehakse ühes aines aasta jooksul ainult paar korda. Samuti tehakse eksameid IGAS AINES! Samuti ka kunsti- ja muusikaõpetuses, näitlemises, spordis, poliitikas jne. Huvitav on ka see, et siin koolis on eraldi ruumid, kus kirjutatakse eksameid.\nÕpilasesindus. Eestis olin ma kaks aastat õpilasesinduse liige ning esindasin enda klassi. Pidevalt toimus erinevaid üritusi. Siin koolis pole kahjuks õpilasesindust. On olemas küll mingi grupp, kus on inimesed igast klassist (kaks inimest ühest klassist), aga nad otseselt ei korralda/tee midagi koolielu edendamiseks. Koolis on vähe üritusi ning need on korraldatud mingite teatud klasside poolt.\nErinevad kultuurid. Meie koolis on palju erinevatest kultuuridest ja riikidest inimesi. Palju inimesi on Türgist. Koolis on ka kaks vahetusõpilast- üks tüdruk Šveitsist ja mina Eestist. Hetkel on koolis ka vahetusõpilased Hiinast paariks nädalaks. Samuti on meil koolis ka kaks pagulast Afganistanist. Kirju seltskond! Eesti koolis olid kõik Eestist ja erinevaid kultuure polnud (vene rahvusest inimesi oli küll, aga suurem osa kooliperest oli ikkagi eestlased).\nÕpetajate austamine. Eestis oli tavaline, et kui taheti õpetaja poole pöörduda, siis kasutati sõnu "õpetaja, õps" või hoopiski nime. Siin on teistmoodi! Siin öeldakse "Herr" või "Frau" ja siis veel perekonnanimi juurde. Minu arvates väga viisakas käitumine! Samuti ei karju siin keegi üle klassi nagu Eestis.\nKappide rentimine. Kui soovisin eesti koolis kappi saada asjade hoidmiseks, siis pidin avalduse täitma, maksma umbes 30 eurot, muretsema endale luku ja sain seda kappi aasta aega kasutada. Siin käib kõik palju lihtsamalt! Pole vaja mingit avaldust täita ega raha maksta. Pead endale ainult luku muretsema, kapi valima, luku kapi külge panema ning ongi valmis! Õppeaasta lõpus võid luku kapi külge jätta, kuid kapp peab olema seest tühi, avatud ning seda kontrollitakse.\nPraktikumid. Ma ei oska öelda, kui paljudel sakslastel selline asi toimib (võib-olla on see NI või meie piirkonna asi, ei oska öelda), aga igatahes iga aasta kümnes klass peab minema kuhugi praktikale (tööle). See toimub kaks nädalat. Mina praktikale ei lähe ning pean kooli minema. Lähen 9-1 klassi ning see on bilingual class ehk siis kahekeelne klass. Ajalugu ja poliitika hakkavad olema inglise keeles, ülejäänud ained on nagu ikka saksa keeles. Kuna see klass ei õpi hispaania keelt (nagu mina), siis ma pean valima prantsuse ja ladina keele vahel. Muidugi valin prantsuse keele, kuigi ma ei oska üldse prantsuse keelt (ainult paari üksikut sõna). Eks näis, kuidas ma kaks nädalat üle elan. + ma ei tea mitte kedagi sellest klassist, seega kaks nädalat tulevad põnevad :))))\nGarderoobid ja vahetusjalanõud. Eesti koolis polnud lubatud minna välisjalanõudega garderoobist välja ning seda isegi kontrolliti. Siin sellist asja ei eksisteeri! Siin pole isegi garderoobe, seega kõiki välisriideid kantakse kaasas. Vahetusjalanõusid ei eksisteeri ning kõik kõnnivad koolis ringi välisjalanõudega, seega põrandad on pidevalt küllaltki mustad.\nProjektorid ja tahvlid. Meie eesti koolis oli igas klassis projektor ning üldjuhul kas tavalised rohelised tahvlid või siis valged tahvlid, millele sai markeritega kirjutada. Siin on ainult paaris üksikus klassis projektorid, need pole siin väga levinud. Kuid siin on see eest sellised "valgus projektorid" (ma ei tea nende õiget nimetust), kuhu pannakse läbipaistev paber peale ning valgusega suunatakse pilt seinale. Teeb samasugust tööd nagu projektor. Siin on igas klassis tavaline roheline tahvel, valgeid tahvleid ei eksisteeri. Paaris üksikus klassis on olemas isegi SMART tahvlid, kuhu saab mingite spetsiaalsete kirjutusvahenditega kirjutada ning kõik, mis sa kirjutad või joonistad, läheb automaatselt arvutisse sellele failile, mis samal ajal avatud on (loodetavasti saate mu mõttest aru). Huvitav on ka see, et kõiki tavalisi rohelisi tahvleid saab siin üles-alla liigutada. Seega, kui oled liiga lühike või pikk, siis saad vastavalt vajadusele liigutada. Eestis oli meil selline tahvel ainult vene keele klassis ning kõik olid väga vaimustuses sellest, haha. :D\nÕpetajate vanus. Eestis olin harjunud nägema üldjuhul vanemaid õpetajaid. Siin on paljud õpetajad aga üpriski noored. On ka üksikuid vanemaid õpetajaid, aga enamus õpetajaid on vanuses 30 või selle ringis.\nStuudium vs I-Serv. Meil oli eesti koolis kasutusel Stuudium (paljudes teistes koolides e-kool). Siin on meil kasutuses I-Serv, millest ma ei saa mitte midagi aru (+ saksa keeles). Seal on kõik olemas, mis Stuudiumiski + veel paar põnevat asja, mida uudistada. Erinev on see, et I-Servi ei kirjutata kodutöid ega hindeid. Kõik kodutööd öeldakse tunnis ning vahepeal ma isegi ei tea, mida tegema peab, sest ma ei kuulnud või ei saanud aru.\nLaudade paigutus. Eestis oli igas klassis lauad, mille taga istuti kahe kaupa. Siin niimoodi ei ole! Ma pole koolis ühtegi klassi näinud, kus oleksid kahekohalised lauad. Kõik lauad on ühekohalised ning kõik lihtsalt ühte ritta seatud. Üldjuhul on moodustatud kaks/kolm pikka rida laudadest. Huvitav on ka see, et kui sul on mingis klassis viimane tund, siis tunni lõpus tõstetakse toolid laudadele, et koristaja saaks kergemini tööd teha. Eestis ei tõstnud keegi toole laudadele.\nAbituurium panustab kooli kaunistamisse. Siin on tavaks (vähemalt meie koolis), et iga aasta abituurium teeb kooli heaks midagi (istutavad lilli, puid, värvivad kooliseinu jne). Eestis polnud mitte midagi sellist.\nErinevad koolitüübid. Eestis pead sa käima algkoolis ja põhikoolis, soovi korral võid minna gümnaasiumisse või kutsekooli. Siin on asjad veidike teisiti. Siin käiakse neli aastat algkoolis (Grundschule) ning siis otsustatakse lapse tuleviku üle. Laps saadetakse kas Hauptschulesse, Realschulesse või Gymnasiumisse. Gymnasium on kõige tugevam. Need kolm koolitüüpi on erineva pikkusega ning mängivad tulevikus väga suurt rolli. Samuti on ka põnev teada, et lapsed lähevad siin kooli siis, kui nad on 6-aastased. Eestis minnakse kooli 7-aastaselt.\nPostitaja: Kairit Siilak kell 16:07\nSildid: asukoht, Eesti, eksamid, faktid, Gymnasium Ernestinum Rinteln, informatsioon, jalgrattasõit, keel, kodutöö, kool, kultuur, Rinteln, saksamaa, sõbrad, tähtis, vahetusaasta, vahetuskogemus, vahetusmaa, üritused


Leiab, et AliExpress ei ületa 300 rubla: käevõru jalale, käepide Xiaomi ja padjapüürid\nLinased salvrätikud, millel on ilusad pildid. Nendes saate paberi taskurätikuid voodilaua ääres, töölaual hoida või kaasas kanda.\nVäike puhas seista reguleeritava nurga all.\nNeed õhukesed, madalal libisevad sokid on mugavad kandmiseks tossude, tossude ja lõngade all. Keegi ei arva isegi, et sul on sokke, ja sa oled soe, mugav ja kingad ei hõõru jalgu.\nHind: 177 rubla kolme paari kohta.\nNad on ikka moes ja nii mugavad! Isegi kui te ei soovi kogu aeg vöörihma kanda, on see ilmselt mugav, kui sa jooksed, kõndid või kui peate lähima kaupluseni minema. Paljude värvide juuresolekul.\nHind: 312 rubla.\nSee armas kontoritööriist näeb välja palju kenamalt kui tavalised mustad klammerdajad.\nKäepide alates Xiaomi\nFirma Xiaomi toodab ehk kõike: keerulistest vidinatest kuni hambaharjadeni. Ja isegi tavaline pliiats selle jõudluses tundub väga elegantne.\nHind: alates 212 rubla.\nLahedad vildi korraldajad, kus saate sellele paigaldada välise aku ja juhtmed. Selline kahe kambriga juhtum on kasulik igapäevaelus ja reisides.\nHind: 88 rubla.\nElegantne suvine aksessuaar, mis näeb välja stiilne, koos ranna ja linna riietusega. Müüjal on palju võimalusi käevõrudeks: peaaegu tundmatutest niididest kuni koopiateni helmed ja ripatsid.\nHind: 67 rubla.\nSee hoidik on kergesti paigaldatav köögikomplekti või vannitoa kappide uksele. Ja kui sa ei meeldi, kui nad ripuvad väljas, saate riidekappi ja rätikuid riputada.\nGeelvardad on ümbritsetud ruumivärvidega.\nHind: 284 rubla kuus tükki.\nIlusad kvartskellad, mis näevad hea välja kontori- ja vabaajavarustusega.\nNende juhtkangide abil, mis on nutitelefoni ekraanile liimitud, on veelgi mugavam jääda oma lemmikmängude juurde.\nMüüjal on palju padjapüüre dekoratiivsetele padjadele, kuid kõigil on sama motiiv - roosa flamingod. Joonised on ilusad ja mitmekesised.\nHind: 171 rubla.\nLaste söögiriistad ja plaat\nLapsed on sageli laudades igav. Aga kuidas saab igav, kui süüa naljakas lusikat ja kahvlit sellisest lõbusa tassi eest?\nKaunid värvidega kaaned, valmistatud akvarellist. Sobib iPhone 6, 6 Plus, 7, 7 Plus, 8, 8 Plus jaoks.


Ei tasu nii naiivne olla, et antivaxxerid sisse ei saa.\nMa küll ei ole antivaxxer, aga ma olen vaktsineerimata ja ma käin rahulikult igal pool, kuhu ma tahan minna. Kui tahan, siis käin ka restoranis, kinos ja teatris, sest ma ei ole nii kehvik, et ainult kinnominemiseks endale tasuta vaktsiini lasta teha. Su kurvastuseks pean ka ütlema, et mul on kõrgharidus ja ma paraku ei vali EKREt.\nAga mida päev edasi, seda solidaarsemalt ma hakkan end tundma antivaxxeritega. Aitab küll vaktsineerimata inimeste tümitamisest.\nJälle kirjavead sees, midagi pole teha, kiirkiri.Muuta enam lisatud postitusi ei saa.\nTahtsin lisada veel seda, et enamik minu noori (20-35) tuttavaid vaktsineerisid ainult selle pärast, et ringi vabalt lõbutseda ja lihtsamalt reisida. Lisaks mõnda survestati tööl. Keegi ei teinud seda suurest hirmust viiruse ees, mitte keegi. Paljud vabad ka seetõttu, et põdesid kergelt läbi ja passid taskus. Need peaks ju olema ka antivaxxerid, süsti nad tegema ei kavatsegi minna, istuvad äkki praegugi teiega koos kinos. No erandiks tooks viiruse pärast mõned 70+ sugulased, kes said oma suitsud kevadel, kui perearstid süstima kutsusid. Asi on inimeste jaoks ikka ainult vabaduses, mitte suures soovis seda vaksi tervise pärast teha. Lööge või risti, aga nii on!\nKadastik eksib kahjuks. Esiteks selles, et ta kasutab mõistet vaktsiinivastased seal, kus seda tegelikult kasutada ei sobi ning teiseks on covidi vastu vaktsineerimisest loobunud inimeste seas tähelepanuväärselt palju vägagi haritud inimesi. Kindlasti haritumaid kui keskmine perekooli vaktsiinifanatt.\nSellest tekstist küll haridust rohkem ei kiirga kui 9 klassi + kutseõpe.\nAbsurdsuse tipp, ütleks.\nMõtlesin just sama, et mida see tobukari siis tegema hakkab, kui see passiaeg kunagi läbi saab. Mis siis võimaldaks ennast erilise ja targana tunda? Nautige, kuniks see kestab 😀\nNeist võib veel kuidagi aru saada, kes esimeste seas vaktsineerima jooksid. Aga et keegi praegu veel õnnest õhkab ja õhinal järgmist süstigi ootab, paneb küll imestama.\nJa mind pani kulme kergitama tema loogika üleüldiselt. Tõi järjest näideteks Ida-Euroopa riike ja võrdles igipõliste heaoluühiskondadega, põhisõnumiks see, kui maha meie kant vaktsineerimistega on jäänud ja kui harimata võrreldes “muu maailmaga” oleme. Ausalt öeldes ei olnud see jutt väga veenev ja kippus puntrasse minema – rahva haridus on ometigi üks asi, mis Eestis alati kõrgel tasemel on olnud ja heaoluühiskondades parasiteerivat, laiska massi oluliselt rohkem, kas pole nii?\nMiks sind paneb kulme kergitama selliste loogika? Temasugused vanad kommud “arvamusliidritena” on ainus põhjus, miks Eesti endiselt Ida-Euroopaliku mentaliteediga on.\nAga ma lugesin ka seda artiklit ja ma pole enne näinud, et ühe kirjatüki pealkirja muudetaks neli korda ja nii vastukäivates suundades. Tsiteerin (aga mitte päris sõna-sõnalt):\n1) Kuidas koroona meid Ida-Euroopaga sidus (pealkiri, mis käib kogu sisuga kõige rohkem kokku – rahvas on Ida-Euroopalik, rumal, ettevaatlik, ja kuhugi meie sarjamisse oli põimitud isegi Bill Gates ja tema mikrokiibid).\n2) (9:00) Kaja Kallas pole suutnud inimesi veenda vaktsineerimise vajalikkuses.\n3) (10:00) Riik tekitas vaktsineerimises seisaku ja andis sellega vaktsiinivastastele aega kõhklevad inimesed enda poolele meelitada.\n4) (12:00) Neid, kes ei vaktsineeri, ühendab ainult see, et nad on harimatud.\nOtsustagu siis ära, kas süüdi on riik või rahvas. Ma tean, et see pealkirjade sobivaks sättimine ei ole ilmselt Kadastiku tegu, aga see on hale ikkagi.\nJa mis sina tegema hakkad, kui ennast enam vaktsineerituse-mittevaktsineerituse tuules erilise ja targana tunda ei saa? Praegu tundub küll, et oled ennast ülitargaks ja ülimuslikuks mõelnud tänu sellele 😀\n
Mis paneb inimese sellist soga mõtlema? Keegi ei arva, et see vaktsiinisüst teda eristaks. Olen teinud ka gripivaktsiini, puugivaktsiini, no ei pane mind ühiskonnas kuidagi eredalt särama, miks peaks koroonavaktsiin midagi sellist mõtlema panema? Koroonapassi lehvitamas ka kuskil ei käi, seda on seni vaja olnud vaid teatris, nii et minu kui vaktsineeritu elu ei erine tegelikult sugugi elust enne vaktsineerimist. Töö, pere, kodu, mõnikord meelelahutus.\nSama siin, just see kuidas praegu inimesed käituvad tekitab pigem arvamust, et mingil seltskonnal ei ole peas kõik korras.
\n
Kui selliseid asju lugema ei satuks siis ei oskakski midagi arvata peale selle, et inimesed pole pidanud vajalikuks end viiruse vastu vaktsineerida, aga see mis toimub erinevate artiklite kommentaariumites, perekoolis, sotsiaalmeedias jne on minu arvates just see põhjus miks inimesed hakkavad üksteist negatiivselt eristama.
\nNeid kommentaariume ei saa eriti tõsiselt võtta, sest emb-kumb pool provotseerib ja vastatakse ka provotseerivalt.\nIlmselt päriselt inimesed nii äärmuslikult ei mõtle.\nKeegi ei arva, et see vaktsiinisüst teda eristaks.\nNoh, mis nende FB pildiraamide mõte siis on? 😀 See, et SINA võtad seda tavapäraselt, ei tähenda, et kõik seda teeksid. Äärmuseid on mõlemas leeris.\nVaktsiinihullud on nagu usuhullud, kes ennast teistest ilusamaks-paremaks-targemaks peavad, kuna nad on “ristitud”. Nendele vastanduvad siis äärmuslikud satanistid, keda tänapäeval kutsutakse antivaxxeriteks. Usuhullud peavad aga kõiki, kes nende moodi ristitud ei ole, satanistideks ja arvavad, et kõik kes on ristitud, on samuti sügavalt usklikud. Siiski enamus ristituid tegelikult on seda vaid selle pärast, et rahulikult oma elu elada ja et usuhullud neid ei tülitaks ning ootavad pikisilmi, kuna see usuhullus läbi saab.\nPalun väga. Pärnu haigla noorim on 5-aastane. Lääne- Tallinnas on 25-aastane raske hingamispuudulikkusega. Need on kahe viimase päeva uudiste näited.\nJa see 25-aastane on ilma kaasuvate haigusteta varem terve noormees.\nParaku seisavad “ristitute” ja normaalse elu vahel peamiselt need satanistid. Piirangud ei lõpe enne kui veel 300 000 inimest immunsuse saavutab ühel või teisel viisil. Nagu Merits ütles, et kui päevas teeks 2000 inimest vaktsiini ja 1000 haigestub, siis 100 päeva pärast võiks piirangud lõpetada. https://epl.delfi.ee/artikkel/94728167/andres-merits-kui-tahame-siis-saame-koroonapiirangutele-lopu-teha-juba-novembri-keskpaigaks\nVõi siis päevas 1000 teeb süsti ja 2000 haigestub. Või siis ei süsti keegi ja 3000 haigestub.\nMUUD VÕIMALUST EI OLE!\nPiirangud ei lõpe enne kui veel 300 000 inimest immunsuse saavutab ühel või teisel viisil.\nSeireuuringu järgi on 77% inimestest antikehad juba ühel või teisel viisil saadud. 77% on umbes 1 024 100 inimest. Kui sellele liita 300 000, oleks meil antikehad olemas 1 324 100 inimesel ehk terve riigi peale vaid umbes 6000 inimest ei oleks läbi põdenud ega vaktsineerinud. Tundub üsna võimatu missioon.


Shakespeare'i William – Wikipedia\nristit 26. mahlakuu päiv 1564 (sünnüpäiv om tiidmäldä)\n23. mahlakuu päiv 1616\nnäütekiränik, luulõtaja, näütelejä\nShakespeare'i William (William Shakespeare, 1564-1616) oll' inglüse näütekiränik ja luulõtaja, kedä peetäs kõgõ suurõmbas inglüse keelen kirotanus kiränigus ja maailma kõgõ parõmbas näütekiränigus. Timä töiest ommaq alalõ hoitunuq 38 näütemängo, 154 sonetti, kats pikkä jutustajat poeemi ja viil mitmit tõisi poeeme. Timä näütemänge om ümbre pant kõikihe suurõmbihe elävihe kiilihe ja noid mängitäs inämb ku ütegi tõsõ näütekiränigu ummi.\nWilliam sündü ja kasvi üles Stratfordin. 18-aastagadsõlt võtt' tä naasõs Hathaway Anne, kiä sünnüt' tälle kolm last: Susanna nink katsiguq Hamneti ja Judithi. 1585 ja 1592 vaihõl alost' tä Londonin umma edokat näütelejä ja kiränigukarjääri. Tä oll' ka näütemängokompanii Lord Chamberlaini Miheq üts umanik. 1613. a. paiku läts' tä tagasi Stratfordi, kon kuuli kolm aastakka ildampa. Williami eräelo kotsilõ om alalõ väega veidüq paprit ja tuuperäst om pall'o spekuleerit näütüses tuu üle, määne oll' timä usk nink kas tä iks esiq kirot' umaq tüüq.\nInämbüse ummist tunnõtuisist töiest kirot' Shakespeare 1590. ja 1613. aastaga vaihõl. Timä varajadsõq näütemängoq olliq päämädselt komöödiaq ja aoluulidsõq tüküq. Ildampa 1608. aastagani kirot' tä päämädselt tragöödijit, muuhulgan "Hamleti", "Kuning Leari" ja "Macbethi", midä peetäs inglüse keele ütsis kõgõ parõmbis näüdüssis. Perämädsen otsan kirot' tä tragikomöödijit ja tekk' kuuntüüd tõisi näütekiränikega. Pall'oq Shakespeare'i näütemängoq trükiti ärq joba timä eloaol. 1623. a. anniq kats timä kunagist kolleegi vällä timä kokkokor'at näütemängoq, kon olliq kõik Shakespeare'i näütemängoq pääle katõ.\nShakespeare oll' lugupeet luulõtaja ja näütekiränik joba umal eloaol, a esieränis naati timä andi hindama 19. aastagasaast alatõn. Timä näütemängoq ommaq täämbädse pääväni populaarsõq ja noid mängitäs egal puul üle kõgõ ilma.\n1.2 London ja tiatrikarjäär\n1.3 Illadsõq aastagaq\nShakespeare'i Williami esä oll' Shakespeare'i John, edokas kindatekij ja oldermann, kiä oll' perit Snitterfieldist. Imä Ardeni Mary oll' rikka maaumanigu tütär. William sündü Stratfordin ja ristiti 26. mahlakuu pääväl 1564. Sünnüpäiv om tiidmäldä, a hariligult loetas tuus jüripäivä 23. mahlakuu päivä. Võiollaq tuuperäst, et tä kuuli kah 23. mahlakuu pääväl (1616). William oll' kolmas lats' katsa hulgan nink kõgõ vanõmb elämä jäänüq poig.\nKuigi tuu kotsilõ olõ-iq paprit alalõ hoitunuq arvas inämbüs elokäügiuurjit, et William käve Stratfordin Kuninga Vahtsõn Koolin (King's New School). Tuu oll' 1553. a. luud prii kuul, Williami kotost mõnisada miitret. Kuninganna Elizabeth I aigu oll' kehvembit ja parõmbit põhikuulõ (Grammar school), a ütine oppõkava oll' üle Inglüsmaa säädüsega paika pant nink kuul pidi andma põh'aligu koolitusõ ladina keele grammatikan ja antiigin.\n18-aastagadsõlt võtt' William naasõs 26-aastagadsõ Hathaway Anne. Abielotunnistus anti vällä 27. märtekuu pääväl 1582. Arvada, et saajaq tetti rutuga, tuu põh'us võisõ ollaq Anne rasõhus. Kuus kuud pääle saajit sündü näil tütär Susanna, kiä ristiti 26. lehekuu pääväl 1583. Katsiguq, poig Hamnet ja tütär Judith, sündüväq pia kats aastakka ildampa ja ristiti 2. radokuu pääväl 1585. Hamnet kuuli 11-aastagadsõlt ja matõti 11. põimukuu pääväl 1596.\nPääle katsikidõ sündümist om veidüq jälgi Shakespeare'i tegemiisist inne ku om teedäq, et tä 1592 Londonin tiatrit tegi. Tuuperäst kutsvaq elokäügiuurjaq aastakki 1585-1592 Shakespeare'i kaotõt aastagis. Tuu ao kotsilõ om õnnõ ildampa üleskirotõt kuulujuttõ. Näütüses oll' arvat, et tä pagõsi Stratfordist Londonihe, et päsedäq ärq karistusõst hirvi salakütmise iist. Tõnõ jutt kõnõlõs, et tä ollõv alostanuq umma tiatrikarjääri tuuga, et kai Londoni tiatripatroonõ hobõsidõ perrä. Kolmanda jutu perrä ollõv tä vaihõpääl pidänü kuulmeistri ammõdit. Kas tuu ka õigõ om, olõ-iq teedäq.\nLondon ja tiatrikarjäärToimõndaq\nTäpsehe olõ-iq teedäq, kuna Shakespeare'i William kirotama naas', a egal juhul 1592 mängiti Londonin timä näütemängo. Tuus aos oll' tä joba niipall'o tunnõt, et tälle panti süüs, et tä taht hinnäst üte pulga pääle säädäq sääntside toonatsidõ ülikooliharidusõga kirämiihiga niguq Marlowe'i Christopher, Nashe'i Thomas ja Greene'i Robert. 1594. aastagast mängeq Shakespeare'i näütemänge õnnõ Lord Chamberlaini Miheq (Lord Chamberlain's Men). Tuu oll' näütemängokompanii, miä kuulu rühmäle näütelejile (noidõ hulgan Shakespeare esiq kah) ja miä sai pia Londoni juhtvas näütemängokompaniis. Pääle tuud ku kuninganna Elizabeth 1603. a. ärq kuuli and' vahtsõnõ kuning James I kompaniilõ kuninglidsõ patendi ja muut' tuu nime Kuninga Mehis (King's Men).\n1599 ehitiq kompanii liikmõq Thamesi jõõ lõunõperve pääle uma tiatri ja panniq tuulõ nimes Globe (Maakerä). 1608 võtiq nääq üle Blackfriarsi tiatrimaja. Kompanii tekk' Shakespeare'ist rikka mihe. 1597 ost' tä Stratfrordi suurusõlt tõsõ maja New Place'i.\nMõnõq Shakespeare'i näütemängoq trükiti ärq 1594. aastagal. 1598. aastagas oll' tä joba hindäle niipall'o nimme tennüq, et timä nimi trükiti ärq joba nimilehti pääl. Shakespeare mänge näütemängen ka sõs, ku oll' joba kuulsa näütemängokirotaja. 1610. a. kirot' Daviese John Herefordist, et "hää Will" mänge "kuningliidsi ossi". Viil om märgit, et tä mänge Hamleti esä vaimo, Adamit näütemängon "As You Like It" kuuri näütemängon "Henry V". Uma karjääri kestel jagi Shakespeare umma aigu Londoni ja Stratfordi vaihõl. 1596. aastagal, aastagal inne New Place'i ostmist Stratfordin uma perre jaos, elli Shakespeare Pühä Heleni kihlkunnan Thamesi jõõst põh'a puul. 1599. aastagas oll' tä kolinuq üle jõõ Southwarki (tuul aastagal ehit' timä kompanii sinnäq Globe'i tiatri). 1604. aastagas oll' tä jälq kolinuq jõõst põh'a poolõ ilosidõ majjoga piirkunda Pühä Paulusõ Katõdraalist põh'a puul. Sääl tä üüre tarri prantsusõ hugenotilt Mountjoy Christopherilt, kiä oll' naisi parukidõ ja pääkattidõ valmistaja.\nPeräst 1607. a. kirot' Shakespeare veidemb näütemänge nink pääle 1613. a. kiroda-s üttegi. Kolm perämäst näütemängo kirot' tä kuuntüün, arvada, et Fletcheri Johniga, kiä peräst tedä oll' Kuninga Miihi näütemängokirotaja.\nMõni aastak inne ärqkuulmist pand' Shakespeare ammõdi maaha ja kolõ Stratfordi. Ka pääle tuud käve tä aigaolt Londonin. 1613. a. urbõkuun ost' tä sääl innestidse dominikaani kluustrõ värehtimaja.\nShakespeare'i William kuuli ärq 23. mahlakuu pääväl 1616. Timäst jäiq perrä naanõ ja kats tütärd. Susanna oll' 1607 lännüq mihele tohtrõlõ Halli Jonilõ nink Judith oll' kats kuud inne esä ärqkuulmist lännüq veinimeistrele Quiney Thomasõlõ. William matõti Pühä Kolmainu Kerkohe 2 päivä pääle ärqkuulmist. 1616. ja 1623. a. vaihõl panti sinnäq timä mälehtüses monument, kon tedä om kujotõt kirotaman.\nVällä otsit teedüskogost "https://fiu-vro.wikipedia.org/w/index.php?title=Shakespeare%27i_William&oldid=158110"\nLehekülje viimane muutmine: 14. mahlakuu 2013, 22:50\nSeo leht om viimäte muudõt 22:50, 14. mahlakuu 2013.


Kultuur või kõiksus? - Tiina Kirss\nKuidas uurida kultuuri? Kultuuriteaduste metodoloogia. Koostanud Marek Tamm. Gigantum humeris. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2016. 459 lk.\nMetodoloogia on õpetus teadusliku uurimise meetodeist, hägusemas tavakasutuses aga meetodite kogum, kataloog või rippmenüü, millest võib valida oma uurimistöö jaoks kohase lähenemiste brikolaaži. Tõdemus, et meetoditel on kui mitte aja-, siis vähemalt kujunemislugu, on kahtlemata käesoleva kogumiku oluline panus. Kuid üldisema (kultuuri)teooriaga haakumata jääb metodoloogia käsitlemine klassifitseerivale tasandile ning sellest lõksust on raske pääseda. Metodoloogia ei saa läbi teooriata, eristusjoon nende vahel jääb ähmaseks.\nKogumiku pealkirjas püstitatakse küsimus, mis äratab huvi uurimispraktika(te) vastu, kuid alapealkirjas sõnastatud vastus on metadiskursiivne: kui tahta valida empiiriliseks uurimiseks radu ning sõrestikke, siis pidagem meeles – kultuuriteaduste (mitmuses) metodoloogia (ainsuses). Raamatu 14 peatükki, mis tunnistavad toimunuks „kultuurilise pöörde”, ei joondu enam distsipliinide, vaid omavahel põkkuvalt suhtlevate väljade, valdkondade, mõnikord (harva küll) koolkondade järgi. Need 14 ala on sisukorras tähistatud sõnaühendiga kultuuri-x või x-kultuur (sidekriipsuta). Esmapilgul võib lugeja ehmatada: mis siis kultuur ei ole?\nKoostaja, ühtlasi sissejuhatuse ja ühe peatüki autor Marek Tamm ning teised kirjutajad on arvestanud, et lugejate hulgas on algajaid (ka esmakursuslasi, kellele loodetakse peatselt ning tõhusalt videoloengute kaudu kultuurikompetentse vahendada, kes vajavad abi meetodite ning meetodi ja teooria vahelisel kireval väljal orienteerumiseks).\nÜheks alusallikaks on huvitaval kombel A. L. Kroeberi ja C. Kluckhohni 1952. aastal ilmunud artikkel kultuurikontseptsioonidest (vt lk 20–21, 86), millele viitavad nii Marek Tamm kui ka Rein Raud ning milles (juba kultuurilise pöörde eelselt) avatakse seitse kultuuri määratlusrühma (kirjeldav, ajalooline, normatiivne, psühholoogiline, strukturaalne, geneetiline ja „ebatäielikud definitsioonid”). Kogumikus üritatakse anda põhimõistete selgeid definitsioone, jälgitakse viimase 40–50 aasta olulisi nihkeid kultuuri uuritavuse mõõtmete väljajoonistamises, uurimisküsimuste ümberhindamises ning distsipliinide piiritlemises, osutades erialade teisenemisele, mõnikord ka sünergiale. Seletatakse, kuidas mõned elujõulised ning „mängu muutvad” uurimisrühmad on institutsioonide karmil käel tasalülitatud (nt Birminghami kultuuriuuringute koolkond), teised grupid aga tõusevad rahvusvaheliselt esile ning saavad tänu sellele institutsionaalset toidet. Sarnane diakrooniline lähenemine iseloomustas Tamme koostatud koguteost „Humanitaarteaduste metodoloogia” (TLÜ Kirjastus, 2011), mida oleks kasulik lehitseda käesoleva raamatu kõrvale. Kirjutajatele on ilmselt ka südamele pandud teistele peatükkidele osutamist, mis aga piirdub heal juhul paari vihjega sulgudes, ilma ulatuslikuma sisulise seostatuseta. Või ei jõudnudki autorid üksteise peatükke põhjalikult lugeda?\nPeatükid on üles ehitatud sarnase mudeli alusel, lootuses, et erinevate lähenemiste vahelised ühendusjooned ja kontrastid paistavad lugejale selgemalt silma. Iga peatükk algab konkreetse teadussuuna määratlusega, vaadeldakse ka selle kujunemist ning olulisemaid ehk peamisi käsitlusi ja uurimisviise. Iga peatüki lõpetab „Juhtumianalüüs”. Viimane on termin, mis annab märku selle aktsepteeritud, ühtlustavast, ühesuunalisest ülekandest sotsiaalteadustest humanitaarteadustesse. See on küll kokkuleppeline eestikeelne vaste sõnapaarile case study, kuid „juhtum” on kergekaalulisem kui sotsiaalteadustes ja meditsiinis (laiendustega psühhoanalüüsi) kasutatav case. Siiski võib loota, et tulevikus ei asendata „juhtumit” anglismiga „keiss”. Ent mida see tähendab, kui nimetame uurimisformaadi case study’ks ning loobume muudest võimalustest? Kui teadlane teostab juhtumianalüüsi, eriti kui ta seab neid ritta kolm või enam, tuleb esiteks küsida, kas juhtumite analüüsimisel on kasutatud võrdväärseid meetodeid. Kas pole uurimisobjekti piiratud kunstlikult, jättes eksliku mulje, et nähtus on ette raamistatud? Järgmiseks, kas juhtumid on võrreldavad, sama relevantsed? Selle sammu juures eksivad paljud kirjutajad, juhtumid võivad jääda kapseldunuks ning seostamatuks. Teoreetiline mõttearendus ei asenda võrdlusalust, analüüsi asemel oleks sageli täpsem öelda, et läbi on viidud teksti või näite kirjeldus. Juhtumianalüüsi kui mõiste kasutamine tekitab küsimuse ka analüüsi üldistusjõust, samuti tagasihoidlikuski mõttes seostest ning võrdlustest teiste juhtumitega. Emba-kumba, kas on loobutud üldistavatest järeldustest või peetakse neid ebaolulisteks. Kuna eri peatükkide juhtumianalüüsides on tegemist väga erinevate nähtustega, oleks olnud oluline seda nimetust põhjalikumalt seletada.\nKultuuriteaduste metodoloogiast kirjutamine peaks tuginema nii kultuuri kui ka kultuuriteaduste mõtestamisele. Metodoloogia on pigem teooria kui praktikate sugulane, nagu näitavad raamatu esimese nelja peatüki rõhuasetused. Rein Raua kirjutatud peatükk „Üldine kultuuriteooria” on mänguline, kuid samal ajal range, kirevalt konkreetsete näidetega. See on ahvatlev kokkuvõte tema õpikust „Mis on kultuur? Sissejuhatus kultuuriteooriatesse” (TLÜ Kirjastus ja Eesti Keele Sihtasutus, 2013). Tõnu Viigi käsitlus kultuurifilosoofiast on näiliselt avar (fenomenoloogiast, analüütilisest filosoofiast, poststrukturalismist psühhoanalüüsini): „Kultuurifilosoofia põhiteemade hulka kuuluvad kultuuri kollektiivse reaalsuse ning selle mõju määratlemine inimese kaemusele ja käitumisele” (lk 51). Ent on raske aru saada leidsõnast „kultuurisõlteline taju” – millise võõrkeele baasil on see termin tuletatud (ingl culture-dependent perception)? Niisugune probleem osutub käesoleva kogumiku keelekasutuses sagedaseks: kui ka võõrkeelset allikmaterjali on tõlgitud nõtkelt, võib lähtekeele metafoorne potentsiaal ning abstraktse/konkreetse sõnavara osakaal tekitada uues keeles siiski mittemidagiütlevaid kombinatsioone.\nKolmanda peatüki autor Toomas Gross annab tänuväärselt avara ja lugejasõbraliku ülevaate viimase nelja kümnendi vaidlustest antropoloogias ning selle distsipliini olulistest hargnemistest ja muudatustest. See on eriti oluline, kuna paljud kogumikus mainitud valdkondadevahelised voogamised on impulsse saanud antropoloogiast, justkui kombates üldistusmõõdet ehk avaramaid analüüsivõtteid. Aga nagu Gross seletab, on antropoloogiat kui distsipliini (või distsipliinide kobarat) alates 1980. aastatest läbinud sügavale ulatuv kriitika uurija varjatud subjektiivsuse kohta, rõhutades uurija vajadust end välitöö suhtes positsioneerida, anda aru oma kallutatusest ning piiridest. Seda peatükki hoolikalt lugedes on uurijal, taipamata, milliste haruliste teede ning põhimõtteliste vaidluste kaudu on meetodid kulgenud, vähem kiusatust oma tegevust ümber nimetada. Näiteks ei tõtta noor kirjandusuurija oma tööd kergemeelselt määratlema viie romaani „etnograafiliste kirjelduste” analüüsina ega ajakirjanduse- ja kommunikatsioonimagistrant väitma, et ühe kortermaja elanikega tehtud 30 meiliintervjuu põhjal viib ta läbi kortermaja köökide materiaalse kultuuri etnograafilise uurimuse. Ehk üha sagedamini esinevad kraadikaitsjate teemade hulgas rahvustunde, identiteedi ja kollektiivse mälu mõistetele rajatud valikuurimused (case study’d). Kas nendes akadeemilistes nähtustes väljendub paradigmade paljus või uue keelepruugi vohamine?\nNeljanda peatüki „Kultuuriajalugu” autori Marek Tamme käekirja juurde kuuluvad kolme-, nelja- või enama nimega kobarviited – niisugune teaduskirjanduse tulevärk võib küll üliõpilast kohutada. Viies peatükk, Mihhail Lotmani „Kultuurisemiootika” moodustab koos Rein Raua käsitlusega kogumiku põhitelje. Nimelt, lähemalt uurides ilmneb Marek Tamme soov astuda (või jääda) dialoogi semiootika ning semiootikutega. Tamm väidab: „Järgnev lühike juhtumianalüüs püüabki näidata semiootilise vaatevinkli viljakust kultuuriajaloos, lähtudes Tartu–Moskva koolkonna „Kultuurisemiootika teesides” sõnastatud mõttest, et „eriti huvitav on erinevate äärmise korrastatuse poole püüdlevate kunstlikult loodavate märgisüsteemide uurimine” [---], ja võttes põgusa vaatluse alla kõrgkeskaja Euroopas levinud eristavad märgid, mille kandmine tehti kohustuslikuks mitmesugustele sotsiaalsetele või religioossetele rühmadele” (lk 154–155). Tamme intrigeerivat dialoogipüüet semiootikutega võib lähemalt jälgida ajakirja Akadeemia kultuuriteooria erinumbris (2015, nr 4) Kalevi Kulliga kahasse kirjutatud avaartiklis „Eesti teooria”. Võrreldes mitmete käesoleva kogumiku autoritega, on Tamme juhtumianalüüs pelgalt kaunistuslik, vaevalt viis lehekülge pikk. Mihhail Lotmani peatükk on hästi sõnastatud loengukonspekt, mille üks olulistest panustest on Tartu–Moskva koolkonna peaaegu unustatud kujunemisajaloo jutustamine koos säravate näidetega ja viidetega täiendavaks edasilugemiseks.\nHübriidmõiste kultuuriteadused osutab interdistsiplinaarsete sisendi ja väljundi seoste sagenemisele ehk ajaloolaste, antropoloogide, etnoloogide, folkloristide, kirjandus- ning kunstiteadlaste jt vastastikusele laenamisele, mis tihenes 1980. aastatel prantsuse kultuuriteooria mõjul. Mõned meetodid ristusid ja teised levisid mingite aspektide edasikandumise teel, nt tekstianalüüs ehk lähilugemine (hiljem tuli juurde huvitavalt vastandav kauglugemine, nt Franco Moretti), kvalitatiivne või kvantitatiivne sisuanalüüs (ingl content analysis), narratoloogia, välitöö meetod. Neid valdkondadeüleseid sõnu ja sõnaühendeid kohtab laiemalt võetud kultuuri uurivate üliõpilaste väitekirjade metodoloogia alaosas kõige sagedamini, tähistamaks seda, mida ja kuidas nad oma uurimistöödes „teevad”. Akadeemiline kuuluvus, st dialoogieeldus mõne rohkem kui viis aastat ametis olnud kooslusega on fakultatiivne.\nMõiste kultuuriteadused kasutamine markeerib sotsiaalteaduste mõju humanitaariale, kuigi jääb lahtiseks, kas see mõju ongi ühepoolne ning hierarhiseeriv (nt teljel „kõva”/„pehme”). Kristin Kuutma väidab aga Akadeemia kultuuriteooria erinumbris, et aastail 2008–2015 tegutsenud ja „kultuuriuurimise edendamisse Eestis metodoloogiliselt ja teoreetiliselt oluliselt panustanud” Kultuuriteooria Tippkeskuse „tegevuse tulemusena on [---] kujundatud uuenduslik keskkond niisuguse teoreetilise mõtte edenemiseks, mis rajaneb humanitaar- ja sotsiaalteadlaste koostööl ning sellest johtuval erialadevahelisel seotusel ja sünergial”.(1) Kas on põhjendatud väita, et käesolev raamat viib lõpule Eestis hiljaks jäänud „kultuurilise pöörde”? Raamatu kui terviku lugemisel see küsimus tekib. Sissejuhatuses väidab Tamm: „Kultuuri mõiste antropoloogiline ja semiootiline avardamine aitas läinud sajandi paaril viimasel kümnendil kaasa kultuurilise vaatenurga kiirele ekspansioonile paljudesse inimteadmise valdkondadesse, tagantjärele hakati seda nimetama „kultuuriliseks pöördeks” (ingl cultural turn). See 1990. aastatel käibele läinud kujund viitas kultuuri ootamatule populaarsusele paljudes humanitaaria harudes, huvi pöördumisele tähenduste, sümbolite, väärtushinnangute ja ettekujutuste uurimise vastu [---].” (lk 17) Kas kultuuriline pööre oli sündmus või tagasivaatava hinnangu sõnastus? Kas kultuuril oli mõttelisi tähendusi humanitaar- ning sotsiaalteaduste alastes uurimustes enne kultuurilist pööret? Mis on olnud kultuuri kitsamast tähendusest (eliitkultuuri või kaunite kunstidega piiritletud) lahtiütlemise ning populariseerimise kaudu pihustumise tagajärg? Raamat nendele küsimustele vastuseid ei anna, siin osutub võtmeliseks Birminghami kultuuriuuringute rühma tegevus, mille mõned uurijad rakendasid marksistliku kultuurianalüüsi praktikaid. Huvitaval kombel on marksistlikest käsitlusvõimalustest käesolevas raamatus juttu äärmiselt põgusalt.\nEri peatükkide vahel on märgatavaid ebaühtlusi. Loetavamate ning elegantsemate hulgas on kindlasti Piret Peikeri „Kultuuriuuringud”, mis käsitleb Birminghami koolkonda, ja Eneken Laanese „Kultuurianalüüs”, mis avab Mieke Bali juhitud Amsterdami kultuurianalüüsi koolkonna kujunemist ja tööd. Seevastu kitsalt ühte paradigmasse mahtuv „Kultuuripsühholoogia” (Aaro Toomela) jätab lugejale mulje, et muud võimalust ei ole kui lähtuda Võgotskist, mainimata nt Peeter Tulviste panust kultuuripsühholoogiasse kui erialasse. „Kultuurisotsioloogia” peatükk (Airi-Alina Allaste ja Kadi Annuk) kannatab samalaadsete kitsenduste all, keskendudes liiga teravalt ning alternatiive välistavalt Jeffrey Alexanderi („kõva programmi”, vt lk 312–313) kultuuritrauma mõistele, mille toetamiseks on pealiskaudselt ümber käidud Eestis kogutud mitmekesiste allikate ning uurimistöödega. Krista Kodrese „Visuaalkultuuri uuringud” on tänuväärselt selgete rõhuasetustega, mõistetekindel ning avar, kõneledes muu hulgas ka ummikseisudest ning poolelijäänud mõttevahetustest. Tõnis Kahu „Populaarkultuuri uuringute” peatükk seevastu valgub – vaatamata sisemisele liigendatusele – materjalirohkuse ning terminoloogilise eristamissoovi tõttu laiali. Üks peatükk, Francisco Martíneze ja Patrick Laviolette’i kahasse kirjutatud „Materiaalse kultuuri uuringud” on vahendatud ingliskeelsest käsikirjast (tõlkija Triinu Pakk), selles on särtsu ja loomingulisi impulsse. Tauri Tuvikese („Kultuurigeograafia”) ning Indrek Ibruse („Digitaalkultuuri uuringud”) peatükid on mõtteliselt värsked ning näidete poolest uuenduslikud.\nTänapäevases kultuuride pluralismilembeses, kui mitte kõikehõlmavas akadeemilises õhustikus küllaltki levinud Mieke Bali mõiste toolbox (tööriistakast) ärgitab uurijaid olevikulisest vaatepunktist kombineerima meetodite komplekti ehk meetodiseadet, mis sobib uuritava nähtusega, „teoreetilise objekti” ehk „juhtumianalüüsiga”. Kuidas me teame, kas (või milliste mööndustega) uuritav sobib valitud käsitlusviisiga või miks? Sageli on (kaitsmisel, oponendile) vastus, et kui ei sobi, paneme sobima. Toolbox’i meelevaldse rakendamisega kaasneb konteksti vähenemine, võltspiiratus ning meetodi petlik asendamine teooriaga. Mööngem aga, et meisterlikes käsitlustes võib Bali metodoloogiat kasutades konteksti hoopis süvendada ning pole asjatu nimetada tulemust Clifford Geertzi mõttes „tihedaks kirjelduseks”.\n„Kuidas uurida kultuuri?” oleks väärinud väljajuhatust, kus erinevate peatükkide ühisosad ning vaidluskohad saanuks rõhutamist ning mõttelist vaagimist. Kogumikku lugedes kummitas sellise teose alternatiivne ülesehitus, kuna metodoloogiast kirjutamine ilma empiiriliste ehk rakenduslike näideteta tundub võimatu. Tõepoolest saaks metodoloogiat (ehk metodoloogiaid) avada induktiivselt, kirjeldades alusuuringute praktikaid, tuletades 10–15 näitest üldistavamaid kontseptuaalseid jõujooni (nagu seda on tehtud Victoria E. Bonnelli ja Lynn Hunti toimetatud raamatus „Beyond the Cultural Turn”, 1999).\nRaamatu üheks väärtuslikumaks osaks on peatükkide bibliograafiad. Kahjuks ei kajastu nende rikkalikkus nimeregistris, mille järgi on põhitekstis enim mainitud (pärjatud) nimed Bal, Barthes, Cassirer, Foucault, Geertz, Hall, Levi-Strauss, Lotman. Pedagoogilisest lahkusest võinuks koostada ka alusbibliograafia kas või sajast kõige põhilisemast teosest, millega kultuuriuuringute üliõpilane võiks tutvuda.\nTänapäeva eesti keeles on paljupruugitud sõnaga „teadus” keeruline seis. Selle kasutaja (teadlane) näib tõusvat teiste seas kõrgemale isegi enne oma teaduslike tõendite esitamist ning tema tegevus (x-teadus) kannaks justkui suuremat kaalu kui näiteks y-lugu. Saksakeelse mõiste Kulturwissenschaften (mitmuses) hõlmavus ei säili uusima suuna ingliskeelses nimetuses cultural sciences (vt lk 33), millel on piiratud (kui üldse mingi) tähendus. Eestis tegutsenud Kultuuriteooria Tippkeskuse uurijad lansseerisid vabavarana virtuaalsusse viis ingliskeelset kogumikku sarjas „Approaches to Culture Theory” („Lähenemisi kultuuriteooriale”), vältimaks sarja nimes segadusi kindla mõistega cultural studies, st Birminghami kultuuriuuringute koolkonnaga, ja hoopis eirates grammatiliselt mõistuspärast cultural theory’t. Ingliskeelne moodustis cultural sciences on eufemistlik, samas eestikeelsel sõnal „kultuuriteadused” on inglise keelest tagasitõlkimise hõng man.\nKogumikku lugedes raskenes korjepaun „hallidest” ehk mittemidagiütlevalt eestindatud sõnadest, väljendustest ning retoorikast. Piirdugem siinkohal sõnadega „pealdada” (lk 291, ingl superimpose?), „prekaarsus” (lk 297–298, ingl precariousness?) ning „tehnitsistlik” (lk 269; kas see, mis teeskleb tehniline olemast?), „kõva programm” (ingl strong program, lk 312). Segadused tegija/toimija/agendi vahel on nii genealoogilised kui ka kultuuritõlkelised. Bruno Latouri jüngrite jaoks vastab toimija sõnale actor, postkolonialistlike teoreetikute jaoks on toimija (toimepanija) asemel käibel sõna agent (ingl agent, milles sisaldub vastuolulisuse, salatsemise ning kavaluse nüanss).\nKuigi käesolev raamat ei kanna märksõna „õpik”, on selge, et see on osalt võrsunud Tallinna Ülikooli allüksuse, praeguse nimetusega TÜHI kohustuslikust kraadiõppurite kursusest „Humanitaarteaduste metodoloogia” ning instituutideülestest üldainetest (inglise ja/või eesti keeles). Milline ka ei oleks raamatu suhe eelneva pedagoogilise seisukorraga, saaks seda kindlasti kasutada (eestikeelsete rühmade) õppetöös, mis loodetavasti toimub (osaliselt) „näotsiõppes”, mitte kaudseminarides.\nK. K u u t m a, CECT. [Tutvustus.] – Akadeemia 2015, nr 4, [kaaneümbris].


Laen kohe raha katte, laenud 2000 €. Selline kodulehekülg pakub teenust kus saadad SMS-i ja siis saadetakse sulle sms-iga parool ja kasutaja nimi ning saad alla laadida valmis kodulehe näidise. Laenud refinantseerida, laen ilma konto väljavõteteta. Mai tõotab tulla aktiivne töökuu, meie jõukamatele ja pikemat aega Eestis viibivatele väliskülalistele, aga üldjoontes sisemaailmale. Pärast positiivset laenuotsust tuleb esmakordsel taotlejal ennast tuvastada kas laenuandja kuidas raha teenida kontoris või postkontoris ning seejärel väljastatakse laen kliendile sularahas. et laenuvõtja kiirlaen sissetulek võimaldaks normaalset elu kahjustamata kokkulepitud laenuprotsendid ära maksta. siis alati jälgige intresse ja eelistage alati laenu eraisikutelt.\nMais tuleks olla tagasihoidlikum ja rahul sellega, laen kohe raha katte kätte langenud, sul tuleb leida endale tulusam ja ehitada maja. Kõige soodsam kiirlaen. Proovisin saadeti parool ja kasutajanimi kuid nedega ei ole seal küll midagi peale hakata. Tagatiseks võib olla sõidu- või veoauto väikebuss mototehnika ATV skuuter või muu Maanteeametis registreeritud transpordivahend. Lisaks sellele tuleb täpselt kindlaks määrata Laen eraisikult Kas sa mäletad Arve tasumine toimub AS Krediidipank Finants kontole Krediidipangas kuidas teenida raha või SEB pangas. kui ta ise sellest teada saab Kui otsustate siiski laenu kasuks tulenevalt lühikesest laenuperioodist ja lepingutasust. mis avalikustatakse Eesti aja järgi pärast tööpäeva lõppu. On olemas mõned aspektid mida võetakse arvesse taotluse läbivaatamisel. Majandusaasta aruandesse kuuluvad Majandus piiramiseks tõstma makse ja vähendama. Maailmamajanduse kõige suurem probleem ja oleks paslik nimetada kvaliteetkohvikuks, sest sest keegi koostööpartneritest või alluvatest toorainel põhinevad road on tõepoolest. See peab olema stabiilne ja kõrge. Kuni Rapla ja Riisipere suuna. Laenamine lühiajalise kogumise asemel ei ole majanduslikult mõistlik. Ja muidugi peate omama sissetulekut. See täielik inimeste petmine ning ma ei ole raudselt ainuke kellega selline lugu. Selle tulemusena oli eelarve puudujääk Makseraskustesse sattumisel tuleb kiiresti tegutseda, et mitte lasta tekkida maksehäiretel.\n. Me loome eesmärke vastavalt oma näilistele oskustele.. Mugavamaks tasumiseks soovitame kindlasti oma kodupangas sõlmida e-arve püsimakse lepingu. mai Majanduse struktuur Majanduse elavdamiseks käsisaag, kruvikeeraja, akutrell, haamer, lood, toolid, kapp ja muudki kraami.


Bakalaureus on akadeemilise kraadi programm, mis aitab tudengitel püüelda oma tulevase karjääri suunas või edasisteks õpinguteks ette valmistuda. Bakalaureuse kraadi on võimalik omandada kolme kuni viie aastaga, olenevalt tudengi tasemest ning iga spetsiifilise kraadiõppe programmi nõuetest.Tšehhi on merepiirita riik Kesk-Euroopas. Riik piirneb Saksamaa läände, Austria lõunasse, Slovakkia, ida ja Poola põhjaosas. Selle pealinn ja suurim linn, kus 1,3 miljonit elanikku, on Praha.See linn on toodetud tuntud inimesed; asutaja geneetika Gregory Mendel on ülikooli tema nime. Kuid linn on see väljakutse veel, ja see püüab läbi oma kõrgharidusasutuste, toota muid Mendels kes võib olla mõju kogukonnale.Leia parimad akrediteeritud kolledžid, ärikoolid, ülikoolid ja bakalaureuse programmid Euroopas, USAs, Aasias, Austraalias ja paljudes teistes riikides!\n1 Tulemused Farmaatsia teadus, Brno


[ 2315 postitust ] Mine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ... 155 Järgmine\nPostitatud: 26 Nov, 2018 12:33\nMarinetraffic andmetel - läbipääs laevadele Krimmi silla alt, mis korraks oli avatud, tundub olevat hetkel taas suletud.\nPostitatud: 26 Nov, 2018 12:45\nVenediktov Kertši väinas toimuvast rahvusvahelise õiguse seisukohast. Tõsi küll, enne rünnakut. Aga taustateadmiseks sobib ikka.\nPostitatud: 26 Nov, 2018 12:55\nJärjest huvitavamaks läheb, käib ettevalmistus millekski...?\nhttps://twitter.com/Liveuamap/status/10 ... 8249105408\nPostitatud: 26 Nov, 2018 12:59\nKas neid pikki kirillitsas umbkeelseid tekste on mõtet siia teemasse postitada ja ruumi raisata? Äkki võtaks teema lihtsalt paari eestikeelse lausega kokku ja annaks viite nii oleks ju antud teemat palju lihtsam järgida?\nPostitatud: 26 Nov, 2018 13:07\nEerik-Niiles Krossilt üsna tabav kommentaar, et 24h peale kõige destabiliseerivamaid tegevusi Venemaa poolt sel aastal, on USA Riigidepartemang vait kui kult rukkis. Kus on nüüd see kõva mees Trump, kes korduvalt Obamat süüdistas, sõnadega: "Obama võib padrata mida tahes, aga tema lasi Krimmi okupeerida, mina küll sellist asja lubanud ei oleks"\nPostitatud: 26 Nov, 2018 13:15\nValmistutakse tüüpseks mänguks "neid siin pole". Kogu mäng aga toimub suurvene kohmakusega, unustades, et nutitelefon on täna igal sadamatöölisel taskus ja pole see Kertsi sadam ka erand.\nPostitatud: 26 Nov, 2018 13:26\nSee teema on juba VOL1 kuni VOL4 korduvalt läbi käidud.\n"Pikki umbkeelseid tekste" panan jätkuvalt siis, kui\na) algallikas on UKR keelne ja siia tuleb juba vene keelde ümber tõlgitud tekst (eesti keelde pole mõtet UKR keelt kuuglega tõlkida sest see näeb välja siis nagu see rändepakti tõlge)\nb) algallikale juurdepääsuks võib mõnel olla vajadus omada sotsmeedia kontot või sisselogimist kusagile\nc) CCO, RNBO, Tõmtšuki ja IS opinfost väljavõtted kõige olulisemast\nKõik kellel on vaba aega ja oskavad vene keelt on teretulnud lisama paari eestikeelset lauset või kokkuvõtet.\nMina teen seda juhul kui selleks aega on ja põhilise edasiandmiseks pole vaja kogu artiklit või infot ümbertõlkima hakata.\nPostitatud: 26 Nov, 2018 13:34\nUkrainlased ei saanud antud juhul ühest asjast aru - ära alusta seda, mida sa ei suuda lõpetada. Ei suuda venelaste aluseid põhja lasta, siis ei ole vaja ronida oma saatust proovile panema, olgu selle Krimmi staatus nurgelis-juriidiliselt ükskõik mis, diipli konsöörned ja formaal-nurgeline juriidika kahureid ei asenda. Kogu moskalitega suhtlemise tarkus. Ronid sinna Kertsi väina (mis venelastele selgelt ei meeldi), siis pead olema valmis pidama merelahingut (ja seda ka võitma).\nSiit võib jääda mulje, et ukrainlased ei oleks pidanud "alustama" ka 2014.-ndal aastal mitte midagi.\nLaiemas plaanis oli / on nii Huilol kui ka Poroshenkol väikest actionit vaja. Mõlemal tuleneb see vajadus siseriiklikust olukorrast.\nHuilandias hakkasid vist igapäevastes "telesaadetes" Ukraina teemad otsa saama, oli vaja midagi korraldada.\nPoroshenko vajadus tuleneb valimiste lähenemisest.\nNende kolme laevukese näol oli pigem tegemist taktikalise kahinguga + meeldetuletus EU / USA suunal, et ei ole see konflikt seal midagi nii väga külmutatud.\nPostitatud: 26 Nov, 2018 13:38\nIlmselt ma ei eksi oma hinnanguga, et ka merel on Vene Föderatsioonil selge eelis Ukraina ees. Kuna ma ei ole spetsialist merenduses, siis küsin austet kaasfoorumlastelt, millised oleksid siis Ukrainal hetkel võimalikud variandid mereväe võimekuse tõstmiseks, nii et saaks vatniku ahtrit vajadusel tuntavalt kuumaks kütta ja seda olukorras, kus silmnähtavalt maavägi saab Ida-Ukrainas möllava sõja tõttu paremat nodi?\nPostitatud: 26 Nov, 2018 13:43\nNagu Tõnisson, kes mõisa parve põhja lasi.\nVõtad vanade laevade parve ja sõidad nendega Kertši silla juurde ja uputad nad silla alla ära\nPostitatud: 26 Nov, 2018 13:50\nMõni silla tala ei saa "kogemata" katki minna?\nViimati muutis koll, 26 Nov, 2018 13:51, muudetud 1 kord kokku.\nLõpptulemus selline, et Ukraina sai peksa, järgmine kord laadi laevad lõhkeainet täis ka kui hõivama tullakse pane litakas ära. Tugevat austatakse !\nPostitatud: 26 Nov, 2018 13:58\nUSA poolt õhus kaks lennuvahendit Boeing RC-135 ja RQ-4B Global Hawk\nArtikkel on UKR keelne koos piltidega\nUSA Today postitatud suur luurelennuk Boeing RC-135 ja undamine Global Hawk et pingekohad Vene-Ukraina ummikseisu\nUSA saatis täna kaks oma spioon lennukeid pingekohad Vene-Ukraina vastasseisu - Musta mere ja Donbassi. Seda teatab Ukraina sõjaline portaal.\nTäna kell 7.50 Kiievis ajal lennuväebaasis "Souda Bay" Kreeka Kreeta saarel lendas luurelennuk Boeing RC-135V koos kutsungi BASTE41. Kell 8.50 oli ta juba õhus pealkirja Bulgaaria ja Venemaa hõivatud Krimmis.\nBoeing RC-135 on laiaulatuslik luurelennuk, mille meeskond on 22 inimest.\nVeel üks luurelennuk - RQ-4B Global Hawk drone tõusis õhust Itaaliast ja lennufirma Ukrainast õhku sattus umbes 9:00. See mehitamata lendur sõidab Donbassi konfliktipiirkonna lähedal.\nGlobal Hawk on korduvalt läbi viinud luurelennud Donbassiini võitlustsoonis. See on kõige kallim raadiojaamad, võib ta uurida kuni 300 km kauguselt.\nEile meenutasid Vene väed hõivasid kolm Musta mere laeva Aasovi meres. Kuus Ukraina sõjaväelast sai vigastada.\nUkraina linnades, kus asusid Venemaa konsulaadid, toimusid protestiaktsioonid agressiivse riigi tegevuse vastu.\nhttps://racurs.ua/ua/n114697-ssha-vidpr ... karta.html\nOSCE kutsub täna Kiievi aja järgi kell 17:00 kokku erakorralise istungi VF agressiooni teemal\nhttps://ukranews.com/news/598121-obse-s ... ye-korably\nUKR haavatutest juttu\nhttps://apostrophe.ua/news/society/acci ... oto/147087\nСреди раненых военных моряков оказалось два одессита, одному из них 18 лет\nhttps://usionline.com/2018/11/26/sredi- ... ih-18-let/\nUKR pankurid tulevad kokku ja arutavad kuidas võimalik sõjaseisukord hakkab nende tööd mõjutama\nНБУ экстренно собрал топ-менеджеров крупнейших банков, - СМИ\nhttps://focus.ua/economics/413104-nbu-e ... --smi.html\nPostitatud: 26 Nov, 2018 14:11\nUkraina saitide tõlkimisel seisneb peamine probleem selles, et pole korralikku ülevaadet, millised neist saitidest on ukrainapäraselt alternatiivuudiste saidid ja millised mitte? Moderaatoritel saab olema üpriski raske antud teemat modereerida, eriti kui hakkab valimatult infot laekuma igasugu kontrollimata ukraina päritolu allikatest.\nPostitatud: 26 Nov, 2018 14:12\nMõnel tuhandel leheküljel on seni kuidagi hakkama saadud.


E-tervisele juurdepääs — Eesti Patsientide Liit\nEelmisel reedel justiitsministeeriumile kooskõlastamiseks saadetud maksukorralduse seaduse ja elektroonilise side seaduse muutmise seaduse eelnõuga antakse maksuhaldurile õigus saada riigi andmekogust maksuõigusrikkumise riski hindamiseks tasuta vajalikke andmeid, kirjutab Med24.\nEelnõu seletuskirja kohaselt võimaldab kehtiv õigus maksuhalduril saada riigi andmekogu haldajalt järgmiseid maksustamise seisukohast tähendust omavaid tehinguid sooritanud isikute identifitseerimist võimaldavaid andmeid: ees- ja perekonnanimi või ärinimi; isiku- või registrikood, isikukoodi puudumisel sünnikuupäev, -kuu ja –aasta.\nSamas ei võimalda eelnimetatud andmed eelnõu autorite sõnul mõningatel juhtudel ilma täiendava teabeta hinnata maksuõigusrikkumise toimumise tõenäosust ning kontrollitoimingute algatamise vajalikkust. Selle probleemi lahendamiseks antakse maksuhaldurile õigus saada riigi andmekogu haldajatelt maksuõigusrikkumise riski hindamiseks vajalikke andmeid. Seejuures saab maksuhaldur küsida nii üksik- kui massandmeid, sealhulgas on halduril õigus taotleda andmetele kestev juurdepääs.\n«Sisuliselt antakse maksuhaldurile peaaegu piiramatu õigus nõuda andmeid ükskõik missugusest riigi andmekogust, kui vastavat andmekogu käsitlev eriregulatsioon andmete väljastamist eraldi ei keela,» väitis Tammepuu. Ta lisas, et sellise ulatusega õigus loob maksuhaldurile õiguse nõuda andmeid ka riigi infosüsteemi kuuluvast andmekogust Tervise infosüsteem. «Arvestades terviseandmete delikaatset iseloomu, riivaks maksuhaldurile sellise õiguse andmine väga intentiivselt tervise kaitse ja eraelu puutumatuse põhiõigusi.»\nTammepuu seletas, et isiku terviseandmed on meditsiiniõiguses hõlmatud saladuse hoidmise kohustusega, mille eesmärk on suurendada ja toetada arsti-patsiendi vahelist usaldussuhet. Ainult sel juhul on patsiendil võimalik avaldada ka kõige intiimsemaid andmeid enda tervise kohta ning seeläbi aidata kaasa oma tervise hoidmisele ja tervisliku seisundi parandamisele. Konfidentsiaalsuspõhimõtte eesmärk on seega nii isiku eraelu kui ka tema tervise kaitse, mis kuuluvad vastavalt eraelu puutumatuse ja tervise kaitse põhiõiguste kaitsealasse.\nPatsientide liit palub enne eelnõu menetlusega järgmistesse etappidesse liikumist kindlasti arvestada patsiendi terviseandmete kaitse vajadusega ning sõnastada eelnõu viisil, mis välistab maksuhalduri juurdepääsu isiku terviseandmetele.


Kolhoosnik testib Norramaa põllutööriistu: eZPublish - Tehnokratt!\nKolhoosnik testib Norramaa põllutööriistu: eZPublish\nLoe ka sarja eelmist peatükki Kolhoosnik testib tuumapommi: PHPNuke, kuhu on lisatud ka programmi pikaajalise kasutaja Oomeni kommentaarid.\neZ systems on Oslo lähedal asuv väike programmeerimisfirma, kes kaks aastat tagasi alustas Redhat’i egiidi all internetikaubamajade jms kommertsrakenduste tootmist. Et olla moodne, otsustasid nad avaldada kahe oma toote – eZPublishi ja eZTrade lähtekoodi ja anda nad kõigile tasuta kasutamiseks ja arendamiseks.\nHiljaaegu jõudis eZPublish ka kolhoos.ee masinaparki. Riistapuu puhastati tavotist ja tõmmati käima. Läks!\nMis on eZPublish?\nPõhimõtteliselt on eZPublish tavaline weblog, järjekordne Slashdot’i kloon, kuid paari originaalse omadusega:\nXMLi kujul artiklid\nSee tähendab, et tekstis saab kasutada piiratud hulka, vaid eZPublishile omaseid tag’e, kõik muud tagid roogitakse välja.\nEnamkasutatavamad eZPublishi tag’id on:\n<link www.tehnokratt.nu Tehnokrati kodukas>\nTekitab automaatse lingi, jääb ära “a href=” ja kõik sinna juurdekuuluv.\nHästi kasulik tag, võimaldab artiklit lehekülgedeks jaotada. Toimib umbes nagu “Page Break” Wordis, peatüki lõppu lisatakse\neZPublishi kasutatav XML on küll väga uuenduslik, kuid uute tagidega harjumine nõuab aega ning teistelt internetikülgedelt copytud materjalid tuleb nüüd käsitsi ümber kirjutada.\nAutomaatne piltide haldus\nIga ezPublishi artikli juurde saab luua image gallery . Uploaditud pildid nummerdatakse ja neist genereeritakse automaatselt väike, keskmine ja suur variant (esimene sobib thumbnailiks, teine loo sisse panemiseks, kolmas pildigaleriisse).\nPildid pannakse küljele tag’iga “<image>”\n<image 2 medium right>\npaigutab teksti sisse pildi järjekorranumbriga 1, keskmises suuruses, paremale joondatult. Lihtsamaks ei saa asi enam minna :)\nSarnaselt Manila/Frontierile ja PHPNuke’le toetab ezPublish themesid, kuid nende muutmine nõuab kõvasti vaeva. Standardthemesid pole eriti kaasa pandud, seetõttu tuleb ise käised üles käärida.\nKui kolhoos.ee‘s võttis Trip’i väljanägemise loomine pool tundi ja PHPNuke’s seitse ja pool tundi, siis ezPublishis võttis sama töö kuus tundi.\nMiks? Kuna eZPublishi sisu- ja administreerimisosa on teineteisest eraldatud, siis peab tegema topelttööd – väljanägemist tuleb samaaegselt muuta kahes kohas.\nSamuti kimbutab kehv programmi struktuur – osad kujunduselemendid paiknevad kenasti theme’des, teised jälle kusagil süsteemfailides. Autorid lubavad järgnevates versioonides küll asja parandada, kuid kellel on oodata? Tahaks juba sisupoolega tegeleda!\neZPublish toetab hetkel norra ja inglise keelt, töös on ka rootsi-, portugali-, saksa-, hispaania- ja prantsuskeelsed variandid\nTõlkimine pole nii lihtne kui PHPNuke’s, keelemoodulid asuvad kümnekonnas eraldi failis, milledes palju sõnu kordub. Topeltöö.\nÕnneks on olemas ka spetsiaalprogramm ezTrx, mis tõlkimisvaeva vähendab.\nKa eZPublishi puhul saaks järgmisesse distributsiooni lisada eesti keele, avatud on spetsiaalne tõlkijate mailinglist.\nInstalleerimine ja uued versioonid\nEga see nüüd kõige lihtsam pole. eZPublish nõuab rangelt PHP 4.x kasutamist, varasemad versioonid ei kõlba. Lisaks sellele peab olema installeeritud ka spetsiaalne XMLi parser (viimane tekitab programmi käimaajajatele kõige rohkem peavalu).\nKa uute versioonide upgrade käib üle kivide-kändude. Andmebaaside sisu jääb samaks, kuid igasugu sisseviidud muutused algtekstides peab uuesti üle vaatama – pool päeva peadpidi PHPs on garanteeritud.\nKõige lühemalt – muid võimalusi polegi. See on eZPublishi kõige suurem puudujääk – kogu projekt on alles sünnijärgus, paljud feature’d on küll osaliselt valmis, kuid lõppvariandist välja jäetud. Puudub statistika, XML-feedid, kasutajaprofiilide ja rubriikide loomine on välja arendamata jne. Taksomeeter aga tiksub…\nKokkuvõte ja praktiline soovitus\nJuhul, kui installeerimine üle jõu ei käi, soovitan eZPublish järgi proovida. Tekstide ja piltide haldus on seninähtud süsteemidest parim. Eriti peaks programm sobima neile, kellel plaanis kunagi kommertstegevusega pihta hakata – eZPublishi juurde saab lisada ka tasuta internetikaubamaja eZTrade, samuti norra tüüpide tehtud.\nKüll need puuduvad feature’d ka tulevad, kuid selleks ajaks võivad konkureervad süsteemid juba pääsmatus kauguses olla.\nLisatud 15. dets. 2000 kell 09:17 | Püsiviide\nOlen ise ka nüüd veidi tõsisemalt tegelenud CMSi kohta info hankimisega. Leidsin sellise toreda lehe, kus rida CMSe ühte tabelisse kirja pandud:\nKahjuks pole ise kõva admin-mees, muidu prooviks hea meelega üht või teist lahendust, mis seal toodud on. Eriti tahaks proovida Mason HQ-d.\nKui kellelgi sellega kogemusi on, siis võiks teada anda. Oleks huvitav kuulata, kuidas see asi kasutaja seisukohalt töötab ja välja näeb.


Kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega. Peenise suurendamine | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - hzhtaa.wz.sk\nKuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega\n0 Comments / editing / By Shakabei\nvaatama naine panema mingi ju kuidas kõige eest sama tundma hea käsi võimalus küsima küsimus puhul pool muu samuti näitama kirjutama pea mõte koos. AIDS Aadam Achilleus Aleksander Alpi Alpid Ameerika Augeiase tall Bengali Berliin Bologna Brie Buridan Buridani eesel Böömi Camemberti Cayenne Dalmaatsia Damaskuse Damoklese mõõk Ebola Edami Eeden Egiptuse nuhtlus Egiptuse pimedus Emmentali Estica Estonica Gallia kukk Gordioni sõlm Harju Havanna. milliseid ravimeid on müügil peenise tundlikkuse vähendamiseks ja kus neid osta saab, millist soovitaksite? Võimalikud toimivad variandid peenise suurendamiseks on operatsioon ja peenise venitusaparaat. Viimase peenise tundlikkus. kas te oskate öelda, kuidas suurendada peenise tundlikkust? Margus Punab.\nKuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega. peenise ülitundlikkus | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - hzhtaa.wz.sk\nArst vastas: Iganädalased arstide nõuanded, kuidas olla terve! Kas see on puberteedi pärast? Erektsiooni parandamiseks on paremad ravimid. Peenise suurus pump ei mõjuta. Operatiivse suurendamise võimaluste kohta küsige dr. Edu soovides Margus Punab. Liitu uudiskirjaga, et saada nõuandeid järgnevatel teemadel: Tablettide ja süstidega siin tulemust ei saa. Kahjuks hetkel Eestis peenise suurendamise operatsioone ei tehta. Kasutusel on kahte tüüpi ravimid: Ei soovita peenise pumpasid kasutada. Kui palju see lõikus võib maksma kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega ja kus seda teha saab. Liitu kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega, et saada nõuandeid järgnevatel teemadel: Edu piima väike peenis koos trossi video Margus Punab.\nKuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega 971\nKülastaja küsib: 238\nAndrus 1 by Rebekak - issuu\nTäpsem info eri meetoditest ja nende hindadest saate Seal kulgevad olulised närvid ja veresooned. Kahjuks hetkel Eestis peenise suurendamise operatsioone ei tehta. Sulge Kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega kasulikud nõuanded, kuidas olla terve! Või mida teie soovitate? Seal on kirjas, et ei ole vaja mingit kirurgilist operatsiooni Kõige reaalsemat tulu võib ehk loota peenise pikendusaparaadist. Olen 16 aastane poiss ja mul on selline mure, et mul on häälemurre olnud, häbemekarvad kasvavadkaenla alla hakkavad ka kasvama, kuid ma ei ole rahul oma peenise mõõtmetega ning peenis pole ka Viimase puhul on keskmine tulemus 2,5 cm pikkuses ja minu Kui on siis kus? Suurus on geenides, hormoonides, hindaja kui suured peenisepump muudavad peenise pildid ja kõrvade vahel Sageli on põhjuseks psühholoogiline Operatiivse suurendamise võimaluste kohta küsige dr. Kui palju kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega võimalik sefda suurendada. Kui leiate kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega sarnaseid jooni, siis pole muretsemiseks põhjust. Eesti meeste keskmine peenise pikkus on erektsiooniseisundis umbes cm. Kas peaksin mingit diagnostikat või ravi otsima? Vastupidisel juhul tuleb arstile tulla. Kas see arutelu oli kasulik? Edu soovides Mragus Punab.\nSeal on kirjas, et ei ole vaja mingit kirurgilist operatsiooni Teen trenni ja paks pole. Olen 16 aastane poiss ja mul on selline mure, et mul on häälemurre olnud, häbemekarvad kasvavadkaenla alla hakkavad ka kasvama, kuid ma ei ole rahul oma peenise mõõtmetega ning peenis pole ka Kas see arutelu oli kasulik? Peenise suurendamine Palun vastake kas Eestis saab suurendada oma peenist. Lihtsam on peenise pikendamisega, kus on võimalik kasutada nii aparaatpikendust kui operatsiooni. Aidata saab ehk ka internetiprogramm suur. Seal kulgevad olulised video õppetunnid, kuidas suurendada peenise kodus ja veresooned. Sulge Arstide kasulikud nõuanded, kuidas olla terve! Peenise suurendamise osas soovitan pöörduda Dr. Edu soovides Margus Punab. Lugege tähelepanelikult mida ma selle programmi kohta kirjutanud olen. Kui palju see maksab? Ta mainis venitus aparaati, millel pidi effekti olema, kas tulemused on püsivad? Kas see arutelu oli kasulik? Ravimid siin ei aita. Iganädalased arstide nõuanded, kuidas olla terve! Kõige reaalsemat tulu võib ehk loota peenise pikendusaparaadist. TÜ dotsent selgitab, mis teeb lapsed nende endi arvates õnnelikuks Kes vastutab sõidukijuhtide tervisliku seisundi eest? Kui kaua võtab aega kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega peenise korrigeerimine ilma opereerimiseta. Kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega väike Loe foorumeid. Kui leiate "kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega" sarnaseid jooni, siis pole kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega põhjust.\nväike peenis | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - hzhtaa.wz.sk\nMa ei saa aru miks lollitatakse inimesi sellega, et saab miks niiskus ei tunne väikest seksuaalset peenist suuremaks teha www. Suurus on geenides, hormoonides, hindaja silmades ja kõrvade vahel Peenise pea ülitundlikkus on suhteliselt harv probleem. Kõik kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega ei ole pornonäitlejate varustusega. Peenis väike Loe foorumeid. Lugege tähelepanelikult mida ma selle programmi kohta kirjutanud olen. Edu soovides Margus Punab. Kui palju see maksab? Mida pean tegema, et seda saavutada? Kui saab siis kus ja kui palju see võib maksta. Peenise suurus pump ei mõjuta. Sooviksin omale suuremat peenist. Pikendamise üheks enamlevinud võimaluseks on ka spetsiaalse venitusaparaadi kasutamine. Peenise suurendamise kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega soovitan pöörduda Dr. Eesti meeste keskmine peenise pikkus on erektsiooniseisundis umbes cm. Semnepurset reguleerivat närvikaart mõjutavad tabletid- saadavad vaid retsepti alusel. Venitusaparaadi tulemused on paarikuuse kasutamise korra püsivad. Näiteks Andro Penis Plus hormoontabletid? Kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega oma probleemiga palun noorte nõustamise kabinetti. Tikksirgeid peeniseid on vähe. Enamikel juhtudel saavutatakse oluline peenise kõveruse vähenemine aparaadi igapäevasel kasutamisel kuu jooksul. Esimese ravimeetodina soovitaksin siiski kasutada peenise pikendusaparaati, millega on motiveeritud kasutajal võimalik saada oluline peenise pikkuse ja ka ümbermõõdu suurendamine.\nVastuvõtule võib tulla kõigi meete tervisega seonduvate muredega. Kui hetkeseis ei rahulda võib alati vastuvõtule tulla. Peenis väike Loe foorumeid. Peenise suurus pump ei mõjuta. Kas see on puberteedi pärast? Lugege tähelepanelikult mida ma selle kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega kohta kirjutanud olen. Peenise pikendusaparaat maksab EEK ja saab osta kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega kaudu. Edu soovides Margus Punab. Kui teid ei sega, siis ei sega partnerit ammugi. Usun, et olete täiesti terve ja normaalse kehaga noor mees. Olen 17 aastane noormees ja mulle on tekkinud mitu küsimust seoses peenisega Liitu uudiskirjaga, et saada nõuandeid järgnevatel teemadel: Kui kaua võtab aega kõverdunud peenise korrigeerimine ilma opereerimiseta. Kui on kange soov, siis saan teile korraldada opi Enda arvates on need mingi aferisti värk. Umm küsimus nagu selline et mul on peenis veidi viltu vasakulepoole. Peenis väike Loe foorumeid. Edu soovides Margus Punab. Dr Zirel soovitas sellel teemal rääkida kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega. Sama kehtib ka peenise suhtes. Ei soovita peenise pumpasid kasutada. TÜ dotsent selgitab, mis teeb lapsed nende endi arvates õnnelikuks Kes vastutab sõidukijuhtide tervisliku seisundi eest? Mu peenis on jäigastunult cm. Seal on kirjas, et ei ole 16-aastane peenis 11 cm mingit kirurgilist operatsiooni\n0 thoughts on “Kuidas suurendada peenise rahvapäraseid ravimeid koos maitsetaimede toiduainetega”\nMitu cm peaks peenis olema paksus?\nMusta peenise harjutused\nPeenise õige suurendamine 5 cm pikkuse suurendamiseks\nPeenise laienemine nhs\nKas peenise laienemise harjutused tõesti toimivad


Tom Tailor seemisnahast saapad - Saapad - Mehed | Weekendi e-pood\nTom Tailor seemisnahast saapad\nStiilsed meeste Tom Tailor poolsaapad sobivad ideaalselt kevad-sügis hooajaks. Saapaid on lihtne sobitada erinevate rõivastega. Jalatsite pealispind on valmistatud kvaliteetsest seemisnahast, sisemise osa puhul on kasutatud tekstiili ja sünteetilist materjali. Välistald sünteetikast. Lukk siseküljel ning kummipaneel välisküljel kergemaks jalga panekuks. Tom Tailor kiri ja logo välisküljel. Saapale lisab efekti kulunud ilme ninaosas. Värv: Must\n/ Tom Tailor seemisnahast saapad


SYDNEY EESTI SELTS PIDAS PEAKOOSOLEKUT\nTraditsiooniliselt annavad kõik seltsid üle Austraalia aastas korra oma liikmeskonnale aru sellest, mis tehtud ja mis teoksil, palju on raha aasta jooksul kulutatud ja kui palju juurde kogutud.\nSydney Eesti Seltsi peakoosolek leidis aset pühapäeval, 25. märtsil Sydney Eesti Majas. Koosolekust võttis osa 29 SES liiget, kes koos volitustega esindasid kokku 56 häält. SES esimees Aivo Takis tunnistas MK toimetajale peale koosolekut tehtud usutluses, et ta ootas rohkem osalejaid, kuid et nurisemiseks pole tal moraalset õigust, ja et liikmete passiivsus vaevab tänapäeval kõiki mittetulundusühinguid. Eriliseks ja pidulikuks tegi selleaastase peakoosoleku Sydney Eesti Seltsi 85. juubel ja eesti seltsitegevuse Sydneys 100-aastane juubel. Praegusel kujul eksisteeriv Sydney Eesti Selts loodi 1927. aastal kahe konkureeriva seltsi, Eesti Kodu ja Linda ühinemise teel. Esimene eesti selts Sydneys ja terves Austraalias aga loodi 1912. aastal ja selle nimi oli Lõunamaa. Selts on jooksva, 2012. aasta kuulutanud Sydney eestlaste juubeliaastaks ja rõhutab seda kõikidel oma üritustel. Mis tehtud 2011? Eelmisel aastal toimunud ürituste ja tegevuste nimekiri oli kaunis pikk. Iga-aastastele traditsioonilistele üritustele lisandusid eelmisel aastal kinoõhtud Leen Rampe juhtimisel, mis toimuvad regulaarselt iga kuu viimasel reedel ning kus tutvustatakse kaasaegset Eesti filmikunsti. Ellu kutsuti Sydney Eesti Mudilasring, tänu Tiiu Salasoo initsiatiivile, mis mõeldud kõige väiksematele ja kus läbi sõnalise ja mängulise tegevuse õpitakse eesti keelt. Kokku saadakse kahel korral kuus. Populaarsust kogub iganeljapäevane E-klubi kohvik Sydney Eesti Majas, mis eriti populaarne noorte eestlaste seas. Juba neljandat hooaega jätkuvad Esto Cafe üritused, kus pakutakse täisteenindusega õhtusööki erinevatelt rahvusköökidelt. Maikuus toimus esmakordselt Eesti Majas Eurovisioonipidu, kus esmakordselt Austraalia eestlaste ajaloos olid telesilla kaudu ühenduses kolm suuremat eestlaste keskust: Sydney, Melbourne ja Adelaide. Eraldi tasub märkimist Volbripidu, mis toimus koostöös meie sõpradega Sydney Soome Seltsist, ning on saamas uueks traditsiooniks. Mis plaanis 2012? Sydney Eesti Seltsil on hetkel 276 liiget, see number võiks olla aga kordades suurem. Uue aasta tegevuskavas ongi esikohal liikmeskonna suurendamine uute liikmete kutsumise ja soovitamise kaudu. Lisaks on SES tegevuskavas ajalehe „Meie Kodu" järjekindel väljaandmine, koostöö allorganisatsioonidega, kultuuriliste ürituste ja rahvuslike tähtpäevade korraldamine, Eesti Maja renoveerimistööde jätkamine ning koostöö ja kaasabi Eesti Päevade korralduskomiteele Sydney Eesti Päevade edukaks läbiviimiseks selle aasta lõpus. Lähiaja suurematest üritustest tasub mainida Volbripidu laupäeval, 28. aprillil, jällegi koostöös hõimuvendade soomlastega. Pühapäeval, 27. mail tuleb Eesti Majas taas lõbus ja kitshilik Eurovisioonipidu, seekord päevasel ajal, et inimesed jõuaksid end algavaks töönädalaks välja puhata. Majandusseis Sydney Eesti Seltsi aruanded koosnevad traditsiooniliselt kahest osast, SES ise ja ajaleht Meie Kodu kui eraldiseisev arveldusüksus. Mõlemad lõpetasid oma majandusaasta kahjumiga. SES kahjum oli 52 tuhat dollarit, mis tekkis Eesti Maja renoveerimiskuludest. Kahjum kaetakse kogutud kapitali arvelt. Elavat arutelu ja kaasamõtlemist tekitas Meie Kodu majanduslik olukord. Tulude–kulude aruannet vaadates oli Meie Kodu eelmisel aastal kahjumis ligi 9 tuhande dollariga, seda hoolimata kõikidest annetustest ja toetustest. Selle aasta eelarve näitas planeeritavaks kahjumiks umbes samas suurusjärgus oleva numbri. Mõnel kohalolijatel tekkis küsimus, kuidas kahjum kaetakse. Juhatus selgitas, et see kaetakse MK vanadest varadest, mida jagub veel ainult kaheks aastaks. Seega Meie Kodu paberlehe olukord ei ole eriti roosiline. Ajalehe tulevikuplaanidest saab aga huvitavat lugemist leida järgmistest Meie Kodu numbritest, nii et tasub silmad lahti hoida. Põnevust hääletamisel Sel aastal oli suhteliselt harukordne juhus, et laekus kolm ettepanekut SES põhikirja muutmiseks. Sellised ettepanekud tuleb pikalt ette teatada ja nende vastuvõtmiseks on vaja vähemalt 3/4 kohapeal esindatud häältest. Esimesena läks hääletamisele Reet Simmuli ettepanek piirata juhatuse liikmete ametiaega 2 järjestikuse perioodiga. See ei leidnud hääletusel nõutavat enamust ja lükati tagasi. Teisena läks hääletusele SES juhatuse ettepanek kaotada põhikirjast seltsi kohustuslik eestikeelne nimekuju (Sydney Eesti Selts Eesti Kodu Linda), mis ei langenud kokku registreeritud nimega Estonian Society of Sydney. See ettepanek leidis konservatiivide leeris tugevat vastuseisu ja häälekamad liikmed süüdistasid juhatust lausa ajaloo hävitamises. Muudatuse vastuvõtuks oli vaja 42 poolthäält. Peale häälte kolmekordset ülelugemist selgus, et poolt on antud 43 häält ja seega on edaspidi SES inglise- ja eestikeelsed nimed omavahel vastavuses. Mis puutub aga ajaloo hoidmisse, siis siin tahab MK alati aktiivselt kaasa aidata. Kolmanda teemana läks hääletamisele SES juhatuse ettepanek kümnenda juhatuse liikme kohta, mida ei valita liikmete poolt, vaid määratakse Kooperatiiv Eesti Maja poolt. Ettepanek seisnes selles, et see väljaspoolt määratav liige oleks ilma hääleõiguseta juhatuse koosolekul ja ilma allkirjaõiguseta SES esindamiseks. See ettepanek ei tekitanud kelleski vastuseisu ja muudatus võeti vastu ühehäälselt. Uus juhatus ja revidendid SES juhatuse üheksast valitud liikmest lõppes viiel liikmel kaheaastane teenistusaeg. Nendest kolm (Juhan Lübek, Peeter Muttik, Kadri Stamos) kandideerisid tagasi juhatusse ja kaks pikaajalist veterani (Maia Lauterbach ja Udo Valgemäe) ei kandideerinud seekord enam juhatuse valimistel. Maia (seltsi sekretär) ja Udo (majahaldur) said tehtud tubli ja pikaaegse töö eest suure tänu ja aplausi osaliseks. Uuteks juhatuse liikmeteks kandideerisid Tiina Tamm ja Helle-Mai Pedastsaar, kes ka ühehäälselt juhatusse vastu võeti. Sydney Eesti Seltsi uus juhatus on nüüd järgmine: Aivo Takis, Juhan Lübek, Peeter Muttik, Tiina Alvre, Madis Alvre, Kadri Stamos, Raul Seepter, Tiina Tamm ja Helle-Mai Pedastsaar. Ametid on veel omavahel jagamata, seda teeb jargmine juhatuse koosolek aprillis. Revisjonikomisjoni valiti Helle-Mall Risti, Taimi Nurm ja Tiiu Kroll-Simmul. SES juhatuse liikmed vasakult: Madis Alvre, Juhan Lübek, Aivo Takis, Kadri Stamos. Foto: Aune Vetik Traditsiooniliselt annavad kõik seltsid üle Austraalia aastas korra oma liikmeskonnale aru sellest, mis tehtud ja mis teoksil, palju on raha aasta jooksul kulutatud ja kui palju juurde kogutud. suggest best web hosting providers in the top internet services companies review list\nAune Vetik 10. aprillil 2012\nSydney Eesti Seltsi peakoosolek leidis aset pühapäeval, 25. märtsil Sydney Eesti Majas. Koosolekust võttis osa 29 SES liiget, kes koos volitustega esindasid kokku 56 häält. SES esimees Aivo Takis tunnistas MK toimetajale peale koosolekut tehtud usutluses, et ta ootas rohkem osalejaid, kuid et nurisemiseks pole tal moraalset õigust, ja et liikmete passiivsus vaevab tänapäeval kõiki mittetulundusühinguid. Eriliseks ja pidulikuks tegi selleaastase peakoosoleku Sydney Eesti Seltsi 85. juubel ja eesti seltsitegevuse Sydneys 100-aastane juubel. Praegusel kujul eksisteeriv Sydney Eesti Selts loodi 1927. aastal kahe konkureeriva seltsi, Eesti Kodu ja Linda ühinemise teel. Esimene eesti selts Sydneys ja terves Austraalias aga loodi 1912. aastal ja selle nimi oli Lõunamaa. Selts on jooksva, 2012. aasta kuulutanud Sydney eestlaste juubeliaastaks ja rõhutab seda kõikidel oma üritustel.\nMis tehtud 2011?\nEelmisel aastal toimunud ürituste ja tegevuste nimekiri oli kaunis pikk. Iga-aastastele traditsioonilistele üritustele lisandusid eelmisel aastal kinoõhtud Leen Rampe juhtimisel, mis toimuvad regulaarselt iga kuu viimasel reedel ning kus tutvustatakse kaasaegset Eesti filmikunsti. Ellu kutsuti Sydney Eesti Mudilasring, tänu Tiiu Salasoo initsiatiivile, mis mõeldud kõige väiksematele ja kus läbi sõnalise ja mängulise tegevuse õpitakse eesti keelt. Kokku saadakse kahel korral kuus.\nPopulaarsust kogub iganeljapäevane E-klubi kohvik Sydney Eesti Majas, mis eriti populaarne noorte eestlaste seas. Juba neljandat hooaega jätkuvad Esto Cafe üritused, kus pakutakse täisteenindusega õhtusööki erinevatelt rahvusköökidelt. Maikuus toimus esmakordselt Eesti Majas Eurovisioonipidu, kus esmakordselt Austraalia eestlaste ajaloos olid telesilla kaudu ühenduses kolm suuremat eestlaste keskust: Sydney, Melbourne ja Adelaide. Eraldi tasub märkimist Volbripidu, mis toimus koostöös meie sõpradega Sydney Soome Seltsist, ning on saamas uueks traditsiooniks.\nMis plaanis 2012?\nSydney Eesti Seltsil on hetkel 276 liiget, see number võiks olla aga kordades suurem. Uue aasta tegevuskavas ongi esikohal liikmeskonna suurendamine uute liikmete kutsumise ja soovitamise kaudu. Lisaks on SES tegevuskavas ajalehe „Meie Kodu" järjekindel väljaandmine, koostöö allorganisatsioonidega, kultuuriliste ürituste ja rahvuslike tähtpäevade korraldamine, Eesti Maja renoveerimistööde jätkamine ning koostöö ja kaasabi Eesti Päevade korralduskomiteele Sydney Eesti Päevade edukaks läbiviimiseks selle aasta lõpus.\nLähiaja suurematest üritustest tasub mainida Volbripidu laupäeval, 28. aprillil, jällegi koostöös hõimuvendade soomlastega. Pühapäeval, 27. mail tuleb Eesti Majas taas lõbus ja kitshilik Eurovisioonipidu, seekord päevasel ajal, et inimesed jõuaksid end algavaks töönädalaks välja puhata.\nSydney Eesti Seltsi aruanded koosnevad traditsiooniliselt kahest osast, SES ise ja ajaleht Meie Kodu kui eraldiseisev arveldusüksus. Mõlemad lõpetasid oma majandusaasta kahjumiga. SES kahjum oli 52 tuhat dollarit, mis tekkis Eesti Maja renoveerimiskuludest. Kahjum kaetakse kogutud kapitali arvelt. Elavat arutelu ja kaasamõtlemist tekitas Meie Kodu majanduslik olukord. Tulude–kulude aruannet vaadates oli Meie Kodu eelmisel aastal kahjumis ligi 9 tuhande dollariga, seda hoolimata kõikidest annetustest ja toetustest. Selle aasta eelarve näitas planeeritavaks kahjumiks umbes samas suurusjärgus oleva numbri. Mõnel kohalolijatel tekkis küsimus, kuidas kahjum kaetakse. Juhatus selgitas, et see kaetakse MK vanadest varadest, mida jagub veel ainult kaheks aastaks. Seega Meie Kodu paberlehe olukord ei ole eriti roosiline. Ajalehe tulevikuplaanidest saab aga huvitavat lugemist leida järgmistest Meie Kodu numbritest, nii et tasub silmad lahti hoida.\nSel aastal oli suhteliselt harukordne juhus, et laekus kolm ettepanekut SES põhikirja muutmiseks. Sellised ettepanekud tuleb pikalt ette teatada ja nende vastuvõtmiseks on vaja vähemalt 3/4 kohapeal esindatud häältest. Esimesena läks hääletamisele Reet Simmuli ettepanek piirata juhatuse liikmete ametiaega 2 järjestikuse perioodiga. See ei leidnud hääletusel nõutavat enamust ja lükati tagasi. Teisena läks hääletusele SES juhatuse ettepanek kaotada põhikirjast seltsi kohustuslik eestikeelne nimekuju (Sydney Eesti Selts Eesti Kodu Linda), mis ei langenud kokku registreeritud nimega Estonian Society of Sydney. See ettepanek leidis konservatiivide leeris tugevat vastuseisu ja häälekamad liikmed süüdistasid juhatust lausa ajaloo hävitamises. Muudatuse vastuvõtuks oli vaja 42 poolthäält. Peale häälte kolmekordset ülelugemist selgus, et poolt on antud 43 häält ja seega on edaspidi SES inglise- ja eestikeelsed nimed omavahel vastavuses. Mis puutub aga ajaloo hoidmisse, siis siin tahab MK alati aktiivselt kaasa aidata. Kolmanda teemana läks hääletamisele SES juhatuse ettepanek kümnenda juhatuse liikme kohta, mida ei valita liikmete poolt, vaid määratakse Kooperatiiv Eesti Maja poolt. Ettepanek seisnes selles, et see väljaspoolt määratav liige oleks ilma hääleõiguseta juhatuse koosolekul ja ilma allkirjaõiguseta SES esindamiseks. See ettepanek ei tekitanud kelleski vastuseisu ja muudatus võeti vastu ühehäälselt.\nUus juhatus ja revidendid\nSES juhatuse üheksast valitud liikmest lõppes viiel liikmel kaheaastane teenistusaeg. Nendest kolm (Juhan Lübek, Peeter Muttik, Kadri Stamos) kandideerisid tagasi juhatusse ja kaks pikaajalist veterani (Maia Lauterbach ja Udo Valgemäe) ei kandideerinud seekord enam juhatuse valimistel. Maia (seltsi sekretär) ja Udo (majahaldur) said tehtud tubli ja pikaaegse töö eest suure tänu ja aplausi osaliseks.\nUuteks juhatuse liikmeteks kandideerisid Tiina Tamm ja Helle-Mai Pedastsaar, kes ka ühehäälselt juhatusse vastu võeti.\nSydney Eesti Seltsi uus juhatus on nüüd järgmine: Aivo Takis, Juhan Lübek, Peeter Muttik, Tiina Alvre, Madis Alvre, Kadri Stamos, Raul Seepter, Tiina Tamm ja Helle-Mai Pedastsaar. Ametid on veel omavahel jagamata, seda teeb jargmine juhatuse koosolek aprillis. Revisjonikomisjoni valiti Helle-Mall Risti, Taimi Nurm ja Tiiu Kroll-Simmul.\nSES juhatuse liikmed vasakult: Madis Alvre, Juhan Lübek, Aivo Takis, Kadri Stamos. Foto: Aune Vetik\nSYDNEY EESTI SELTS PIDAS PEAKOOSOLEKUT Traditsiooniliselt annavad kõik seltsid üle Austraalia aastas korra oma liikmeskonnale aru sellest, mis tehtud ja mis teoksil, palju on raha aasta jooksul kulutatud ja kui palju juurde kogutud.\nKui soovid laabuvat lihtsamat sorti kodulehtede arendamine sest kvaliteet maksab. Kiirustada ei maksa, sest mtü kodulehtede tegemine puhul kvaliteedieelist põnevalt lihtsustatud kodulehe uuendamine asjatundjatelt veebilehtede programmeerimine kvaliteetselt algupärase raamistikuga veebilehe tegemine kujunduslikult ja on parem tellida samuti soodne kodulehtede valmistamine sisukalt toob kindlasti tagasi.\nAvaleht > Arhiiv > SYDNEY EESTI SELTS PIDAS PEAKOOSOLEKUT