Atsetoon uriinis - Analüüsid May\nAcetonuria või atsetoon täiskasvanutel uriinis: põhjused ja ravi, kahjulike ainete kogunemise vältimine organismis\nKetonuuria - atsetooni, atsetoäädikhappe ja hüdroksübutüürhapete liigse kogunemise märk kehas. Rasvade ja valkude mittetäieliku oksüdeerumise korral ilmneb uriinis atsetoon, kuid kahjuliku aine kontsentratsioon on minimaalne. Provotseerivate tegurite toime suurendab ketoonkehade taset, areneb atsetonuuria.\nKui ohtlik on üleliigne atsetoon täiskasvanutel uriinis? Millised märgid viitavad ketonuuria arengule? Kuidas atsetooni eraldi testida? Millised tooted on keelatud ketoonkehade koguse suurendamisel uriinis? Vastused artiklis.\nKahjulike ainete kogunemise põhjused organismis\nOsalise oksüdatsiooni produktide liigne kogunemine toimub paljude tegurite mõjul. Ketonuuria on eriti ohtlik rasedatele ja krooniliste patoloogiliste vormidega patsientidele. Acetonuria on metaboolsete häirete märk, mis võib endokriinsete patoloogiate, näiteks diabeedi süveneda.\nAtsetooni suurenemise uriinis peamised põhjused:\nsüsivesikute tarbimist piiravate dieetide sagedane kasutamine;\nebaõige toitumine, mis on sõltuvuses praetud, rasvaste toitude toidust;\nValgu liigne sisaldus dieedis, mida on raske lõhkuda;\n2. tüüpi suhkurtõve kõhunäärme vähenemine;\nsuhkurtõbi (esimene patoloogiatüüp);\ninsuliinitaseme järsk tõus;\nsuur füüsiline pingutus, liigne treening jõusaalis;\nmürgistus pärast alkoholi liigset kasutamist või madala kvaliteediga alkohoolsete jookide vastuvõtmist organismi poolt;\nmürgistus kemikaalide ja raskemetallide soolade poolt: plii, fosfor, atropiin;\nraske kolmanda trimestri toksilisus rasedatel naistel;\nraske kehakaalu langus;\nkloroformi sisaldava anesteesia kasutamine;\nsöögitoru või pylorus stenoos;\nTugev oksendamine koos raske dehüdratsiooniga raseduse ajal;\nLugege knotweed rohu tervendavatest omadustest ja ravimtaimede kasutamisest neerukivide raviks.\nSelles artiklis kogutakse lapse neeru düsplaasia üldised reeglid ja tõhusad ravimeetodid.\nMittetäieliku oksüdatsiooni produktide kogunemine tekitab mürgistust, üldine seisund halveneb. Ketoonide kehv eritumine vähendab jõudlust, ilmub unisus, ilmneb masendunud meeleolu.\nTeised atsetoonuuria tunnused täiskasvanutel:\niiveldus ja oksendamine on võimalik;\nAtsetooni lõhn on kuulnud suust.\nKetooni keha norm uriinis\nAinevahetuse probleemide puudumisel, süsivesikute piisava tarbimise korral ei tohiks uriini atsetooni korralik toitumine esineda. Atsetoonhappe, atsetooni kontsentratsioon on nii väike, et analüüsid ei näita lagunemissaaduste sisaldust. Keha nõuetekohase toimimise korral kõrvaldatakse ketoonkehad koguses 20 kuni 50 mg päevas pidevalt looduslike filtrite abil.\nKetoonkehade identifitseerimisel teeb laboratoorium märgi (näitab „plusside” arvu):\nesimene võimalus: "+" - nõrgalt positiivne reaktsioon;\nTeine võimalus: “++” või “+++” - reaktsioon atsetoonile on positiivne;\nkolmas võimalus: „++++” - kõrge ketoonikehade tase, järsult positiivne vastus. Vaja on kohest hospitaliseerimist ja kiiret ravi.\nKuidas läbida uriinianalüüs: nõuandeid patsientidele\nEttevalmistus eemaldatud vedeliku kogumiseks ei erine tavapärasest protseduurist: teostage suguelundite tualett, täitke steriilne konteiner uriiniga, kandke materjal laborisse. Uriini üldise analüüsi jaoks on vajalik hommikune annus, uriini maht 50 ml-st.\nEkstraheeritud vedeliku uuringu tulemuste põhjal teeb järeldus ketonuuria etapi kohta. Mida rohkem “plussid” analüüsis on, seda raskem on kõrvalekalle. Oluline on analüüsida teiste näitajate taset: leukotsüütide, valkude, punaste vereliblede arvu. Kui atsetonoonia ei määranud mitte ainult uriini analüüsi, vaid ka verd. Ketoonkehade liigse kogunemisega uriinis suureneb veres leukotsüütide ja ESRi tase veres ning lipoproteiinide ja kolesterooli kontsentratsioon on tavalisest kõrgem. Samal ajal on vähenenud kloriidide ja glükoosi näitajad.\nExpress - test kodus\nKetoonkehade toimimise jälgimiseks uriinis ravi ajal ja ravi lõpus soovitavad arstid osta apteegis spetsiaalseid ribasid. Kiire testribad atsetooni määramiseks uriinis võtab aega, annab teavet lagunemissaaduste toimimise kohta.\nparim võimalus on kiire analüüs kolm päeva järjest;\nvajadus osta mõned ribad;\nprotseduur on lihtne: täitke steriilne konteiner uriiniga hommikul, laske riba vedelikku mõneks sekundiks;\nvõtke testpaber välja, loksutage ülejäänud tilgad õrnalt, oodake kaks või kolm minutit;\nmõõduka atsetooni kogunemisega muutub paber roosaks, kõrge kiirusega muutub riba lilla;\nseda pimedam on pärast analüüsi paberi varju, seda kiiremini peate abi saamiseks pöörduma oma uroloogi poole.\nAcetonuria efektiivne ravi\nKetoonikehade väikese kõrvalekaldega määrab uroloog dieeti ja võtab ravimeid (sorbente). Oluline on kohandada kehalist aktiivsust ja päevaravi.\nOluliselt suureneb atsetooni tase patsiendi uriinis, on haiglaravi: kiireloomuline vajadus puhastada lagunemisproduktide keha. Tõsise mürgistuse, ohtlike komplikatsioonide, maksa, neerude, aktiivse dehüdratsiooni korral on võimalik. Viivitus ravi alustamisel vedeliku puudumise ja toksiinide kogunemise tõttu võib põhjustada surmava tulemuse.\nkerget ja mõõdukat atsetonuuriat ravitakse ambulatoorselt, raske ketonuuria vormis on vajalik haiglaravi;\ndieedi korrigeerimine. Peame loobuma rasvast koorest ja koorest, marineeritud ja soolatud köögiviljadest, tugevast puljongist, kiibist, gaseeritud jookidest. Suitsetatud toitu, kiirtoitu, praetud liha ei saa süüa;\nvalkude, rasva ja süsivesikute ainevahetuse taastamiseks on oluline vähendada loomse valgu, rasva, margariini ja prügi küpsetamise tarbimist. Toitumisspetsialistid soovivad minna kergesti seeduvatele süsivesikutele: kaerahelbed ja manna puder, köögivilja supid, porgand ja kartul, küpsised, terved terad. Kasulikud köögiviljad ja puuviljad värskes vormis;\ndehüdratsiooni vältimiseks ebameeldiva oksendamisega on ette nähtud spetsiaalne joogirežiim: keedetud vee sagedane kasutamine teelusikatäis 5... 10 minuti järel. Kasulikud ravimid Regidron, Oxol, kuivatatud puuviljade kompott, kummeli keetmine, leeliseline mineraalvesi;\nkui oksendamise taustal ei ole võimalik vedelikku võtta, on vajalik tilk ravimit. Rasketel juhtudel on ravimi Cerucal süstimine ravimatult oksendamise taustal;\nSorbendid on ette nähtud mürgistuse vähendamiseks mittetäielikult oksüdeerunud ainete ja alkoholimürgistuse kogumisel. Kaasaegsed ravimid ei pea juua käputäis, nagu traditsiooniline aktiivsüsi. Oluline on võtta söögikordade vahel sorbeerimiskompositsioone, et mitte eritada organismist vitamiine ja mineraalaineid. Efektiivsed ravimid: Polysorb, Enterosgel, Lactofiltrum, Valge kivisüsi, Multisorb;\naneemia korral on ette nähtud raua lisandid ja dieet hemoglobiini taseme tõstmiseks. Rauapuuduse korral on kasulik süüa peet taimeõli, mustade aroomi, tataride, granaatõunade, maksa, õunadega. Hapu toit on ebasoovitav.\nLugege neeruarteri stenoosi iseloomulikke sümptomeid ja patoloogia ravi.\nSellel leheküljel on kirjutatud naiste uriinis esinevate bakterite põhjused ja haiguse ravivõimalused.\nMinge aadressile http://vseopochkah.com/bolezni/drugie/nefropatiya.html ja lugege neerude hüpertensiivset nefropaatiat ja haiguse ravi.\natsetonuuria ravi viiakse läbi kindlakstehtud patoloogia tüübi alusel. Diabeedis ei ole piisav onkoloogia, aju-kooma, toitumine ja sorbendid. Arst valib patsiendi kompleksi, lähtudes patsiendi individuaalsetest omadustest;\nonkoloogiliste haiguste, kiirguse ja kemoteraapia puhul on vajalikud ravimid, mis toetavad hemoglobiini taset veres ja tsütostaatikume, mis aeglustavad vähirakkude kasvu;\npatsient saab tugevdavaid kompositsioone, vitamiine, immunomodulaatoreid;\non oluline hävitada kahjulikud bakterid, nakkushaiguste viirused, et vältida edasist joovastust;\nPerioodiliselt läbib patsient uriinis atsetooni testi, läbib üldise uriini analüüsi. Keerulise ravi taustal, toitumisega, keha lagunemisproduktide puhastamisega väheneb ketoonkehade tase üsna kiiresti (raskete krooniliste patoloogiate ja onkoloogiliste haiguste puudumisel);\nOluline on vähendada füüsilist pingutust, kuid mõõta meedet. Istuv eluviis vähendab ainevahetuse kiirust, tekitab urogenitaalsüsteemi veenides ja organites stagnatsiooni, suurendab ohtu, et bakterid kogunevad uriiniga.\nKasvu täpsed põhjused ei ole kindlaks tehtud. Arstid usuvad, et ketoonikehad liigse koguse korral ilmnevad rasedate naiste hilinenud toksilisatsiooni ajal, sünteetiliste värvainete, säilitusainete, maitsete sagedasel kasutamisel naise poolt. Põletamatu oksendamine, mis vähendab oluliselt vedeliku hulka kehas, on tervisele ohtlik. Ketonuuriat põhjustab sageli tõsine stress, maksahaigus ja nakkushaigused.\nRasedad naised läbivad regulaarselt üldise uriinianalüüsi, kuid üsna lihtne on aja jooksul kõrvalekaldeid tuvastada. Kui kolm päeva kestev kiirtest kinnitab ka atsetooni uriinis, tuleb alustada kiiret ravi: kohandada toitumist, kohandada joomiskorda, kiirendada organismi puhastamist toksiinide kogunemisega. Oluline on mõista, mis tegur põhjustas tulemuslikkuse suurenemist krooniliste patoloogiate ägenemise korral.\nKui toksiktoosi peate võtma ravimit Regidron, jooge vett väikestes mõrkudes, keelduge rasvast, raskest toidust maos, aga te ei saa päevakalorite sisaldust järsult piirata. Süsivesikuid tuleb tarvitada teraviljast, kartulitest, kuivadest küpsistest, küpsetatud õunadest. Rasva hapukoor, searasv, koor, suitsutatud liha, praetud liha ja kala, koogid ja kondiitritooted on ebasoovitavad.\nMis siis, kui atsetoon leidub uriinis? Kuidas ravida patoloogilisi seisundeid? Vaadake vastused küsimustele pärast järgmise video vaatamist:\nKus on ja kuidas kõhunääre valutab: kuidas ravida, sümptomeid\nSalv varvaste vahelistest pragudest\nDifundeerunud muutused maksades: millised on sümptomid\nKõva kalluse ravi varvas\nKolesterool 6: Mida see tähendab, see on palju 6,1 kuni 6,9?\nPankrease tiheduse norm\nDramaatiline kaalulangus: mis on põhjus ja mis on ohtlik?\nPika haavade paranemise põhjusedHaava paranemise pikaajalised põhjused on järgmised:1. Haava pinna nakatumine (nii vigastuse ajal kui ka sobimatu ravi tõttu).2. Võõrkehade olemasolu haavas.\nLapsel on kaela laienenud lümfisõlmed: põhjused ja ravi


OTSE DELFI TV-s: EASi konverents „Liftiga tulevikku. Totaalne muutumine” - ärileht.ee\nAdcashi juht Thomas Padovani.Foto: Priit Simson\nÄrilehe vahendusel saab jälgida EASi autorikonverentsi “Liftiga tulevikku. Totaalne muutumine”, mille fookuses on muutused, mida ettevõtted ärimudeleid uuendades või välisturgudel avanenud võimalusi kasutades läbi teevad.\nOma kogemusi jagavad veel Aasta Eksportöör 2015 nominent Valio Eesti AS, kelle ekspordidirektor Elar Ollik kõneleb Valio ärimudeli muutmisest Itaalia turul.\nAasta Uuendaja 2015 nominent Adcash OÜ asutaja ja juht Thomas Padovani esineb ettekandega „Hydroponics or how Adcash succeeded in growing a global business from Estonia”.\nVälisettevõtete poolt jagab oma kogemust ka Ocean Visualsi juhatuse esimees Christian Testman, kes räägib teemal „Hyperspectral LiDAR technology for early detection of oil spills“.\nKonverents „Liftiga tulevikku. Totaalne muutumine“ toimub algusega kell 9:30 Tallinnas Noblessneri Valukojas.


Eilne ball oli midagi väga ootamatut, teistsugust, kuid ühtegi halba sõna mul küll öelda pole. Tavaliste pidulike peotantsude asemel sai enamus õhtust tantsida disko muusika järgi, ja üllatuskülalised olid ka väga originaalsed ja etteaimamatud.\nPlayboxi võistlus läks oodatust veel paremini, kuna saime klassiga esimese kohe. Peale meie klounitantsu olid emotsioonid nii kõrged ja noh, väga-väga lahe lihtsalt.:D Pluss saime väga tuusad klouniparukad ka Koerust, mis andis kindlasti väga-väga suure efekti juurde.\nLisaks see, kui laulsime jõuluvanale Oti "Jäädagi nii" koos kitarri, klaveri ja djembega, saime suure koti kingitustega. Paar nädalat tagasi võtsime loosi, kes kellele kingitusi teeb. Sain Mari-Liisi nime... ning see hetk, kui ta oma kingituse oli avanud ja läbi uurinud, kargas ta mulle pisarsilmis kaela ja kallistas-tänas mitu minutit.. ohaw, see oli vägaväga armas.:P\nKahjuks blogger ei tee minuga üldse koostööd ja ei näita videot blogis, kuigi ma oled seda üritanud juba umbes 20 korda siia lisada.. aga igastahes saate sellele pilgu peale visata SIIN!\nIdee ja kõik on s e l l e video järgi!


Rahvusvahelise Coaching`u föderatsiooni Eesti esindus (ICF Estonia) - Koolitused\nRahvusvahelise Coaching`u föderatsiooni Eesti esindus (ICF Estonia)\nRotermanni 5/Roseni 10 – 112, Tallinn\nRahvusvahelise coaching-u föderatsiooni Eesti esindus (ICF Estonia) koos Balti Center of coaching-uga (Leedu) esmakordselt viib Eestis läbi coaching-koolitusprogrammi, mis on akrediteeritud rahvusvahelise Coaching Federation (International Coach Federation) poolt.\nPeamine eesmärk „Baltic Coaching Centre”- see on programm professionaalsete coach-ide väljaõppeks. Programm koosneb 4-st moodulist, õppetöö hakkab olema 1 kord kuus 4 kuu jooksul. 1 moodul- see on 3 päeva õppetööd ja 2 kohtumist praktika jaoks kuu jooksul.PROGRAMM ON SERTIFITSEERITUD RAHVUSVAHELISE COACHING FÖDERATSIOONI (ICF) POOLT.\n"Baltic Coaching Centre"- ainus coach-ide ettevalmistamise kool Lätis ja Leedus, mis töötab kõige suurema ühendatud spetsialistide föderatsiooni (International Coach Federation, ICF) standardite alusel. See on ainus autori programm endise Nõukogude Liidu alal, mis on ICF poolt akrediteeritud.\n* 1 Moodul «Coaching-u printsiip ja filosoofia»\n* 2 Moodul «Coaching-u efektiivsed tehnikad»\n* 3 Moodul «Inimese motivatsioon ja sisemised ressursid»\n* 4 Moodul «Coaching-u praktika. Iseenda marketing. Kuidas näidata coaching`u kasu»\n1. 4 moodulit 3-e päevast õppetööd koos treeneriga, inglise keeles - eestikeelsele grupile, vene keeles – venekeelsele grupile.\n2. Praktilised tunnid gruppides 2 korda kuus emakeeles.\n3. Materjalid emakeeles.\n4. Sertifikaat kursuse läbinutele. Sertifikaat kliki siia\n5. Aastane liikmesus rahvusvahelises coaching-u föderatsioonis (ICF).\n6. Liikmesus Eesti ICF esinduses.\n7. Enda portfoolio asetsus saidil www.icf.ee kliki siia\nKursus on mõeldud:\n* Ettevõtete omanikele, erinevate alade juhtidele, aga ka HR- direktoritele(coaching-u uut stiili personali juhendamise väljaõpe)\n* Psühholoogidele, treeneritele, äri konsultantidele\n* Nendele, kes soovivad saada professionaalseteks ja sertifitseerituteks coach-ideks( hetkel vaid omades põhilisi ja peamiseid teadmisi coaching-ust.)\nOLEG KOVRIKOV (Leedu), sertifitseeritud ICF coach, ACC tase (Associate Certified Coach).\nÜks "Baltic Coaching Centre" asutajatest.\nProgrammi autor coaching-u elu (Life Coaching),akrediteeritud ICF.\nProgrammi coaching-u äri kaasautor (Business coaching).\nRahvusvahelise coaching föderatsiooni (ICF) liige ja ICF Leedu president.\nFilmi «Who are You?”(“Kes sa oled?”) looja kliki siia\nMoodulite läbiviimise kuupäevad:\n1 moodul- 24.03- 26.03.2010\n2 moodul- 28.04- 30.04.2010\n3 moodul- 27.05-29.05.2010\n4 moodul ja eksam- 17.06-20.06.2010\n1 moodul- 31.03.-02.042010\n2 moodul- 25.04-27.04.2010\n3 moodul- 24.05-26.05.2010\n4 moodul ja eksam-14.06-16.06.2010\n21.06.2010 sertifikaatide kätteandmine\nNB! Moodulite kuupäevad võivad muutuda. Väljaõpe gruppides algab alates 10-est inimesest)\nKogu tasu kuni 01.03.2010 – 25000*\nKogu tasu kuni 15.03.2010 – 27000*\nJärelmaksuga(tasu kord kuus kuni mooduli alguseni)- 7500* kuus\nSooduspakkumised ICF Estonia 2009a. liikmetele, ICF Baltic Coaching Caravan (november 2009) konverentsi spiikritele ja osalejatele, ning gruppidele(5 inimest ja rohkem).\nTäpsemalt soodustustest võib teada saada kirjutades estoniaicf@gmail.com meilile või helistades numbrile +37256562543.\n*Hinnad on antud ilma käibemaksuta.\nVäljaõpe toimub läbi WestProject OÜ, mis on firmade nimekirjas, EAS poolt toetatud, et hüvitada osaliselt kulusid väljaõpetele.\nKoolitused ja kursused täiskasvanutele Juhtimine Venekeelsed koolitused Äri- ja ettevõtlusalased koolitused Coaching


Microsofti tegevjuht Satya Nadella ütleb, et soovib nüüd juhtida tööstust mitmekesisuse vallas. James Martin / CNET\nMicrosofti tegevjuht Satya Nadella pani neljapäeval avaliku pettusega tahtmatult valguse soolisele ebavõrdsusele. Ühes ürituses, kus keskenduti naistele tehnikas, soovitas ta naised ei tohiks tõste küsida pigem usaldage, et süsteem nende eest hoolitseb.\n"See ei tähenda tegelikult tõusu küsimist, vaid teadmist ja usku, et süsteem annab teile tegelikult õiged tõsted, kui te lähete," ütles Nadella intervjuu, mis oli Phoenixis toimunud Grace Hopperi naiste arvutuste tähistamisel. "Ja ma arvan, et see võib olla üks täiendavatest suurriikidest, mis ausalt öeldes on neil naistel, kes tõstmist ei küsi."\n"Sest see on hea karma," jätkas Nadella. "See tuleb tagasi, sest keegi saab teada, et just sellist inimest ma tahan usaldada. See on selline inimene, kellele tahan tõesti suurema vastutuse anda. "\nNadella avaldus tekitas sotsiaalmeedias ja soolise võrdõiguslikkuse pooldajate seas kära. Kuid Vivek Wadhwa, sõnakas autor ja akadeemik tehnoloogiamaailma mitmekesisuse kohta, ütles, et gaff võib tuua tööstusele rohkem soolist võrdõiguslikkust.\nWadhwa kirjavahetus Nadellaga reede hommikul. Tegevjuht ütles talle, et kahetseb oma avaldusi ja soovib nüüd, et Microsoft oleks tehnoloogiatööstuse soolise ebavõrdsuse muutuste esindaja.\n"Ta ütles, et andis küsimusele lihtsalt vale ja kohutava vastuse," ütles Wadhwa CNET-ile. "Ta tahab nüüd juhtida tööstust mitmekesisuse vallas."\nVarsti pärast neljapäevast avaldust asus Nadella Twitteris vabandama, öeldes, "Oli selge, kuidas naised peaksid paluma tõsta. Meie tööstus peab kaotama soolise palgalõhe, nii et kallutatuse tõttu pole tõusu vaja. "Samuti kirjutas ta e-post oma töötajatele öelda, et ta "vastas sellele küsimusele täiesti valesti" ja et "mehed ja naised peaksid seda tegema." saada võrdse töö eest võrdset tasu. "Ta lisas, et" kui arvate, et väärite tõusu, peaksite lihtsalt küsima. "\nNadella märkused tulevad vaid mõni päev pärast Microsofti avaldas oma mitmekesisuse statistika. Tehnikahiid jälgib Google'i, Facebooki, Twitteri ja teisi ettevõtteid andmete avaldamisel oma töötajate soo ja rassilise jaotuse kohta. Microsofti sõnul moodustavad naised nüüd 29 protsenti kogu maailma tööjõust, mis on rohkem kui 24 protsenti viimase aasta jooksul. Rassiandmete osas on 60,6 protsenti maailma töötajatest valged, 28,9 protsenti aasialased, 5,1 protsenti latiinod ja 3,5 protsenti mustanahalised. Need numbrid on sarnased enamiku teiste tehnoloogiaettevõtetega, kes on avaldanud mitmekesisuse statistikat.\nNaised ja tehnikatööstuses värvilised inimesed saavad ka madalamat palka kui valged isased. Tehnoloogiaga naised teenivad keskmiselt 6 358 dollarit vähem kui meessoost kolleegid ja vähemalt ühe lapsega naised teenivad 11 247 dollarit vähem kui kõik teised. aruanne ilmus eelmisel kuul Ameerika Konjunktuuriinstituudilt.\nMicrosofti tegevdirektor ütles, et ta oli tehniliste naiste palga osas "täpsustamatu"\nMicrosoft nimetas uueks tegevjuhiks Satya Nadella\nNadella Microsofti reaalajas ja toimikus: aeg on küsida õigeusu (küsimused ja vastused)\nMicrosoft avaldab mitmekesisuse statistika, ütleb, et "palju tööd" tuleb veel teha\nGoogle avaldab esimest korda oma tööjõu mitmekesisuse andmed\nKui tehnikamaailma kritiseeritakse sageli mitmekesisuse ja sissetulekute võrdsuse puudumise pärast, on Nadella märkused ja järgnevad vabandused selle teema kohta lisavestlust tekitanud. Soolise võrdõiguslikkuse eestkõnelejate organisatsioon Ms. Foundation for Women on kutsunud Nadellat üles jätkama oma vabandust konkreetsete toimingutega ja "parandama Microsofti seksismivea".\n"Kuigi me hindame Microsofti tegevjuhi Satya Nadella kiiret vabandust ja tunnistamist, et tema nõuanded tehnoloogias naistele olid täiesti valed, oleme siiski masendunud tõsiasjast, et süsteemne seksism on endiselt olemas, kuna tehnoloogias töötavad naised näevad kõvasti vaeva majandusliku julgeoleku suunas liikumise nimel, "Teresa C. Younger, pr fondi president ja tegevjuht, ütles CNET-ile saadetud avalduses. "Microsoft ja kogu tehnikatööstus peavad tagama naiste värbamise, edutamise ja õiglase hüvitamise - saades samad võimalused kui mehed."\nNagu proua Fond, kritiseerib Wadhwa ka tipptehnoloogiaettevõtteid ja riskikapitalifirmasid soolise mitmekesisuse puudumise tõttu. Ta on riskikapitali titaani Marc Andreesseniga ja Twitteri tegevjuhi Dick Costologa kuulsalt tegelenud virtuaalsete tittidega. Andreessen blokeeris Wadhwa pärast Wadhwa Twitteris küsitles teda kallutatuse suhtes valgete isaste suhtes oma fondi investeeringutega. Ja pärast seda, kui Wadhwa kritiseeris Costolot selle eest, et tal oli Twitteris vähe naisi, helistas Costolo Wadhwale "Akadeemiliste allikate porgandi tipp".\nKuid Wadhwa ütles, et uskus Nadellat tugevalt, kui Nadella ütles, et soovib olla lahenduse osa.\n"Usun, et Satya toetab naisi sama palju kui mina ja tean, et see muudab ta naistega seotud probleemide suhtes palju tundlikumaks," ütles Wadhwa. "Ma loodan, et sellest veast tuleb palju head - temast saab teiste tegevjuhtide eeskuju võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse edendamisel."\nKas Panamera S Hybrid on kõigi aegade kõige kütusesäästlikum Porsche?\nPanamera S Hybrid debüteerib selle aasta lõpus....\nInfiniti pakub esimese pilgu Etherea kontseptsioonile\nInfiniti avaldab Etherea kontseptsiooni paljast...\nPraktiline Vizio VIA tahvelarvutiga\nPraegu mängib:Vaadake seda: Vizio tablett 1:36...


Kabli linnujaama 50. hooaeg tõi hulga rekordeid\nKabli linnujaama juubelihooajale tõmmati joon alla 1. novembril, ning tänaseks on ka püüginumbrid kokku löödud. Harulduste poolest käesolev hooaeg silma ei paista, kuid see-eest on rändenumbrid üle aegade võimsad. 2018 aasta kogupüügiarvuks (esmased rõngastused) kujunes 18377, mis tähendab 11. kohta 50-aastases vaatlusreas. Märgime, et kõigi esikümnesse kuuluvatel aastatel on esmaste rõngastuste arv juba üle 20000. Kõrge arvukuse põhjused 2018 sügisrändel seisnevad kahtlemata värvuliste kõrges sigimisedukuses, mida võis tingida soodne ilmastik kevadel.\nArvukaimad rõnga jalga saanud läbirändajad olid pöialpoiss (6010), sabatihane (3416), rasvatihane (3064), urvalind (1486), sinitihane (1398), punarind (579), musttihane (535), porr (331), väike-lehelind (240), põhjatihane (229). Vähearvukatest ja haruldasematest liikdest andsid rekordnumbrid näiteks mudanepp (8, kõigi aegade maksimumtulemus), hallpea-rähn (6, kõigi aegade maksimumtulemus), lääne-pöialpoiss (5, kõigi aegade maksimumtulemus), punarind (592, kõigi aegade maksimumtulemus). Hallpea-rähni suurt arvukust rändeperioodil võib seletada liigi arvukuse taastumisega peale 2010/2011 külmi ja lumerohkeid talvesid ning suhteliselt pehmete talvedega peale seda. Lääne-pöialpoisi viimase 3 aasta esinemissageduse põhjal võib oletada, et see liik on Eesti aladel ilmselt juba aastaid pesitsenud. Vaatamata sellele õnnestus pesitsus tõestada alles 2018. aasta kevadel, kui mõne kilomeetri läheduselt, Jaagupi külast õnnestus pesitsusperioodi ajal vaadelda lennuvõimestunud noorlindu ja toiduga vanalindu (vt https://www.looduskalender.ee/n/node/2739). Seega on selge, et lääne-pöialpoisi sagenemine sügisrändel viitavad liigi levila laienemisele põhja poole. Mudanepi rekordnumbrit võib seletada ilmselt kohalike olude paranemisega - tõenäoliselt on niiduhoolduse paranemine viimastel aastatel muutnud linnujaama rannaniidu atraktiivsemaks rändepeatuspaigaks.\nOluline invasiooniaasta oli üle aegade ka urvalinnul. Viimased tõsised invasiooniaastad esinesid aastatel 2007 ja 2008. Seega võib oletada, et ka urvalindudel on olnud hea sigimisaasta. Taasleidude põhjal võib öelda, et Kablist läbirändavad urvalinnud tulevad meile Põhja-Soomest. Võimalik, et soodne ilmastik lapimaal on üks invasiooni põhjuseid. Samuti oli mõõdukas invasiooniaasta sabatihasel. Sabatihase invasioonid kipuvad viimasel kümnendil korduma üle aasta. Kui mõnel rändehooajal annab sabatihaste arv peamise osa, siis käesoleval aastal andsid sabatihaste kõrval tooni pöialpoisid ja rasvatihased ning sinitihased. Seega võib järeldada, et hea sigimisaasta oli värvulistel üleüldiselt.\nAvaldatud: 27 Detsember 2018\nKablis on sel sügisel rõnga saanud üle 14000 linnu\nNädalapäevad kestnud soojalaine ja soodsad rändeilmad on toonud linnujaama kiired päevad. Alates laupäevast, 13. oktoobrist on enamus päevadest üle tuhande linnu rõngastamisega. Kui laupäeval ja pühapäeval oli tõsine pöialpoisi rändelaine, siis alates esmaspäevast on kõige arvukamaks rasvatihane. Kokku on 5 päevaga saanud rõnga jalga ligi 5000 lindu. Eilse seisuga on Kablis 2018 hooajal rõngastatud kokku 14008 lindu.\nAvaldatud: 17 Oktoober 2018\nKabli linnujaamas algas 50. hooaeg\nAugusti viimastel päevadel seati Kablis taas üles suur Helgolandi mõrdpüünis ning loorvõrgud ning sellega võis uue hooaja avatuks lugeda. Alanud hooaeg on Kablis järjekorralt 50. Esimeseks tabatud liigiks osutus sedakorda sabatihane. Tavalisest varasem sabatihase esinemine tähendab seda, et tulemas on invasiooniaasta. Viimati esines sabatihase invasioon 2016. aastal ning viimasel ajal on need aset leidnud vaheldumisi, kord kahe aasta sees. Augusti lõpus on Kablis täheldatud ka väikeste põhjatihase ning musttihase salkade rändeliikumist.\nPäevase püügistatistika leiab trektellen.org portaalist.\nAvaldatud: 31 August 2018\nEsimesed sinitihased ja pöialpoisid jõudsid Leetu\nKablis 19. septembril rõngastatud sinitihane ja pöialpoiss tabati oktoobri esimesel päeval Leedus, Ventes Ragase linnujaamas. 19-21. septembril olid Kablis massrändepäevad, mil rõngastati kokku 1942 lindu. Taasleitud sinitihane ja pöialpoiss jõudsid Leedu linnujaama 12 päevaga, läbides selle ajaga ca 450 km. Sinitihase taasleide on sel aastal Leedust ka varem tulnud. Näiteks 8. septembril rõngastati Kablis sinitihane, kes tabati Leedus 19 päeva hiljem - 28. septembril. Rände kiiruse vähenemisest nädala võrra võib arvata, et ilmade jahenemine peale 21. septembrit meie laiuskraadil on värvuliste rändele tõsise hoo sisse andnud.\nAvaldatud: 03 Oktoober 2018\n5.5 - aulid tulid\nHooaja kuues turteltuvi Streptoptelia turtur rändel.\nLõpuks ilmus merele ka hulgi aule - kokku loeti täna 1715 rändel ja palju jäi ka paikseks. Lisaks rändas punakurk-kaure (278) ja paikseidki oli korralik summa (131). Hooaja parimad rändesummad olid veel väike-koovitajal (42), mudatildril (23) ja väikekajakal (297). Uusi saabujaid täna ei registreeritud.\nAvaldatud: 05 Mai 2018\n4.5. - vaikus\n3.5. - pääsukesi\n2.5. - ännid\n1.5 - Osoon käis linnujaamas


Hobusekasvataja, tase 4 - Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda\nAvaleht » Kutse andmine » Looma- ja taimekasvatuse kutsed » Loomakasvataja, tase 4 » Hobusekasvataja, tase 4\nHobusekasvataja, tase 4 kutse taotleja!\nKui sa soovid saada hobusekasvataja, tase 4 kutsetunnistust, siis oleks asjakohane tutvuda looma- ja taimekasvatuse kutsete kutseandmise korraga ja hobusekasvataja hindamisstandardiga.\nNüüd, kus sa oled kursis hobusekasvataja, tase 4 alusdokumentidega võiksid tähele panna järgmisi asju:\nReeglina toimuvad hobusekasvataja, tase 4 kutseeksamid juunis. Toimumise kohaks on Järvamaa KHK Särevere õppekoht.\nb) kui sa oled lõpetanud või lõpetamas loomakasvataja (hobusekasvataja), tase 4 õppekava, siis kool saadab meile kinnituskirja, selle kohta, et taotleja kõik õpiväljundid on saavutatud. Sina pead sinna lisama avalduse ja isikuttõendava dokumendi koopia.\n5. Peale kutsekomisjoni otsust kutse andmise kohta, tellib kutseandja (EPKK) Kutsekojalt, taotleja andmetega, kutsetunnistuse. Kutsetunnistuse kehtivus on hobusekasvataja, tase 4 kutsel tähtajatu.


Rapla Korvpallikooli esindusvõistkond jätkab mängimist Piimameister Otto/Rapla nime all - Delfi Sport\nRapla Korvpallikooli esindusvõistkond jätkab mängimist Piimameister Otto/Rapla nime all\nRapla - Kalev korvpall, foto Siim Solman\n„Piimameister Otto/Rapla saavutas eelmisel hooajal meistriliigas suurepärase kuuenda koha, mis annab tõestust, et oleme panustanud sada protsenti õigesse asja,“ rääkis Põltsamaa Meierei Juustutööstuse juhata Ago Teder. „Me tahame toetada eelkõige noori ja andekaid Eesti sportlasi, kes vajavad oma sportlaskarjääri alustamisel väikest tõuget. Usun, et Rapla Korvpallikool toob Eesti spordimaastikule just selliseid tegijaid, mistõttu otsustasime nendega koostööd järgmisel hooajal jätkata.“\nKa korvpallikooli tegevjuhi ja Piimameister Otto/Rapla mänedžeri Jaak Karbi sõnul on põhjust eelmise hooajaga igati rahule jääda. „Peaeesmärk oli jõuda play-off’i, mille ka saavutasime ning veerandfinaalides osutasime TTÜ Kalevile kohati uskumatult tugevat vastupanu,“ rääkis Jaak Karp. „Kuid mis veelgi olulisem - usun, et meil on õnnestunud tõsta ka üldiselt inimeste huvi korvpalli vastu, sest Rapla Sadolini Spordihoone oli sel aastal igal mängul pilgeni korvpallihuvilisi täis.“\n„Meeskonna eesmärgid uueks hooajaks on sarnased – tahaksime jõuda Balti Liiga Challenge Cupil play-off’i ja Eesti Korvpalli Meistriliigas sihime sel korral veidi kõrgemat, neljandat kohta,“ sõnas Jaak Karp. „Suurtoetaja abi aitab meil luua võimalikult head tingimused arenguks eelkõige noorteklassist meesteklassi minevatele mängijatele nii Raplast kui ka mujalt Eestist. Seega tahame väärikalt esindada oma suurtoetajat Põltsamaa Meierei Juustutööstust, teisi sponsoreid, Rapla valda ja maakonda ning teenida Raplale välja korvpallipealinna tiitli.“\nEeloleval reedel ootab Piimameister Otto / Raplat ees kohtumine Lätis Balti Liiga raames Riia Turiba meeskonnaga. Päev hiljem on Valmieras vastaseks kohalik võistkond.\n5. novembril kell 17.00 toimub Sadolini Spordihoones juba järgmine G4S Meistriliiga kohtumine, kus Piimameister Otto / Rapla vastaseks on TTÜ Kalev.


Vooremaa Tiit Lääne: Spordiajaloo uurimine on nagu detektiivitöö\nPaduveres elav spordiajakirjanik ja spordiajaloolane Tiit Lääne on arvatavasti kõige enam olümpiamängudel käinud ja kõige enam raamatuid kirjutanud jõgevamaalane. Viimaseid on tal ilmunud umbes üks iga eluaasta kohta. Tõsi, kõiki pole ta üksinda kirjutanud ja kõik ei kõnele spordiajaloost. Tulevikus öeldakse Tiidu kohta arvatavasti, et ta on Eesti spordiajaloo grand old man. Praegu on seda öelda vara, sest mis old, st vana see neli päeva tagasi viiekümneseks saanud mees tänapäeva kontekstis ikka on!\nEsialgu kõige rohkem teleka kaudu. Läbi udu mäletan isegi seda, kuidas näidati Ants Antsoni autasustamist 1964. aasta Innsbrucki taliolümpial. Kui suuremaks sain, kippus mul olümpiamängude olulisemate alade toimumispäevade hommikuti koguni tervis jukerdama: no kohe nii paha oli olla, et ema pidi mu koolist koju jätma. Õhtuks sain muidugi jälle “terveks” ja võisin järgmisel päeval kooli minna.\nOlümpiamängude ja maailmameistrivõistluste tulemusi oli mul kombeks kaustikutesse kirja panna ning lisada sinna samateemalisi ajaleheväljalõikeid. Huvi spordiajaloo vastu süvendasid kodunt kapist leitud sõjaeelsed Eesti Spordilehed – kettaheitjast onu Otto Erimaa pärandus. Esimese spordiloo alase uurimistöö – see käsitles Jõgeva jäähoki ajalugu – kirjutasin Jõgeva Keskkoolis õpetaja Eino Veskise juhendamisel. Päris palju teemasid panid mu peas idanema ka need kotitäied Eesti-aegseid sporditeemalisi ajaleheväljalõikeid, mille toonane Jõgeva külanõukogu esimees Olavi Annuk 1980. aastate algul ühest Pedja jõe ääres sundvõõrandamisele läinud majast leidis ning minu kätte tõi – teades, et ma selliste asjade vastu huvi tunnen. Sealt hakkas hargnema näiteks Eesti jalgpalli kuldväravavahi Evald Tipneri lugu, millest paarkümmend aastat hiljem sai raamat “Magnetkäega mees”.\nAga samas tegid Sa ikka ise ka sporti ja teed praegugi?\nÜks esimesi alasid, milles silmapaistvaid tulemusi saavutasin, oli male: kui keskkoolis käisin, oli see ala Jõgeval väga heas seisus. Mäletan, et ühel üleliidulisel turniiril käies koosneski kogu Eesti esindus Jõgeva ja Tallinna mängijatest. Tallinlaste hulgas oli ka toona 13-aastane Jaan Ehlvest, mina olin siis 17.\nKergejõustikualadest olen kõige tugevamad tulemused teinud kettaheites, jalgpalli ja jäähokit olen ka kogu aeg mänginud, jääpallis olen aga kahel korral – 2003. ja 2005. aastal – võistelnud isegi Eesti koondise koosseisus maailmameistrivõistlustel.\nAjakirjanikupõli algas Sul hoopis Vooremaa eelkäija Punalipu põllumajandusosakonnas.\nJah. Aga õnneks soosisid toonane Punalipu toimetaja Hugo Alter ja asetoimetaja Ants Paju seda, et ma põllumajanduse kõrvalt ka spordist kirjutasin. Ning mitte ainult Jõgeva rajooni spordist, vaid suurematestki võistlustest, mille kohta rajoonilehed tavaliselt ETA materjale kasutasid.\nKa siis, kui 1987. aastal vastasutatud Maalehte tööle läksin, oodati minult kui Kesk-Eesti korrespondendilt eelkõige selle piirkonna elu kajastamist. Alles 1992. aastal muutus spordist kirjutamine minu põhitegevuseks. Sellega olen leiba teeninud Päevalehes, Spordilehes, Eesti Päevalehes, Eesti Spordilehes ja viimati Sporditähes.\nSealt oled nüüd prii?\nJah, 1. Oktoobrist. Ning tunne on, nagu oleks suur koorem õlult maha saanud. Kui möödunud aasta juulis Sporditähe peatoimetaja kohale asusin, siis tegelikult lubasingi, et jään umbes aastaks. Soovi sellelt kohalt lahkuda süvendas asjaolu, et kord kuus ilmuvast ajakirjast oli vahepeal saanud kord nädalas ilmuv ning numbri mahtki oli tublisti kasvanud. Praegu tõmban hinge ja lõpetan mõningaid raamatuprojekte. Aasta lõpupoole loodan leida mõne sellise töökoha, kus oleksin rohkem iseenda peremees.\nOlümpiamängudele pääsemisest unistab ilmselt iga spordiajakirjanik. Mitmel olümpial Sina nüüdseks käinud oled?\nÜheksal, see tähendab kõigil olümpiamängudel alates 1994. aasta Lillehammeri talimängudest. Midagi erilaadset on meeles igalt olümpialt, aga kõige enam ongi vist hinge läinud Lillehammer. Taliolümpiamängud suusatamise sünnimaal oli tõesti midagi erilist, kasvõi juba publiku pärast: norralased ei pidanud näiteks paljuks keset talve magamiskottidega metsa ööbima minna, et varavalges suusaraja ääres head vaatepositsiooni võimaldav koht sisse võtta.\nKas võib öelda, et oled pealt näinud kõigi Eesti viimase aja olümpiamedalite võitmist?\nEnam-vähem. Sydneys jäid Budõlini ja Pertelsoni medalimatšid nägemata, aga ülejäänud kullad, hõbedad ja pronksid on küll võidetud minu silme all. Vapustava elamuse on pakkunud Erki Noole Eesti lipuga tehtud auring Sydney olümpiastaadionil ja muidugi kolm järjestikust kulda Torino talimängudelt. Suusatamises ongi see medalite tulek kuidagi erilisem kui teistel aladel: vaheaegade põhjal on see, mis sündima hakkab, juba tükk aega ette teada, aga pinge sellest ei vähene, vaid hoopis kasvab. Ka Gerd Kanteri “šõu” Pekingis jäi paljudele meelde ning seda kajastati innukalt nii sõnas kui pildis.\nKui näed pealt kaasmaalase medalivõitu olümpiamängudel, siis on tunne, nagu oleks sinulgi õigust mõnele grammile sellest medalist: oled ju justkui isegi olnud osaline selle võitmises.\nMillest Su raamatutegu pihta hakkas?\nSellest, et andsin 1990. aastal raamatuna välja oma Spordilehes ilmunud jalgpalliteemalised artiklid. Raamatu pealkiri oligi “Jalgpallilood” ning see tehti valmis Jõgeva trükikojas – tinalaos ja traaditud köites. Tõsisemaks “andmiseks” läks aga 1996. aastal, kui spordiühingu Jõud peasekretär Ants Saar pöördus minu poole palvega kirjutada ühingu 50. aastapäevaks raamat Jõu ajaloost. Pärast seda tuli veel pakkumisi. Arvasin, et palju neid ikka tuleb, aga tänini pole veel vahet sisse tekkinud. Pigem on mõnede mu enda ideede teostamine sellepärast kaugemasse tulevikku lükkunud, et tellitud asjad tuleb enne valmis teha.\nKui vanasti seisis raamatu trükkimineku teel tihti risti jalus tsensor, siis nüüd on raamatu väljaandmine jälle väga kallis.\nPaljud ideed olengi saanud tänu sellele teoks teha, et olen õigete ja heade inimestega kokku saanud. Näiteks siis, kui oma ühe suurema projekti, välis-eesti sporti käsitleva raamatu jaoks materjali kogusin, polnud mul veel mingit ideed, kuidas ja mis rahadega see välja anda. Aga Maalehe kirjastus eesotsas Agu Veetammega aitas selle raamatu valmis teha. Järgnes olümpiamängude ajaloo koostamine koos Tiit Kuningaga. Neli raamatut sellest sarjast on ilmunud, kolm peaks veel tulema, aga pärast Maalehe uute omanike kätte minekut protsess seiskus, sest nood pole asjast enam huvitatud. Eesti Olümpiakomitee on ilmutanud valmidust projekt lõpule viia, aga selleks tuleb neil enne Maalehe kirjastuselt sarja avaldamisõigused kätte saada. Tagantjärele olen väga õnnelik, et mul õnnestus veel enne Maalehe omanikuvahetust valmis saada kaua veninud Vaimastvere-teemaline raamat sarjast “Enne Pariisi käi Nuustakul”: see jäigi selle sarja viimaseks.\nKõige rohkem oled raamatuid kirjutanud siiski spordiajaloost. Mis Sind selle teema juures paelub?\nTükati on spordiajaloo kildude kokkuotsimine ja kokkusobitamine nagu detektiivitöö. Ja kaks asja, mida kogu aeg tuleb teha, on fotomaterjali ja inimeste mälestuste talletamine: neid ei anna enam kuidagi taastada, kui need kord läinud on. Tean oma kogemustest, mis tunne on, kui oled inimese juurde, kes oleks võinud sulle anda olulist infot, jäädavalt hiljaks jäänud. Aga tean ka, mis tunne on, kui oled jõudnud napilt õigel ajal. Ükskord läksin näiteks üht endist tõstjat intervjueerima. Mees ei tahtnud vedu võtta, ütles, et tal pole täna jututuju, aga tegelikult rääkis ta selle nelja-viiekümne minuti jooksul, mil ma, käsi ukselingil, tema esikus seisin, ära peaaegu kõik, mis mind huvitas. Kui alla autosse jõudsin, panin selle kiiresti kirja. Ja järgmisel nädalal suri mees ära.\nVanu spordimehi küsitlemas käies sai mulle üsna ruttu selgeks, et end korralikult teemaga kurssi viimata pole mõtet nende jutule minna: asjatundmatule inimesele ei räägi nad midagi. Aga kui kohe alguses paar sellist fakti välja käid, mis neil suu ammuli ajab, siis saad kätte ka selle, mida sul vaja.\nSama efekti kogesin möödunud aastal Maalehe reisiga Tuneesias käies. Mul tekkis nimelt enne sinnaminekut idee otsida üles Tuneesia ainus olümpiavõitja, Mexico mängudel 5000 m jooksus kulla saanud Mohammed Gammoudi. Edastasin oma soovi temaga kokku saada meid teenindanud turismifirmale ja mind viidigi koos kohaliku giid-tõlgi Abdullah’ga Gammoudi juurde. Mees oli algul üsna tõrges, aga kui poetasin mõned Mexico 5000 meetri finaali käiku puudutavad killud, siis sulas silmnähtavalt. Lõpuks istus vaene Abdullah, kes tõlkima oleks pidanud, laua otsas ega saanud millestki aru, meie olümpiavõitjaga suhtlesime aga elavalt vaheldumisi araabia, eesti ja kehakeeles ning mõistsime teineteist suurepäraselt. Kohtumisest kirjutasin loo möödunud aasta viimasesse Sporditähte.\nAjaloo kirjapanemine on vastutusrikas tegevus: kui eksid millegagi, siis hakkab sinu eksimus korduma nendes kirjatöödes, milles sind tsiteeritakse. Kas see vastutusekoorem spordiajaloo kirjapanekul ei sega?\nLihtne pole see töö tõesti. Eri allikates on andmed sageli vastukäivad. Näiteks ühe eestlasest teivashüppaja olümpiamängudel osalemise kohta olen leidnud suisa kolm erinevat allikat: ühes väidetakse, et ta ei käinud üldse olümpiamängudel, teises, et käis, aga ei saanud tulemust kirja, ja kolmandas, et käis ja sai. Sellisel juhul tulebki kõik võimalikud variandid üles lugeda. Muidugi: alati võib järgmisel nädalal midagi olulist selguda, aga seda selgust ei saa ju lõpmatuseni ootama jääda.\nEks ole neidki, kes spordiajalugu n-ö sahtlisse uurivad ega julge tolle “järgmise nädala” ootuses midagi avaldada. Ning kelle järelt kogutud materjalid pärast prügimäele viiakse. Mis on trükis, see on alles. Ja järgmistel kirjutajatel on trükitut alati võimalik täiendada.\nMissugune raamat Sul järgmisena valmib?\n“Eesti sportlased olümpiamängudel” – raamat, mis koondab ühtede kaante vahele andmed Eestiga seotud sportlaste olümpiaheitluste kohta. Valmis peaks see saama veel sel aastal. Ilmumas on ka raamat Ants Antsonist, mis on viieteistkümnes Eesti olümpiavõitjaid käsitlevast sarjast.\nPean olema tänulik oma perele, kes on mulle raamatute tegemise juures igati abiks olnud: emakeeleõpetajast abikaasa Ülle on tekste keeleliselt toimetanud, lapsed aga aidanud paljusid materjale arvutisse sisestada. Üllele olen tänulik ka selle eest, et ta kodu hoiab, sellal kui mina Tallinnas või välisreisidel olen.\nKas Sul päriselt Tallinna kolimise mõtet pole tulnud?\nOlen küll 21 aastat Paduverest Tallinna tööle käinud ja möönan, et raha ja pakkumised liiguvad just seal, aga päriselt sinna kolida ma ei kavatse. Usun, et kui ma Tallinnas elaksin, siis oleks suurem osa mu raamatuid kirjutamata. Seal pole sellist õhkkondagi, mis võimaldaks ühte teemasse piisavalt süveneda. Ka oma mahukat spordialast raamatukogu ja arhiivi, mis mulle enamiku raamatute kirjutamise puhul abiks olnud, poleks mul linnakorteris kuhugi panna.\nTõtt-öelda on siit, Pere-Reinu talust, kus ma praegu oma perega elan, varemgi Tallinna tööle käidud. Mu emaisa Johannes oli taanlastele kuuluva põllumasinafirma Paulsen müügiesindaja. Ta kavatses endale Nõmmele maja osta ja talu rendile anda, aga suri ootamatult vaid 42-aastasena.\nMul on hea meel, et see talu alles on: meie lapsed on juba viies põlv meie suguvõsa esindajaid, kes siin elavad. Isa kodutalust Laaneväljal on alles ainult varemed, milles pesitsevad rebased. Käime seal perega iga aasta 1. jaanuaril.\nSinu isa, põline põllumees, majandijuht ja harrastuskunstnik Heino Lääne oli päris põnev tegelane.\nJah. Ja eks minustki arvati alguses põllumees tulevat. Aga ses mõttes pole ma oma isa jälgedes käinud. Küll aga oleme perega korras hoida püüdnud isa eestvedamisel rajatud Paduvere Talumuuseumi ning seal vabaõhukonverentse, pidusid ja muid sündmusi korraldanud. Mis kunstipisikusse puutub, siis selle on isalt pärinud meie noorim tütar Sandra, kes praegu õpib Tartu Miina Härma Gümnaasiumis.\nJa Sinult on ta pärinud spordipisiku?\nJah, talle meeldib ratsutada ja tal on selleks oma hobune. Tulevikus kavatseb ta koguni hobusekasvatusega tegelema hakata – siinsamas Paduveres. Nii et kui lastearstist vanemast tütrest Kadist ja praegu Pariisis õigusteadust tudeerivast Lise-Lottest pole just kuigivõrd loota, et nad koju tagasi tulevad, siis Sandrast me usume seda küll. Ja sellele on päris tore mõelda.


Elu keset tohuvabohu - Pere ja Kodu - Delfi Lood\nKuidas elada korteris, mis on kogu aeg segamini?\nIga ilusa asjaga kaasneb vähemalt kümme koledat, lastega peres igatahes. Mu naine on veendunud, et järelkasvu loomingulisi algeid tuleb igal võimalusel toetada. Kui ikka tundub, et lastele võiks meeldida näiteks kunst, peab neile kõvasti guaššvärve, plastiliini ja savi hankima. Absoluutselt nõus!\nIsa andis mulle kunagi ammu 5000 rubla, et saaksin esimese korraliku elektrikitarri osta. Ostsingi. Ja edasi? Jõin end enne järgmist Singer Vingeri kontserti täis, panin tuliuue kitarri kaela, vaarusin lavale, tegin paar abitut katset mõned akordid võtta ja kukkusin seejärel pikali, kallihinnaline instrument minuga koos. Tükid taga, pill peaaegu kasutamiskõlbmatu, hunnik hommikusi süümekaid takkaotsa.\nMinu lapsed pole kännust kuigi kaugele kukkunud. Viina nad muidugi ei joo (üks on kolme- ja teine viieaastane), kuid guaššvärvid ja plastiliinikangid lendavad mööda korterit täpselt samamoodi hooletult nagu elektrikitarr 30 aastat tagasi. Tagajärjeks korter, mis on kogu aeg segamini. Sõna otseses mõttes kogu aeg.\nMeie kodus pole kohta, mida kollane värvilärakas või laiakslitsutud plastiliiniplönn ei kaunistaks. Laste loomingulised alged on nii neetult tugevad, et ei tunne mingeid piire, eriti ruumilisi. Me võime ju neile öelda, et joonistada tohib ainult lastetoas laua taga, kuid inspiratsioon näib lapsi pigem vanemate magamistoas külastavat. Nii on üsna tavaline asi, et surmani väsinud isa õhtul linade vahele pugedes end guaššvärvi lombist avastab. Või öösel vannituppa kõmpides savist ja legoklotsidest moodustise otsa komistab.


Google’i auto kuulub autonoomsete autode hulka. Autonoomseks autoks nimetatakse sõidukit, mis täidab tavapärase sõiduki funktsionaalsusi, jälgides ümbritsevat keskkonda ning navigeerides ilma juhi abita. Goole'i auto tajub oma ümbrust radari, LIDARi (laserskaneerimise seade), GPSi ja kompuuternägemise abil (vt pilti “Kuidas Google’i auto maailma näeb”). Saadud info põhjal arvutab süsteem välja sobivad võimalused teekonnaks ja teiste sõidukite vahel navigeerimiseks. Autonoomsed autod saab jaotada erinevatesse tasemetesse:\nKUIDAS GOOGLE'I AUTO TÖÖTAB? Järgmine joonis annab ülevaate sellest, kuidas auto käitub, kui teele satuvad erinevad takistused, näiteks sõidukid, jalakäijad ja jalgratturid.\nGoogle'i auto kasutab asukoha tuvastamiseks GPSi ja lähiümbruse uurimiseks radareid, lasereid ja kaameraid. Nii saab vältida inimestele otsasõitmist ja tagada reisijate turvaline väljumine autost. Google'i autol on kaheksa erinevat tüüpi sensoreid:\nSelle aasta jaanuaris tuli müüki esimene tööstuslik autonoomne sõiduk, Navia transfeer (ingl shuttle), mille esmaseks eesmärgiks on sõidutada inimesi lennujaamades, lõbustusparkides, ülikoolilinnakutes, haiglakomplekside vahel jne. Selline elektrisõiduk sarnaneb oma avatud disaini ja 20,1 km/h kiiruse limiidi poolest golfikärule ning mahutab 8 reisijat.\nhttp://en.wikipedia.org/wiki/Google_driverless_car [[http://www.techradar.com/news/car-tech/google-may-be-designing-its-own-self-driving-cars-tinkering-with-roboJohn Deere-taxis-1175511


Kiire palgakasvu taga on tööjõupuudus\nKeskmise brutokuupalga kasv ulatus teises kvartalis ligi 7 protsendini. Jätkuvalt kiire palgakasvu taga on tööjõupuudus. Konjunktuuriinstituudi andmetel on tööjõupuudus ettevõtte arengut piirav peamine tegur veerandil tööstus- ja teenindusettevõtetest ning lausa pooltel ehitusettevõtetest. Palgataset kergitas ka miinimumpalga märgatav tõus.\nTööhõive on viimase 20 aasta kõrgeimal tasemel\nVeel rakendamata tööjõuressurssi on Eesti tööjõuturul järjest vähem. Juba töötavate või veel tööd otsivate inimeste osakaal tööealises elanikkonnas on tõusnud viimase 20 aasta kõrgeima tasemeni. Täitmata ametikohtade arv oli esimeses kvartalis viimase kaheksa aasta suurim. Tööturule lisab pingeid ka tööealise elanikkonna vähenemine. Sellel aastal on tööealisi Eestis 6000 inimese võrra vähem kui aasta tagasi.\nTeises kvartalis kiirenes palgakasv mõnevõrra madalama võrdlusbaasi tõttu. 2017. aasta kokkuvõttes peaks keskmise brutopalga kasv jääma siiski mõnevõrra aeglasemaks kui eelmisel aastal. Teises kvartalis jätkus ilmselt kiire majanduskasv. Kuna hõivatute arv samal ajal alanes, siis palga- ja tootlikkuse kasvu vaheline erinevus meie hinnangul vähenes, hoolimata palgakasvu kiirenemisest.\nTeises kvartalis oli palgakasv kiireim mäetööstuses ja energeetikasektoris\nKeskmine brutokuupalk tõusis enamus tegevusaladel. Brutokuupalga aastakasv oli kiirem mäetööstuses ja energeetikas, kus keskmine palgatase tõusis nafta hinna madalseisu ajal keskmisest aeglasemalt. Tööjõupuudus toetas palgakasvu info ja side valdkonnas. Keskmine palgatase ei muutunud kinnisvarasektoris ja kasvas suhteliselt aeglaselt põllumajanduses. Kinnisvaras ja põllumajanduses on ettevõtete kasumid varasemast väiksemad ja vakantside määr keskmisest madalam.\nPalgatöötajate ostujõu kasv aeglustub sel aastal, kuna hinnad tõusevad. Teises kvartalis tõusis hindade muutusega korrigeeritud keskmine netopalk ligi 4%. Ostujõu aeglasem kasv on pidurdanud ka tarbimise kasvu. Selle aasta esimesel poolel suurenes jaemüük vaid 2% eelmise aasta sama perioodiga võrreldes.\nJärgmisel aastal kiire palgakasv jätkub\nJärgmisel aastal Swedbanki prognoosi järgi kiire palgakasv jätkub, kuna tööjõu pakkumine ei suuda tööjõu nõudlusega sammu pidada. Hindade muutusega korrigeeritud netopalga kasv peaks järgmisel aastal oluliselt kiirenema, kuna maksuvaba tulu tõus jätab enamikule rohkem raha kätte. Nimetatud maksumuudatus peaks palgakasvu ootusi mõnevõrra vähendama.\nMärksõnad: Hõive, Ostujõud, Palgakasv, Palgatöö, Tööjõukulu, Tööjõupuudus, Tootlikkus


Kohtadest - leiti 557 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "kohtadest" leiti 557 faili\nVihula mõis, Eesti sõjamuuseum, Viimsi vabaõhumuuseum\nREFERAAT Eesti Sõjamuuseum Viimsi Vabaõhumuuseum Vihula mõis Tallinn 2012 Sisukord: 1. Sissejuhatus......................................................................................lk 3 2. Eesti sõjamuuseum..........................................................................lk 4 2.1. Tutvustus...\nVajadusel jahuta pinda jaheda veega. Leotusaine peale kandmist alusta määrdunumatest kohtadest (veljed, auto alumine osa) ja jätka puhtamatel kohtadel. Nii saavad mustemad kohad kauem leotuda. Kanna leotusainet ka uste vahedesse. Vajadusel lase leotusainel mõni minut mõjuda, kuid jälgi ,et pind ära ei kuivaks. Talvist leotusainet maha loputades liigu alt ülespoole! Jälgi, et veega puutuks kokku vaid pesuri joa all olev pind, et loputamata pind enneaegselt märjaks ei saaks (külmas vees leotusaine hangub ning seda on hilj...\nTerviseõpe ohtlikud kohad majas esitlus\njuhendaja.ee Helena Kerge 2013 1 PLIIT • Kuum pliit võib kõrvetada. Helena Kerge 2013 2 RÕDU • Piiretest üle ronimine võib halvasti lõppeda. Helena Kerge 2013 3 SAHTEL • Näpud võib kogemata sahtli vahele jätta. Helena Kerge 2013 4 VAN...\nNeil tuleb kurja vaeva nha majapidamisega ja eriti maaga.Samuti takistab neid koguaeg naaber Oru Pearu,kes ritab neile krutskeid mngida.Teose kigus sureb Krt ja sulastdruku MAri mees Juss.Mari sdistab ennast Jussi surmas.Teose lpus valitseb Andreses thjus kuna vitlus maaga pole veel lbi. Tde ja igus 2 Peategelaseks Andrese ja Mari poeg Indrek,kes kib hrra MAuruse koolis.Seal on palju lapsi erinevatest kohtadest -Vebemaalt,Saksamaalt jne.Kujutatakse Indreku vitlust jumalaga. Tde ja igus 3 Indrek on saabunud Tallinna,leiab korteri tlislinnajakku ja satub pooljuhuslikult 1905. aasta revolutsiooni tegijate hulka,kus seltskond on kirev.Indrek vtab entusiastlikult osa salajastest koosolekutest ja lendlehtede tegemisest.Pstab revolutsioonikassa rahaga inimese elu-tegu millega kahjustab kvasti oma poliitilist mainet.Phendatud vitlusele hiskonnaga. td...\nToomas Nipernaadi filmis ja raamatus\nGailiti Toomas Nipernaadist. Mõlemas teoses on keskseks tegelaseks Nipernaadi, kes seikleb külast külla, talust tallu. Nii raamatus kui ka filmis on Toomas jutukas, tal on hea fantaasia ning suurepärane valetamisoskus. Nipernaadil veab peaaegu alati, sest kõik ta valed tunduvad tõelistena ja tavaliselt saavad teised tema...


Ärge toitke veelinde, las lendavad ära! (23.08.2011 14:40)\nVaja on saada üle tee 04.07\nKeskkonnaameti looduskaitse osakonna nõuniku Teet Koitjärve sõnul on lindude talvituma jäämine paljuski inimeste süü, sest toitmine uinutab lindude rändeinstinkti ja meelitab neid kohale jääma. „Linnud kogunevad enamasti väikeste jäävabade veesilmade ümber ning suurearvulistes kolooniates on nad altid nakatuma ja haigusi levitama. Osa haigusi võivad kanduda ka inimesele. Lisaks muutuvad talvituvad linnud kergesti kättesaadavaks ka kiskjatele,“ ütles Koitjärv.


Mäng Mootorpaat: Parkimine Online. Mängi tasuta\nMäng Mootorpaat: Parkimine\nMängi mängu Mootorpaat: Parkimine Online:\nMängu kirjeldus Mootorpaat: Parkimine\nAlustada oma kiirust paat kalale minna. Purjetamine on järved, siis tekib erinevaid raskusi saada nende ümber, peab olema väga ettevaatlik ja järgige märk. Kui leiate koha püügiks, park paat, nii et keegi ei saanud viga, muidu kahjustada teie vastane ja transport. Kiireks ülesannete täitmise teil oleks võimalik saada täiendavat tulu.. Mängi mängu Mootorpaat: Parkimine online.\nTehnilised omadused mäng Mootorpaat: Parkimine\nMäng Mootorpaat: Parkimine lisas: 16.10.2013\nMängitakse: 523 korda\nGame Rating: 4.15 välja 5 (13 hinnangute)\nMängud nagu mäng Mootorpaat: Parkimine\nLae mäng Mootorpaat: Parkimine\nEmbed mäng Mootorpaat: Parkimine oma veebilehel:\nSisestamiseks mäng Mootorpaat: Parkimine oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Mootorpaat: Parkimine, kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Mootorpaat: Parkimine, samuti mänginud mängu:


Tänane kuupäev 12 Juul, 2020 23:16\nPostitatud: 18 Juul, 2017 17:16\nMa arvan, et Lelle-Pärnu on alles algus. Raha hakatakse ära tõmbama kõikvõimalikest ja võimatutest kohtadest.\nNo siis ma ei imestaks üldse, kui "porgandid" näiteks Venemaale renditakse ja Eestis hakatakse reisijaid vedama poole vähem dotatsioone vajavate Edelaraudtee vanade rongidega: http://tarbija24.postimees.ee/4181951/e ... itma-panna\nPostitatud: 18 Juul, 2017 22:22\nMa ei imestaks kui need vanemad rongid ei sobi porgandite oranži kuvandiga ja jäetakse sellepärast liinile panemata. Okei okei, nii halvasti ma meie ametnike kohta ka nüüd ei arva.\nParas totrus, et porgandid mis suudaksid sõita 160 km/h (uuemad dislad 200 km/h - selliseid meil vist pole) saavad meil sõita ainult 120 km/h raudtee kehva seisukorra tõttu. Ja kavatsetakse renoveerida mõni lõik, et 135 välja venitada.\nPostitatud: 18 Juul, 2017 22:51\nOleks ikka jube küll, kui need vanad romud, mis venisid kui tigu Tallinnast Tartusse 4 tundi, jälle liinile tagasi pannakse.\nPostitatud: 19 Juul, 2017 8:28\nParandage kui ma eksin aga minu teada on kõikide jaamade ja peatuste platvormid juba porganditele sobivaks ümber ehitatud. Kas hakatakse jälle ringi tegema?\nPostitatud: 19 Juul, 2017 10:24\nEi tea, aga platvormi kõrguse muutmine oleks küll üks marginaalsemaid kuluartikleid kogu selle projekti juures.\nPostitatud: 20 Sept, 2017 5:44\nHakkavadki ebameeldivad tõed päevavalgele tulema http://epl.delfi.ee/news/arvamus/juhtki ... d=79553370\nJa seda ei tohi mitte lubada.\nPostitatud: 20 Sept, 2017 15:45\nVeel üks artikkel Karli Lamboti poolt.\nhttp://epl.delfi.ee/news/arvamus/kas-ta ... d=79560052\nMinu arvates peaks kindlasti ehitama kui pole ohtu, et EL raha tagasi küsib. Näiteks vaadates kuidas Tallinn on väga olulisel kohal eestis ja teistele linnadele ei jää pirukast suurt midagi. Kuid kui Pärnu oleks sama hästi ligipääsetav kui Tallinn võiks midagi muutuda vähemalt Pärnu jaoks.\nNäiteks selle Pärnu lennujaama rekonstrueerimise valguses, nimelt nad peaks sinna ehitama instrumentmaandumise süsteemi mis teeks võimalikuks maandumise pea iga ilmaga. Ja odavlennufirmadele meeldivad madalad lennujaamatasud, isegi kui lennujaam on natuke eemal kuid hästi ühendatud suurte linnadega. See võiks konkureerida Tallinna ja/või Riiaga.\nPostitatud: 20 Sept, 2017 20:48\nPärnu lennujaam oma 799m pikkuse lennurajaga on üsna mõttetu. Oleks lennuraja pikkus vähemalt 2,5km, siis juba saaks seal millegi moosiriiulist vähe suuremaga maanduda ja õhku tõusta. Odavlennufirmade kasutuses väga levinud Boeing 737-800 vajab näiteks minimaalselt 2070m pikkust maandumisrada (vt. lähemalt siit: http://aircyber.weebly.com/aircraft-run ... ments.html ). Seega kuniks Pärnu lennujaam peamiselt ainult väikeseid eralennukeid teenindab, pole mingit vahet, kas see RB seal eksisteerib või mitte.\nPostitatud: 20 Sept, 2017 21:39\nPärnu lennujaama maandumisraja pikkus muidu oligi 2,5 km, aga praegu kasutuskõlblik ainult 800m. Ja googeldatud uudiste järgi on see plaanis terves ulatuses taastada, vähemalt selle 20 miljoni eurose paketiga\nInternetis tuhnisin paar kuud tagasi välja kõiksuguseid Pärnu omavalitsuste liidu esitlusi & uurimusi, millest kõige varasem oli 2009, mil igatseti kangesti töökõlblikku lennujaama.\nPostitatud: 21 Sept, 2017 16:16\nMinu arvates peaks kindlasti ehitama kui pole ohtu, et EL raha tagasi küsib.\nSellist garantiid pole. Tegemist on puhtpoliitilise otsusega - kui EU-ga mingil põhjusel tülli läheme (no näiteks meile ei meeldi põgenike laiali jagamine) võib EU raha tagasi küsida (hetkel teadaoleva põhjal ei ole RB tegelikult sotsiaalmajanduslikult tasuv) -> igale Eesti elanikule (imikust raugani) esitatakse >2000EUR arve. See on ainult taristu loomise kulu. Lisanduvad rongikoosseisud ja taristu hooldustasud.\nPärnu lennujaam on selle kõrval kukesupp. Kui RB tuleb, muutub Pärnu lennujaama kaasajastamine mõttetuks - tunnise raudteeühenduse kaugusel on siis 2 töötavat lennujaama. Lootust odavlennufirmasid kuidagi Pärnu kaudu lendama panna - selleks peaks TLL ja RIX olema ülekoormatud ja/või kõrgete tasudega. Kumbki pole tõsi.\nPostitatud: 21 Sept, 2017 19:48\nKui praegu ei nõuta Poolalt ega Tšehhilt midagi tagasi sest nad ei mängi kaasa põgenike ümberjaotamisega, miks peaks meilt küsitama. Selleks peaks olema ka konkreetne kokkulepe: 'võtate x immigranti y raha eest', mida pole olnud.\nIgatahes praeguse seisuga ei näe ma raha suunamises sinna lennujaama (ja mitte lelle-pärnu liinile) mingit probleemi.\nPostitatud: 27 Sept, 2017 12:40\nPärnakana peaks mainima,et jah rada on tõesti pikem 800 meetrist,Nõuka võimu lahkumisel muideks veeti sõjaväge sealtkaudu Il-76-tega välja ja mingi aeg tegi sinna ka maandumisi peale iseseisvust charterina Ameerikamaal valmistatud Boeing lennukid,ise oma silmaga olen mõlemat näinud.Mingi aeg isegi hoiti rada korras aga siis peale selle üleandmist Tallinna Lennujaama(peale Piirivalve Lennusalga lahkumist) alluvusse kadusid ka hooldusrahad ning näpuotsa eest saadud summa kulutati väikelennukite raja pikkuse hoidmiseks.Ise ma pakun,et 90-nendate lõpus ei olnud ka Tallinna Lennujaam eriti rikas ja hiljem vast hakati kartma konkurenti.Mingi aeg üks ärimeeste seltskond plaanis sinna lennukite lammutamise ja varuosade(mis veel oleks võimalik) müügiplatsi.Aga nad soovisid riigi abi,et lennujaam tagasi müüdaks ja ka kõrge hinnaga ei oldud nõus,sest rada nõuab suuri investeeringuid.Lennukid oleks maandunud omal jõul,nii,et ka siin lühikese rajaga ei oleks olnud tegemist.Nii sinna see asi jäi 2000 aastate keskel.\nPostitatud: 27 Sept, 2017 16:27\nPärnu lennuväljale tehti ettekirjutus, mis keelab kuuest tonnist raskemate lennukite maandumise alles 2013. a. novembris. Charterlennud (ka Boing 737 lennukeil) sinna toimusid veel sama aasta kevadel. Nii et piirangud on tegelikult üsna värsked.\nViimane põhjalik raja remont oli Pärnus möödunud sajandi päris viimastel aastatel. 2000 sai rada ka korralikud rajatuled ning täppislähenemise raadiomajaka. Pärast seda pole seal enam midagi tehtud.\nPostitatud: 26 Nov, 2017 15:07\nErinevalt RB-st pean mina Tallinna-Helsingi tunnelit väga kihvtiks ja vajalikuks projektiks.\nTallinna-Helsingi tunneliprojekti eestvedaja: ehitus võiks lõppeda 2024. aasta jõuluks.\nVesterbacka sõnul saab parimal juhul juba järgmisel aastal hakata tunnelit puurima ning viie aasta pärast võiks Soome lahe alune ühendustee juba valmis olla. «Hästi kõlav lõpptähtaeg oleks näiteks 24. detsember 2024,» arvas ta.\nLaupäeval allkirjastati kavatsuste protokoll tunneli projekteerimiseks. 15 miljardit eurot maksva tunneli rahastamise läbirääkimistega on Vesterbacka sõnul juba kaugele jõutud. «Kogu raha ei ole veel kokku saadud, kuid arutelud kulgevad edukalt. Me teame täpselt, kust raha saada. Hiinast tuleks 70 protsenti ning ülejäänud raha Põhjamaade kindlustusfirmadelt,» ütles Vesterbacka.\nSajakilomeetrine raudteetunnel oleks valmides maailma pikim ning rongisõit ühest riigist teise kestaks 20 minutit. Tunnelisse on kavandatud neli peatust: Tallinna lennujaama juures, Helsingist 15 kilomeetri kaugusele rajataval tehissaarel, Espoos Keilaniemis ning Helsingi-Vantaa lennujaamas. Varem on räägitud ka Helsingi kesklinna või Pasila peatusest.\nPostitatud: 26 Nov, 2017 16:57\nTunnelisse on kavandatud neli peatust: Tallinna lennujaama juures...\nMa loodan, et selle Sajandi Projekti planeerijad oskavad arvestada ka võimalusega, et Lennutaadi Lennuväli võib mõnekümne aasta perspektiivis asukohta vahetada. Kui tunnel peaks täiendavaid reisijatevooge tähendama - tõenäosus kasvab.


IME SUURESTAL! Rein Sarapik lõi topelt hole in one - Ajakiri Golf\nAsud siin:Avaleht»Uudised»IME SUURESTAL! Rein Sarapik lõi topelt hole in one\nRein Sarapik Foto: Suuresta Golf\nIME SUURESTAL! Rein Sarapik lõi topelt hole in one\nMöödunud teisipäeval juhtus tõeline golfiime Suuresta Golfklubis, kui koos pojaga mängimas käinud 61-aastane Rein Sarapik lõi kahel korral hole in one`i ehk palli esimese löögiga auku. Esimese löögi lõi õnneseen 13. rajal hübriidkepiga, teise 18. rajal raud 6-ga. Varem on ta sealsamas ühe hole in one`i löönud ja see juhtus kaks aastat tagasi.\nKuna golfimaailmas on kombeks, et sellise võimsa löögi teinud mängija teeb kohe kõigile väljakul viibijatele välja, tellis Rein Sarapik pärast esimest vedamist kohe joogid ära, ja siis tuli kohe teine hole in one.\nMängija ise end erilisena ei tunne, vaid arvab, et tal oli väga palju õnne. Ta tänab oma treenerit Martin Toomi, kes talle aeg-ajalt häid nõuandeid annab, ja soovitab teistele lüüa just lipu peale. Rein Sarapiku händikäp on 10, seega on ta igati tasemel mängija.\nEelmine uudisFahle golfirestoran töötab golfarite heaks, kuid pakub ka vaheldust\nJärgmine uudis EGCC TEATAB! Pro Rein Auväärt annab lähimängu lisatreeninguid


Täna on mihklipäev - Maaleht\nMihklipäev oli pidude ja kooskäimiste aeg, sest sel päeval lõppes 19. sajandil üldiselt karjatamishooaeg ja karjased said kooli minna. Tänapäeval, kui mihklipäeva kombestik on kadunud ja selle tähistamine jäänud minevikku, tunneme seda päeva ütluse "igal oinal oma mihklipäev" kaudu.\nÜtlust lausutakse sageli siis, kui kedagi on tabanud suurem äpardus, karistus või töö.\nPaljudes talumajapidamistes oli 20. sajandil ja kuskil on ilmselt tänapäevalgi sel päeval nimega seotud sisu, sest mihklipäevaks tapeti lammas ja valmistati õlut.\nÜldiselt oligi tegemist päevaga, millal lõppes valge ja soe suveaeg. Mihklipäevast alustati talviste tähtpäevade arvestamist (mihklist kuus marti, mardist kaks katri, kadrist neli jõulu).\nOluliseks ohvriloomaks on olnud veel kukk, kelle vere piserdamisest talliseintele on loodetud hobuseõnne. Ka on kana- ja kukeliha olnud hingedeajal hingedele viidavaks toiduks.\nPäevale andis ilmet mihklilaat kui oluline kokkusaamis- ja meelelahutuspaik. Seal joodi liiku, vaadati uusi kaupu ja räägiti-kuulati laadanalju. Mihklilaatu peetakse tänapäevalgi, eriti muuseumide õhutusel, ka koolides ning lasteaedades. Noorrahvas on veel teinud mihklituld ja kogunenud lõkke äärde või mõnda tallu tantsima ja pidutsema.\nKuna oli püha, siis tööd ei tehtud, aga otseseid keelde polnud.\nPäevale on nime andnud peaingel Miikael.\nMiikaeli kultus sai alguse idapoolsetes maades, kus ta oli haigete kaitsja. Võimas ilmutus 5. sajandil Gargano mäel Itaalias aitas Miikaeli kultust läände levitada. 29. septembri pidustused tähistavad talle pühendatud kiriku pühitsemist Rooma lähistel. Walesis saavutas ta suure populaarsuse 10.-11. sajandil, Inglismaal keskaja lõpuks – talle on pühendatud 686 kirikut. Temaga seotud tähtpäevadest suurim ongi 29. september, mida nimetatakse ka püha Miikaeli ja kõigi inglite päevaks.


Looduskaar - Seiklus Eestimaa südames\nSeiklus Eestimaa südames\nTurismivõrgustik Looduskaar pakub võimalust puhata aktiivselt ja mitmekülgselt Kesk-Eestis Järvamaal Järva-Jaani, Kareda ja Koeru vallas. Looduskaar on turismiettevõtjate võrgustik, mis kutsub seltskondi, peresid ja firmasid seiklema Eestimaa südames.\nLiigu hiirega punktile, et näha, mis seal on\nNorra Allikate Põhjavärav • matkarajad, ajalooretk\nAllikaterohkeim paik Eestimaal. Siin asuvad matkarajad, allikad, forellijõed, puhkealad, lõkkeplatsid. Lisaks saate tutvuda kummituslike ehitusmälestistega. Puhkeala on arendamisel.\nKontaktisik: Sulev Ojamaa\nT +372 509 2537\nKoeru vald Järvamaa\nKilplaste Teemapark • elamusretked, toitlustamine, peo- ja seminarivõimalus\nKilplased on naljanditegelased, kes on kuulsad ebaotstarbeka ja mõttetu tegevuse ning narritempude poolest. Kilplaste teemapark pakub humoorikaid elamusretki nii lastele kui täiskasvanutele, toitlustamist ja käsitöötubades meisterdamist. Avatud on meenete müügipunkt. Lisaks renditakse ruume seminaride, pidude ja kokkutulekute korraldamiseks.\nKontaktisik: Helena Siiroja\nT +372 519 14282\nKareda vald Järvamaa\nEesti Vabadussõja Ekspositsioon • ajalooretk\nMüüsleris arendatavas teemapargis ootab huvilisi Eesti Vabadussõja teemaline püsinäitus, mis annab ülevaate Eestile vabaduse toonud sündmuste käigust, põhjustest ja tagajärgedest.\nKontaktisik: Andres Laukse\nT +372 521 8597\nTiigi talu Müüsleri küla\nKareda ja Esna Küla Miljööala • ajalooretk\nMaaehituspärandit ja kultuuritraditsioone tutvustav ajalooretk Kareda-Esna miljööalal, kus saate tutvuda autentsena säilinud Esna vallamajaga, mis oli prototüübiks ligi 20 sarnasele valitsemishoonele vanal Järvamaal.\nKontaktisik: Tõnu Taal\nT +372 502 7221\nMatkapesa • matkamine\nMatkapesa korraldab põnevaid matku Kesk-Eestis. Põhiline piirkond on maagiline Endla looduskaitseala koos Norra-Oostriku allikatega, mis pakuvad kõigile külastajatele meeldivaid üllatusi. Matkad toimuvad kanuudel, jalgratastel kui ka jalgsi. Koostöös erinevate teenuseosutajatega pakutakse ka toitlustus-, majutus- ning saunateenust.\nT +372 581 45848\nKoeru Viburada • vibulaskmine\nPõnev sportlik meelelahutus on mõeldud nii tervele perele või suuremale seltskonnale. Eelnev kogemus pole vajalik, kuna vibulaskmine on kohapeal kergesti ja kiiresti õpitav. Seikluslik viburada kulgeb üle niitude, karjamaa, mäe ja oru ning läbi metsa, kus on võimalus pidada „veretut jahti“ 3D-lindudele ja loomadele (päris loomadele sarnastele).\nKontaktisik: Triin Volens\nT +372 504 0072\nOtsa talu Abaja küla\nKoeru Muuseum • muuseum\nMuuseum paotab ajalooukse Koeru valla elule ja olule, mida ilmestavad piirkonnaga seotud tuntud inimesed, nagu graafikud Eduard Viiralt ja Aino Bach, luuletaja Kalju Lepik, tehnikateadlane prof Johannes Aare, geograafiadoktor Eduard Markus ja ooperilaulja Johannes Lükki.\nKontaktisik: Uno Aan\nT +372 555 89138\nPaide tee 3 Koeru\nKubja Ürditalu • ravimtaimed\nRavimtaimede kasvatamine ja töötlemine. Ravimteed, igapäevased taimeteed ja maitseained.\nKontaktisik: Kristian Sander\nT +372 503 7370\nKubja talu Karinu küla\nJärva-Jaani vald Järvamaa\nJürimardi Talumuuseum • muuseum\nAastal 1875 rajatud vana taluhoone hõngu on võimalik tajuda nii hoone ees kui sees. Talu eksponaadid on valdavalt selle majapidamise esemed: mööbel, tarbeesemed, tööriistad, hoburakmed, mesindustarbed, hobu-põllutööriistad ja palju muud. Lisaks museaalidele on võimalik tutvuda leivaküpsetamise ja koduvõi tegemise looga.\nKontaktisik: Vello Kallandi\nT +372 533 39251\nVanatehnika Varjupaik • muuseum\nVanatehnika varjupaik koondab nõukogude perioodil meie teedel\nliikunud nii endise Nõukogude Liidu kui ka teiste riikide tehastes\nvalminud sõidukeid, samuti endisaegset põllutehnikat ja teetöömasinaid ning veel palju muud huvilistele vaatamiseks.\nKontaktisik: Tuve Kärner\nT +372 514 9485\nLai tn 7 Järva-Jaani\nTuletõrjemuuseum • muuseum\nKunagise kirikumõisa hobusetalli vundamendil avati 1999. aastal huvitav ja õpetlik tuletõrjemuuseum. Ekspositsiooni elavdab kahekorruselise puumaja makett, kus demonstreeritakse väikeste tulede abil 27 erinevat tulekahju tekkepõhjust. Väljapanekule lisab väärikust vana tuletõrjeühingu 44 aastat kadunud olnud lipp ning fotod, medalid, diplomid ja pritsimeeste tõld, mis on osalenud „Viimse reliikvia“ filmivõtetel.\nPikk 52 Järva-Jaani\nTüri – Tamsalu Matkatee • matkamine\nJalgsi- ja jalgrattamatkad Türi-Tamsalu matkarajal endise kitsarööpmelise raudtee tammil.\nKontaktisik: Arlet Palmiste\nT +372 534 45996\nJärva-Jaani Koduloomuuseum • muuseum\nJärva-Jaani muuseum pakub huvilistele vaatamist Orina mõisas, kus asuvad muuseumitoad, sealhulgas endise kutsekooli tehnika pöördlava. Mõisa eest saab alguse Järva-Jaani kooli looduse õpperada, mille järgi võib huviline matkata Järva-Jaani vallas. Info saamiseks saate kasutada nutitelefoni.\nKontaktisik: Silva Kärner\nT +372 515 3638\nKinomuuseum • muuseum\nKinoajalugu aitab avastada 2006. aastal loodud Kinomuuseum, kus saate näha linateose valmimise protsessi, valgustusseadmeid, kaameraid, väikest filmiilmutamise tanki, montaažilauda, heli ja pildi „kokkumängimise“ aparaati, suurt projektsiooniaparaatide kollektsiooni ning endisaegsetel kinotoolidel istudes vaadata vanu filmikaadreid.\nTamsalu tee 1 Järva-Jaani\nJohan Pitka sünnikoht ja mälestuskivi • ajalooretk\nKuulus admiral, Kaitseliidu looja ja soomusrongide ehitamise eestvedaja Johan Pitka sündis Jalgsema külas Terasugu talus ja koos kirjanikust venna Peäro August Pitkaga (alias Ansomardi) veetsid nad lapsepõlve Ansomardi talus, kuhu on paigaldatud ka mälestuskivi.\nJärva-Jaani kirik • kirik\nJärva-Jaani keskust ilustab kaunis pae- ja raudkivist kirik, mis on pühitsetud Ristija Johannesele. Frans Hoppenstätti poolt valmis-tatud polükroomne kantsel pärineb 1648. aastast, olles barokiajastuüks kauneimaid. Altari – Roseni epitaaf 1654. aastast – autor on A. Michaelson.\nKontaktisik: Katrin-Helena Melder\nT +372 53435774\nPikk 54 Järva-Jaani\nJärva-Peetri kirik • kirik\nJärva-Peetri kirik on üks kõrgematest maakirikutest, mis on Eesti kultuuriloos kuulus tänu seal töötanud tuntud õpetajatele – Heinrich Stahl (1623–1633) ja Christian Beermann (1916–1937). Viimasele usaldati ka Eesti esimese lipu hoidmine ning täna on selle ainulaadne koopia kirikus külastajatele vaatamiseks.\nKontaktisik: Jaanus Tammiste\nT +372 514 1486\nKati kohvik • toitlustus\nIsetehtud ahjusoojad saiad, pirukad ja koogid ootavad maitsmist.\nKontaktisik: Karin Suviste\nT +372 527 1197\nPaide tee 14 Koeru\nPub & Hostel Janune Kägu • toitlustus, majutus hostelis/kämpingus, karavanipark\nAlates 1995. aastast peibutab Koeru südames punakas-pruunis puithoones koduseid ja kaugemaid külalisi pubi Janune Kägu.\nKontaktisik: Pille Potmann\nT +372 533 07698\nPaide tee 1 Koeru\nVao Külalistemaja • majutus, toitlustus, seminariruum\nMõnus peatuspaik ja stardikoht Järvamaa avastamiseks. Pakume üheksat kahe numbritoaga korterit kuni 30 ööbijale. Tulles Vaole leiate end endisest sovhoosiaegsest külakesest, kus ajaratas on oma töö teinud.\nKontaktisik: Epp Säga\nT +372 529 1733\nSoo tee 4 Vao küla\nSargvere mõis (saksa k. Sarkfer) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal, mille suurejooneline baroksete sugemetega varaklassitsistlik peahoone valmis aastal 1762. Mõis on suures enamuses säilinud algse arhitektuuriga ja on museaalne vaatamisväärsus kõigis oma ajastu kihtides!\nOleme avatud siis, kui uks on lahti ja kokkuleppel!\nLeila Joosepson (+372) 5149619\nT +372 5149619\nAadress: Pikk 2, Sargvere küla,\nSöögituba • toitlustus\nHubane interjöör, roogade hoolikalt valitud koostisosad ja tasakaalustatud vürtsid valmistavad meeldejäävaid maitseelamusi. Söögitoas tunned ennast ümbritsetud mugavuse ja lahkusega.\nKontaktisik: Laila Lomp\nT +372 559 09133\nPikk 29 Järva-Jaani\nEsna Caravan Hostel • majutus, telkimine, karavanipark\nMõnus suvine peatuspaik ajaloolises Esna külas.\nKontaktisik: Jaako Honkanen\nT +372 5347 0938\nRoheline 1 Esna küla\nAvatud 1. mai – 30. aug.\nTegemist on Loomateraapia ja Loodusehituse pargiga, kus toimuvad vastavasisulised koolitused ja töötoad. Samuti peetakse siin sünnipäevi ja muid üritusi. Lisaks toimub kohapeal ka lähedal asuvate koolide õpilaste õuesõpe.\nRatsutamisteraapia psühhosotsiaalne suund –\nÖkoloogilise elukeskkonna rajamine ja loodusehitus\nErinevad koolitusprojektid, heategevusprojektid\n56 203 777\nKoordi, Roosna-Alliku vald\nERVITA MÕIS, TUULEVESKI JA MÖLDRIMAJA • ajalooretk\nHollandi tüüpi tuuleveski, möldrimaja ja Ervita mõisa renoveeri-misega on toimunud kaunis taasloomine. Põnev ajalooline tutvustusretk annab aimu piirkonna varasemast elust ja olust Väinjärve lähedal asuvas Ervita külas.\nKontaktisik: Jarkko Arhilahti\nT +372 581 17719\nEndine Koeru kõrts-postimaja • ajalooretk\nToiduainete ja esmatarbe kauplus Grossi pood\nAruküla mõis • ajalooretk\nKirik ehitati 13. sajandi lõpul ning see on Järvamaa vanemaid ja iseloomulikumaid sakraalehitisi. Aastail 1825–33 ehitas Aruküla mõis Mäeküla, Järva-Jaani, Kiltsi ja Väinjärve maanteede ristmikule maanteekõrtsi. 1860. aastal Tartu-Tallinna postimaantee läbiviimisel Koerust kõrtsihoonet kohandati. Esinduslik klassitsistlik Aruküla mõisaansambel Koeru kiriku lähedal rajati 17. sajandi I poolel.\nKoeru kirik • ajalooretk\n+372 52 91 733 | looduskaar@gmail.com | www.facebook.com/looduskaar


Soovitav on vältida kõiki neid tegureid, mis võivad sellist patoloogilist seisundit provotseerida. Sel viisil on vaja haiget küünarnukki ravida, kuni ebamugavustunne taandub.. Siin me näeme, et lülide vaheline ketas koosneb kahest osast.\nValu põhjus on tavaliselt tingitud lihastest tulevast valust ja ei pruugi olla seotud mingi pataloogilise protsessiga. Arstlikul läbivaatusel ei pruugi mingit haigusliku nähtu esineda või avastatakse ega kaasuvad muutused lülisambas. Valu episoodid on tavaliselt isemööduvad ja nagu arstid naljatades ise ütlevad:" Haigus paranes vaatamata ravile".\nSiiski vajavad mõned patsiendid selja manipulatiivset või harjutus ravi. Osteopaadid sageli kutsuvad seda seljavalu Lülisamba Segmentaarseks Düsfunktsiooniks, mõeldes selle all et lülisamba mingi segmendi või segmentide ümbritsevad lihased on spasmis Spin valutab tugevalt segmendi normaalne liikumine on piiratud. Düsfunktsioon tähendab, et see piirkond lülisambast ei tööta normaalselt, Spin valutab tugevalt nähtava pataloogiata, võimalikud leiud on lihasspasm, harvem lülidevahelise liigese põletik artriit.\nLäbivaatus näitab olulisi muutseid lülisambas. See seljavalu tüüp on tõsisem ja kauemini kestev, kui lihtne seljavalu. Valuga kaasuvad alati psühho-sotsiaalsed valu aspektid, mis muudavad ravi raskeks. Täpne valude põhjus ei ole alati selge ja see muudab raskeks ravi tulemuste prognoosimise. Peidetud valude põhjuseks võivad olla kanduvad valud, mis ei lähtu lülisambast, vaid eemal olevatest struktuuridest Näited põimunud seljavaludest: fibroosrõnga rebend "lekkiv disk" ,diski prolaps,spinaal stenoos, lülisamba närviava stenoos, lülisamba ebastabiilsus ja spondülolistees e.\nPseudovertebraalsete valude sarnasus vertebraalsete valudega Spin valutab tugevalt paljudele diagnostika vigade põhjuseks. Pseudovertebraalsed valud on vastunćidustuseks manipulatsioonravile.\nParemaks lülisamba töö põhimõtetest ja haiguse põhjustest arusaamiseks tuleb keskenduda lülisamba segmendi mõistel Lülisamba segment koosneb: 1. Kahest lülist 3. Kahest fassettliigesest 4. Kahest närvijuurest, mis väljuvad seljaajust Lüli on luuline lülisamba ehituse Spin valutab tugevalt, mille funktsioon on toetada ja kaitsta seljaaju. Iga lüli koosneb lülikehast ja luulisest ühendusringist. Kui lülid on asetatud üksteise peale, siis moodustub lülikehadest sammas ja ühendusringidest luuline toru, milles on paigutunud seljaaju koos närvitüvedega.\nFassettliigeste kokkusurumisel on mitmed põhjused: Lülivaheketaste õhenemine, mille tagajärjel lülid paiknevad teineteisele liiga lähedal. Lihaste tasakaalu häire,kui ühe poole lihased on tugevamad. Pikaajaline istumine. Halb rüht, mille korral lülisamba erinevatele osadele langeb ebaühtlane koormus. Raskuste kandmine, mis ei ole kate vahel võrdselt jaotunud - koolikott ühel õlal.\nVõivad tekkida kanduvad valud. Ristluu valud. Selline seisund viitab juba selgroo kanali ahenemisele ja tugevate degeneratiivstele muutustele liigeses ja luudes Lülivaheketastest tingitud valud Lülidevaheline kõhreketas, mis paikneb kahe lülikeha vahel on lai ümar ligament, mis ühendab lülid omavahel kokku. Lüli ja selja segmendi anatoomilise ehituse mõistmiseks on kasulik vaadata lülide ristilõiget. Siin me näeme, et lülide vaheline ketas koosneb kahest osast.\nValu alaseljas, ühes või mõlemas jalas võib tekkida närvijuure ärritusest või ka pitsumisest, mille põhjustab lülidevaheline ketas või luuogad. Põhjused, mis kutsuvad esile seljavalu on lülidevahelise ketta trauma ja degeneratsiooni tulemus. Degeneratsioon on protsess kus kõhre libisemine muutub järjest halvemaks, just nagu kulub ära teie lemmik teksapüksid. Lülidevaheline ketas on allutatud erinevatele pinge tüüpidele kui me igapäevaselt kasutame oma selga Üldiselt toimib ketas kui amortisaator, muutes lülisamba liikumised lülidevahelise ketta kokku surumiseks e.\nVajalik on teostada ka vereanalüüsid, mis näitavad põletikulise protsessi olemasolu organismis.\nKiirgus luu valutab kuunarnukis


Veebruaris 2020. a pakuti Eesti suurima kinnisvaraportaali KV.EE vahendusel üürile 2414 korterit Tallinna linnas. Aastatagusega võrreldes on üüripakkumiste arv kerkinud 20% võrra. Üüripakkumiste arv on kerkinud enamus Tallinna linnaosades ja seda märgatava kahekohalise protsendimäära võrra.\n„Pakkumise poolelt vaadates võib julgelt öelda, et üürniku vaatest on keskmisest kallimate üürikorterite sektoris väga lai valikuvõimalus. Otsesest ülepakkumisest siiski rääkida ei saa.“ selgitas KV.EE portaalijuht Tarvo Teslon.\nKiiresti leiab üürniku korterile, mis jääb keskmisest hinnast allapoole ehk selliste korterite järele on väga suur nõudlus. Enamasti on sellisel odavamatel korteril kehvem asukoht või kehvem kvaliteet. Hetkel on Tallinnas aktiivseid üürikorteri pakkumisi ligemale 1300.\nVanem uudis:Vanem uudis - Rail Balticu trassile kerkiv Ringtee Stock pidas sarikapidu\nUuem uudis:Uuem uudis - Rohemõtlemine surub ärikinnisvara – nii rentnikud kui ka investorid nõuavad rohesertifikaadiga hooneid


Juuste ja peanaha pesemine ning hooldus – Triin Veisman\nJuuste ja peanaha pesemine ning hooldus\nKliendi probleem juuste ja peanahaga\nKliendil on väga kuivad juukseotsad, õrn juuksekarv ja ta sirgendab juukseid iga päev. Peanahk läheb kiiresti mustaks. Klient peseb juukseid igal hommikul.\nKlient pole varasemalt olnud nõus, et lõikaksin pikkusest mitu- mitu sentimeetrit maha. Selleks korraks oli seis juba päris kriitiliseks läinud. Näitasin kliendile ta juustest pilti ja ta nõustus suurema lõikusega. Küll aga polnud nõus külgedelt mitme sentimeetri kaotusega.\nEelnevalt oli ta mitu korda pesnud pead sügavpuhastava shampooniga, sest selle kasutamise järel olid juuksed pikemalt puhtad püsinud.\nRääkisin kliendile K18 hooldusest ja ta nõustus seda värviteenusele (salgutamine) lisama.\n* niisutasin juukseid veepritsiga, et juuksekarv oleks avatum\n* alustasin kukla alumisest osast jaotuste võtmist ja lisasin igale jaotusele 2-3x K18 spreid\n* K18 4minutilise mõjuaja jooksul valmistasin ette blondeerimissegu väljakasvu jaoks ja fooliumid\n* teostasin värvitöö\n* loputasin blondeerija juustelt maha\n* pesin juuksed shampooniga\n* tegin juuksed rätikkuivaks ja lisasin K18 maski, lasin sellel 4min mõjuda\n* kandsin peale toonija, lasin mõjuda 10min\n* loputasin värvi maha ja pesin juuksed shampooniga\n* tegin juuksed rätikkuivaks ja lisasin K18 maski\n* tegin jaotused, lõikasin taha pikeneva massiivse vormi. Tagant lõikasin maha ~8cm, külgedelt 2-3cm\n* lisasin enne kuumtöötlust Evo juukseid silendava kreemi (konsistentsilt pigem losjoon ja kerge) ning juurte tõstmiseks Evo juuretõstmissprei (mõlemad juba sisaldavad kuumakaitset)\n* kuivatasin juuksed rullharja ja fööniga\n* kontrollisin üle lõikuse\n* tegin kliendi soovil lõpetuseks lained\n* pesta juukseid sulfaadivaba shampooniga (nt IdHair Volume), kuna sulfaadid kuivatavad peanahka ja juukseid. Kui juukseid liiga intensiivselt puhastavate toodetega pesta, võtab see nahalt ja juustelt maha loomuliku kaitsekihi ja keha saab signaali, et on veel rohkem vaja rasu toota. Selle tulemusena lähevadki juuksed üha kiiremini mustaks ja vajavad sagedasemat pesu.\n* kasutada niisutavat ja tugevdavat palsamit vaheldumisi, kuna lokkis/laines juus on juba loomu poolest kuivem ja vajab rohkem niisutust. Lisaks on sage kuumtöötlus teinud juukse kuivaks ja hapraks, mistõttu vajavad juuksed nii niisutust kui tugevdust.\n* teha niisutavat maski kord nädalas.\n* iga pesukorra järel mitte kuivatada juuksed. Näiteks kui ei ole vaja minna kontorisse või mujale avalikku kohta.\n* iga pesukorra järel mitte sirgendada juukseid. Alternatiivina teha õrnemaid punutisi, hoida juukseid patsis erinevatel kõrgustel, et juuksed ei saaks pidevalt ühest kohast hõõrdumist ja koormust.\n* kasutada ka kodus K18 maski ja/või Olaplexi hooldust nr 0 ja 3.\n* osta siidist padjapüür, mis on juuksesõbralikum kui tavaline voodipesu.\n* võtta julgus ja enesekindlus kokku ja lubada ükskord juuksuril lõigata ära kuivad otsad.


MyProtein pannkoogipulber 1000g @ www.estfit.ee\nTootekood: 1181 Kaubamärk: MyProtein\tÜhik: tk\nMyProteiini pannkookide segu on maitseb valgurikas vahepala, sisaldades kombinatsiooni kolmest erinevast proteiinist: vadakuvalgust, piimavalgust ning munavalgust.\nNeed proteiinipannkoogid on ideaalsed igaühele, kes soovib suurendada kerge vaevaga tarbitava valgu kogust. MyProteini Pancake Mixi tarbitakse tavaliselt kui hommikusööki või toitvat vahepala söögikordade vahel.\nSelleks, et valmistada oma enda proteiinipannkooke lisage 2 suurt lusikatäit (50g) 100-150 mg veele ja segage kokku. Kuumutage praepann väikse koguse või/õliga, seejärel vähendage kuumus keskmisele tasemele, lisage pannile või ja küpsetage.\nAlustage oma päeva magusalt segades proteiinipannkookide segu ja kaunistades oma pannkooke meie Suhkruvaba Siirupiga — see on kalorivaba seega ei pea te helde kasutamise pärast muretsema!\nKOOSTISOSAD: Valgusegu (31%) (vadakuvalgu kontsentraat (piim), piimavalgu kontsentraat, munavalgepulber), jahvatatud kaer (13%), lõhna- ja maitseained, keskmise ahelaga triglütseriidid (MCT) (68–75%), naatriumkaseinaat (piim), glükoosisiirupi tahked ained, emulgaator (E472c), tõstev aine (naatriumvesinikkarbonaat), magusaine (sukraloos), emulgaator (sojaletsitiin).\nPortsjoni suurus - 1 1/2 kulpi (50g)\n100g / portsjonis *RI\nRasv 6.4g / 3.2g 5%\nmillest küllastunud rh 2.2g / 1.1g 6%\nSüsivesikud 12 g / 6 g 2%\nmillest suhkrud 4.2 g / 2.1 g 2%\nValk 69 g / 34 g 68%\nSool 1.7 g / 0.9 g 15%


Türgi on meelipaeluv kombinatsioon kõige müstilisematest maastikest, suurepärasest arhitektuurist ja hõlmamatult rikkast ajaloopärandist.\nTürgis ühinevad rutaka Lääne ja eksootilise Ida vastandlikud jooned - asukoht kahel kontinendil ja kahe imelise mere vahel tähendab uskumatut mitmekesisust looduses, kultuurides ja tavades.\nAntalyasse lennates on valida paljude eriilmeliste kuurordite vahel. Kui soovite veeta puhkuse oma luksushotelli arvukaid võimalusi tundma õppides ja kasutades, sobivad teile näiteks Beleki, Antalya-Lara või Kemer-Tekirova vägagi kõik hinnas hotellid.\nTahate aga linnamelust ja ööelust osa võtta, valige Kemeri, Alanya või Antalya linnahotellid.\nTürgit on õnnistatud erakordselt kauni loodusega. Looduse poolt rajatud imeks võib pidada Pamukkale „puuvillalinna” travertiinterrasside basseine, inimese ja looduse koostöös sündinud kaljulinn Kapadookia on teine meeldejääv paik. Kolmest küljest merega piiratud Türgit ääristab 8000 km rannajoont. Türgi Rivieraks kutsutud vahemererannikul on puhta kirgassinise mereveega rannad. Rikkumata loodus, hästisäilinud ajaloolised vaatamisväärsused, eksootiline köök, soodne hinnatase ja head hotellid teevad Türgist ideaalse puhkekoha.


51. nädal Jõgeva ümbruses (28.12.2010 10:26)\n51. NÄDAL 20.12.– 26.12.2010. Jõgeva ümbruses\nNädala esimesel poolel püsis tavapärasest keskmise ööpäevase õhutemperatuuri järgi 6-7 kraadi külmem talveilm. Kolmapäeva õhtupoolikul tekkis härmatis, mis loodusele jõuluilme andis. Nädala teisel poolel ilm soojenes, kuid samas tuul tugevnes. Reedel (jõululaupäeval) jõudis siia kanti Scarlett rohke lumesaju ja –tuisuga. Teedele tekkisid lumevaalud ja liiklus oli häiritud. Põldudel tõusis lume paksus nädala jooksul 10-20 cm võrra, ulatudes nädala lõpuks valdavalt 40-50 sentimeetrini. Lume paksus oli ebaühtlane. Kohati moodustusid ka katustele suured lumehanged, mida püüti maha ajada. Laupäeva õhtul sadas vihma, mis külmale pinnale jõudes kiiresti jäätus. Lumele moodustus õhuke koorik. Teedel liiklejad olid hädas jäätuvate akendega.\nAstronoomiliselt algas talv 22. detsembril. Meteoroloogid peavad talve alguseks, kui ööpäeva keskmine õhutemperatuur langeb püsivalt alla null kraadi ja lumi on maas. Nende näitajate järgi on meil talv kestnud juba kuu aega.


Tugev riiulkäru, mis sobib mitmeotstarbeliseks kasutamiseks ladudes ja tööstushoonetes. Kärul on kaks riiulit ning kaks fikseeritud ja kaks pöörlevat ratast.\nVastupidaval riiulkärul on stabiilne ning tugev konstruktsioon. Sobiv tööriistade, erinevate osade ja paljugi muu transpordiks ja hoiustamiseks lao- ja tööstushoonetes. Käru raam on valmistatud metalltorudest, mis on pulbervärvitud siniseks, ning riiulid MDF plaadist. Alumise riiuli kandevõime on 300 kg. Ülemise riiuli kandevõime on 50 kg. Riiulkärul on kaks fikseeritud ning kaks pöörlevat ratast, mis veerevad lihtsalt ka suurte koormate juures. Praktiline käepide lühemates külgedes võimaldab mugavalt lükata käru enda ees või tõmmata järel.\nKaal,: 57 kg


Täidis diivanis: mis see on, mis on parem - kevad- või polüuretaanvaht (PUF), tüübid, ülevaated - Mööbel - 2019\nPehme mööbli valimisel juhindume sageli meie enda tundetest: kas meile meeldib polsteriku kuju, värvus ja tekstuur ning isegi ei arva, et diivan või tooli kasutusiga ei ole ainult see. Vahepeal sees ilus ümbris võib olla inetu sisu, nii et see on "siseküljed" peaks pöörama tähelepanu kõigepealt, et mitte osta kass kotti. Täna vaatame diivanil täiteaineid.\nMaterjalid, mis moodustavad polsterdatud mööbli sisustuse (diivanid, tugitoolid, mööblipadjad, käetuged jne) ning millel on toote mugavus, mugavus ja vastupidavus suures osas sõltuv. Ühe mööbliproovi tootmisel võib kasutada mitut tüüpi täiteaineid.\nSellel alusel valmistatakse kevadel põhinevad täitematerjalid - mööblitehnoloogia "vanemad", antiikmööbel. Kevadvorme on mitut tüüpi:\nBonnel - viiekordsed terasest vedrud, mis on kootud koos traadiga jäigas raamis. Taluma raskeid koormusi, soovitatav rasvunud inimestele, kes kaaluvad üle 110 kg;\nSõltumatute vedrude plokk.\nSilindrilised vedrud vertikaalselt paigutatud, kusjuures igaüks asetatakse väga tihedast hingavast materjalist ümbrisesse. Kaaned õmmeldakse ühte kujundisse. See võimaldab igal kevadel, kui see on raskusjõul kokku lepitud või laienema teistest sõltumatult. Seetõttu on sõltumatute vedrude plokil ortopeedilised omadused.\nKevadine madu Need on karastatud terasest traatidest valmistatud sinusoidsed vedrud. Istme raamile horisontaalselt paigaldatud, tagab sujuva elastse pinna ja ortopeedilise efekti.\nKevadplokk kinnitub puust raamile. Selle all ja väljaspool pannakse lateksiga (kookospähkli koor) töödeldud polüuretaani, vildi, vatiteksti või kookoskiudmaterjali kihid.\nSellisel juhul võetakse vedruploki asemel alus polüuretaanvaht.\nPolüuretaanvaht (PUF) on massiline poorne mass, mis on moodustatud mitme polümeeri segamisel. Sealne õhk on 98% kogumahust, mis tagab materjali kõrge elastsuse ja elastsuse. Sõltuvalt segupolümeeride proportsioonidest ja tihedusest saadakse PUF erineva jäikusega. Näiteks on hästi tuntud vahtkumm ka polüuretaanvaht, ainult madala tihedusega, nii et see on pehmem.\nMööbel PU on:\nValatud (vormitud). Tühjadesse vormidesse valatakse kreemjas polümeeride segu, mis külmutatuna võtab tulevase diivanist osa - seljatoe või istmepadja - täpse kuju.\nBlokk (leht). Suured polüuretaanvahu lehed lõigatakse soovitud suuruse ja paksusega tükkideks.\nJärgnevalt liimitakse raskemast ja pehmemini erineva tihedusega tükid. Saadud plokke kasutatakse integreeritud põrandatena diivanites ja tugitoolides, et anda neile täiendavaid omadusi. Seda põhimõtet juhivad paljud maailma tuntud mööblitootjad. Näiteks kuulus Itaalia firma Flexform tootmisprotsessis kuni viie erineva jäikusega polüuretaani tüüpi.\nMassi tootmisel kasutatakse sageli diivanite valmistamist keskmise kõvadusega polüuretaanvahust. See vähendab oluliselt tootmiskulusid, kuid integreeritud põrandakatte eelised ühe tüüpi täiteaine kasutamisel on ilmsed.\nSee on vahtimahl kummist puust, hevea puu, mis kasvab troopilistes riikides. Sellel on poorne struktuur, kus on palju õhku täis rakke. Lateks on allergia, keskkonnasõbralik materjal, millel on hea elastsus ja elastsus. Lateksi täiteaine on vastupidav, eluiga on üle 10 aasta. Võib-olla tema ainus puudus on kõrge hind. Loodusliku lateksitäidisega mööbel on kallis.\nSeal on pehmed täiteained, mida kasutatakse nii eraldi kui ka kombineeritult, et anda mööbel täiendavale mugavusele: pehmus või vastupidi jäikus. Neid kasutatakse ka üksikute elementide (käetoed, seljatoed) ja dekoratiivsete padjakeste täitmiseks ja vormimiseks. Kõige populaarsemad pehmed täiteained:\nSintepon - kergekaaluline mittekootud materjal, millel on sirged kiud.\nHolofiber. Selle materjali kiude töödeldakse silikooniga ja keeratakse spiraaliks. Koos kudumine moodustavad nad elastse struktuuri pallide kujul. Holofiber suudab pärast purustamist kiiresti oma kuju taastada.\nSintepukh - suurepärane asendus loomuliku kohvri jaoks, kuid palju odavam. Sellel on kerge, pehme ja kolmemõõtmeline struktuur, millel on väga keeratud pikad kiud, töödeldud silikoonemulsiooniga. See on väga vastupidav kuju muutustele.\nVaba õhu ja niiskuse vahetus;\nPäris kõrge hind;\nKallis asendamine purunemise korral;\nVõimalik vedrude purunemine.\nVastupidavus seentele ja hallitustele;\nEi ima tolmu ega eralda seda;\nOdavad, odavad ja odavad proovid.\nSünteetilise talvitaja plussid:\nMadalamad pehmed täiteained;\nSee on hea soojusisolatsiooniga;\nAja jooksul rullub tükkideks.\nKeskkonnasõbralikkus ja allergia;\nEi kao aja jooksul;\nLihtne on keha kujul (sellel on ortopeedilised omadused);\nElastsus, kergus, elastsus;\nSeened ei mõjuta.\nPuuduvad olulised miinused.\nPehmus ja kergus;\nVastupidav pesu ja keemilise puhastuse suhtes.\nKa ei ole miinuseid.\nMaterjali tihedus on väga oluline juhtudel, kui täiteainena kasutatakse polüuretaanvahtu. Mööbli tootmisel kasutati vahtu tihedusega 30-40 kg kuupmeetri kohta. Reeglina suurendab vastavalt vahu jäikust, selle elastsust ja materjali deformatsiooni, vastupidi, väheneb. See tähendab, et mida suurem on tihedus, seda kauem kestab toode. Madala tihedusega vahtkumm sobib ainult dekoratiivsete padjade täitmiseks või täiendavaks kihiks üksikute mööblitükkide täitmiseks.\nTäiteaine tihedus on reeglina märgitud toote passi.\nTööea kestuse hinnangus peetakse kõige vastupidavamateks vedruüksust (10 aastat), kuigi suure tihedusega PUF on sellest veidi väiksem. Vahtkummi tihedusega kuni 30 kg kuupmeetri kohta kestab kuni 3, maksimaalselt 5 aastat. Pehmetest täiteainetest on pikim tõstja holofiber (10 aastat).\nPadjadele täiteained nagu holofiber, sintepon või sintepukh sobivad hästi. Tänu oma omadustele lisavad nad täiendavat mugavust, pehmust ja mugavust.\nDiivanil magama kevadel on parem, eriti sõltumatute vedrude puhul. Vedruta täitmisega sobib kõrge tihedusega ja jäikusega PU-vaht, kuna ortopeedilised omadused on antud juhul kõrgemad.\nIgapäevaseks kasutamiseks Parem on valida püsiva täidisega diivan (kevadplokk või suure tihedusega PUF). Täiendava pehme täiteainena sobib holofiber või sintepukh.\nKui diivanit kasutatakse ebaregulaarselt, saate säästa raha ja leida odavaid võimalusi.\nDiivani maksumus sõltub suuresti sellest, milliseid täiteaineid ja millises kombinatsioonis seda kasutatakse. Niisiis on vedruplokk kallim kui polüuretaanvaht. PUF-i maksumus sõltub ka kaubamärgist ja tihedusest. Mida kõrgem on vahu tihedus, seda kõrgem on selle kvaliteet ja seega ka hind. Pehmetest täiteainetest on kõige odavamad sünteetilised winterizer ja holofiber ja sintepukh kallimad.\nKui valmistamisel kasutati looduslikke materjale, näiteks kookospähklit või lateksit, muudab see diivan veelgi kallimaks. Nüüd kasutab enamik mööblitootjaid erinevaid täiteaineid. Muidugi, mida rohkem tüüpi täiteaineid kasutatakse ühes mudelis, seda kõrgem on selle hind.\nMugavalt, kui diivanil ja padjadel on kaaned eemaldatavad. See muudab täiteaine lihtsamaks muutmise lihtsamaks. Pärast üksikute liikide omaduste ja eeliste uurimist saate valida teile sobivaima. See on aga vaevarikas töö ja see on parem usaldada see spetsialistidele - mööbli taastamise spetsialistidele.\nPärast kliendiarvamuste uurimist võime järeldada, et polüuretaanvahtu saab nüüd pidada kõige populaarsemaks ja eelarveliseks täiteaineks. Sellise materjaliga diivanid on mugavad ja mugavad nii puhkamiseks kui magamiseks ja säilitavad need omadused aastaid. Kevadblokk-diivanil on ka palju fänne nende vastupidavuse ja selgroo mahalaadimise võime tõttu.\nÕige valiku tegemiseks peate otsustama, milline diivan on. Seejärel, vastavalt oma vajadustele, valige sobiv mudel ja uurige hoolikalt selle omadusi, pöörates eriti tähelepanu „sisule”. Lõppude lõpuks, nagu me nüüd teame, sõltub sellise olulise mööbli mugavus, hind ja kasutusiga täiteainest.\nCopyright 2019 \_ Disain ja sisekujundus \_ Täitke diivanil


ipernity: Hakkan end re-programmeerima by U:buntu\nHakkan end re-programmeerima - March 12, 2013\nUsaldusest ehk selle puudusest - "Kas sa siin ja praegu usaldad mind?" "Usaldan" "Vaata mulle silma ja ütle, kas sa usaldad mind."… - March 10, 2013\nHakkan end re-programmeerima\nMa ostsin 2 DVD'd ja ma tunnen natuke kõhedust, et kui ma need ära vaatan, siis mis need minuga teevad. Viimasel ajal olen elu ja maailmaasju jälle nii tõsiselt võtnud, et on mõistlik end natuke uuesti programmeerida inimeseks. Ei tahaks lõplikult närvihaigeks tööhooraks muutuda, kes elab vaid töiste eesmärkide, kõrgema palga ja auahnuse rahuldamise nimel.\nNiisiis, saak on selline:\n"Seal, kus elavad metsakollid"\nMeil elas/elab metsatukas ka üks selline koll. Nägin teda noorena vaid korra, siis kui ma metsast prahti koristasin ja tänutäheks enda suurt varju mulle näitas. Eks nad olegi kartlikud, sest suured inimesed tahaks neid püssidega taga ajada ja surnuks tulistada. Karusnahk on neil ju nii suur ja tihe, et sellega saaks terve väikese hüti kinni katta.\nMõnedele vanainimestele näitavad nad end ka. Vanadega käivad nad ka tihedamalt läbi, sest vanad oskavad saladust pidada.\nOstsin kaks raamatut ka lisaks. Üks neist on luulekogumik nimega "Sõnad soojas süliriimis". Teemaks on "seks eesti luules". On eri kümnendite eri autoreid. Sealhulgas ka Tõnu Trubetsky "Pille-Riin". Aga loomulikult Under, Arvi Siig, August Alle, Enn Vetemaa jt. Esmakordselt sirvimisel tundub kvaliteetne kogumik. Minu surematuid teoseid ei ole selles kogumikus, aga ma pole ka kellelgi palunud neid avaldada.


Uudelepp: valimisdebatt peaks olema kollektiivne tööintervjuu | Praxis\nRahvas peaks oma kõrgema võimu kandja rolli tõsisemalt võtma ning valimiseelset aega kasutama kollektiivse tööintervjuuna valimaks uued parlamendisaadikut, leiab poliitikauuringute keskuses Praxis töötav Annika Uudelepp.\nUudelepp märkis ETV saates “Foorum”, et riigikogu valimistel rahvas justkui võtab saadikuid tööle.\n“Ehk see, mis toimub enne valimispäeva, on kui kollektiivne tööintervjuu. Kui seda nii võtta, siis kas inimene võtaks ülemusena tööle inimese ainult plakati põhjal või küsiks mõne küsimuse, püüaks aru saada, mis inimese väärtused on,” selgitas ta.\nUudelepp märkis, et praegu on valimiskampaania puhul tegu on alles loosungitega ja temale kui teadlikule valijale ja poliitikauurijale ei ütle need mitte midagi.\n“Mina tahan vaadata platvormide sisu, kuulata sisukat debatti. Tahan teada, kuidas üks või teine erakond vastab Eesti ühiskonna ees seisvatele väljakutsetele,” lausus ta.\nUudelepa sõnul on väga oluline, kuidas kuidas seada valimistel üles peateemad, sest erakonnad soovivad ise omale meelepäraseid teemasid tõstatada. “Sageli ei pruugi need küsimused olla võtmeküsimused.”\nAllikas: Uudelepp: valimisdebatt peaks olema kollektiivne tööintervjuu, ERR


Viiratsis valmis Eesti üks kaasaegseim kaugküttevõrk | Adven\nViiratsis valmis Eesti üks kaasaegseim kaugküttevõrk\nMais Adveni jätkatud Viiratsi kaugküttevõrgu rekonstrueerimistööd on jõudnud lõpule. Projekti viimases etapis uuendati 610 m ulatuses vananenud torustikku ning nüüd on Viiratsi üks kaasaegsema kaugküttesüsteemiga võrke Eestis.\n„2019. aastal rajasime Viiratsisse biokütuse katlamaja ja vahetasime esimese 610 meetri jagu soojusvõrke. Äsjases rekonstrueerimistööde lõppjärgus uuendasime veel 610 m võrke, mille järel on sealne torustik täies ulatuses eelisoleeritud ja võrgukaod minimaalsed. Hea meel on tõdeda, et jõudsime rekonstrueerimistöödega lõpule ennetähtaegselt – kavandatud septembri keskpaiga asemel juba augusti alguses,“ sõnas Adveni projektide direktor ja juhatuse liige Priit Tiit.\nSoojusvõrkude rekonstrueerimise ja uue biokatlamaja rajamisega hoitakse iga-aastaselt kokku ligi 1002 tonni CO2 ekvivalenti. See võrdub hinnanguliselt umbes 445 keskmise auto CO2 heitmetega aastas.\nEhitustööde teise etapi maksumus oli 245 000 eurot, millest ligi pool tuli Keskkonnainvesteeringute Keskuse poolt jagatavast Euroopa Liidu ühtekuuluvusfondi toetusskeemist „Efektiivne soojusenergia tootmine ja ülekanne“. Tööd teostas Metrx OÜ.\nEesti jõujaamade ja kaugkütte ühing (EJKÜ) on Viiratsi kaugküttevõrku tunnustanud „Tõhusa kaugkütte“ märgisega, mis tõendab, et kaugküttesüsteem vastab energiatõhususe määruses sätestatud tingimustele.\nViiratsi kaugküttevõrku kuulub 25 tarbimiskohta, sealhulgas 16 korteriühistut koos 365 korteriga, 2 äriühingut, lasteaed, hooldekodu, koguduse hoone, noortekeskus ja sotsiaalmaja.\nSoojuse taaskasutust tuleks kasutada tööstusheidete vähendamise vedurina\nRingmajandus minimeerib jäätmeid – sääst ja tulu tootmise kõrvalvoogudest