Ventilatsiooni elektrikulu - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas Külaline » 03 Dets 2018, 14:30\nKolisime paar kuud tagasi majja, milles on Komfovent Rego 400V rootorsoojusvahetiga ventseade. Kuna seade on osutunud suureks elektriröövliks ja ma ei ole teemal asjatundja, siis paluks teie arvamust allolevate numbrite osas. Seade ise on paigaldatud ca 5 aastat tagasi eelmise omaniku poolt. On kahtlus, et siin on midagi valesti.\nSissepuhumine: 40% (l/min kahjuks ei tea)\nSissepuhke temp: 22c (kontrollpaneelist seadistatud ja mitte mõõdetud)\nToa temperatuur: 22c\nÕue temp: -5c\nElektrikulu: 36kwh päevas (!)\nSissepuhumine: 20% (min lubatud väärtus)\nVäljapuhumine: 20% (min lubatud väärtus)\nSissepuhke temp: 15c (min lubatud väärtus)\nToa temperatuur: 21c\nÕue temp: -4c\nElektrikulu: 15kwh päevas (!)\nAlla 15kwh/päevas elektrikulu seadet käivitada ei saa. Seade on lülitatud talverežiimi, mis ilmselt rakendab elektrilist järelkütet. Suvise režiimiga töötab 10-15min ning seejärel lülutub automaatselt välja veateatega "sisend temp liiga madal". Eelnevalt on näha kuidas seadme enda mõõdetav temp langeb kiirelt nulli. Justkui rootor ei anna mingit lisasooja. Elektrilist soojendit kahjuks antud seadme kontollpaneelist justkui eraldi maha keerata ei saa. Kas kõik kinni või mitte midagi. Olen manuaali lugenud korduvalt. Kontrollpaneel C4 ei näi omavat erilist funktsionaalsust. Manuaali järgi on alates C4.1 kontrollpaneelist eco võimalus, mis võiks elektrikütte eemaldada. Meie soov on maaküttega maja kütta ja mitte valdava osa elektrist ventilatsiooni lasta.\nKummaliseks teeb asja seik, et ventilatsioonist tulev õhk on ka kõrgema sissepuhke temperatuuri puhul külm - kindlasti mitte üle 15c. Täpset tempi ei tea. Raske mõista, et kuhu 36kwh eest tehtud soojus kaob.\nSeadme rihm ja filtrid vahetatud ning alles hiljuti lastud hooldajal kontrollida. Vigu ei tuvastatud. Veateateid vms kontrollpaneelil pole. Rootor liigub.\nKas selline elektrikulu on tänaste ilmade juures normaalne? Mis võiks olla probleem?\nLugemata postitus Postitas laurit » 03 Dets 2018, 14:52\nLugemata postitus Postitas Külaline » 03 Dets 2018, 17:49\nPane sisemise küttekehaga järjestiku 50-100W hõõgpirn ja elektrikulu väheneb kordades.\nPirn kinnita küttekeha ja rootori vahele.\nLugemata postitus Postitas Aer0 » 03 Dets 2018, 21:31\n36kwh/päev ei ole mōtet el.küttele kulutada kui maaküte olemas. Mul on maakütte kulu sellises suurusjärgus, ventseadme mootorite kulu KUUS on mul suurusjärgus 40-50 kwh, vendi lisakütet ei kasuta.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 03 Dets 2018, 22:07\nMul on nn tavaline ventagregaat ja kui mälu mind ei peta, siis on lisaküte välja lülitatud või tema lülituskriteerium hästi madalale sätitud, kiirused min peal (Vollox digit, 2.-l astmel) ja toimetab ilusti. Korra jäi mingil põhjusel seisma, siis oli näha, kuidas hügromeeter (õhu niiskumõõtja toas) üles ronis. Kui käima panin, siis mingi aja pärast oli jälle ok. Filtreid tuleb puhastada.\nLugemata postitus Postitas mõte » 03 Dets 2018, 22:13\nKas on võimalik, et väljatõbe kanalid on umbes või väljaõmbe ventikas vigane/tolmu täis. Kui paned paberi riba väljatõmbe klapi juurde, kas õhuvoog liigutab paberit klapi poole.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 03 Dets 2018, 22:40\nAga teemaalgatja ju mainis, et hiljuti käis tehnik süsteemi hooldamas ja vigu ei täheldanud.\nsellise elektrikulu saab põhjustada vaid õhu lisasoojendamine.\nLugemata postitus Postitas pikk88 » 04 Dets 2018, 08:42\n03 Dets 2018, 17:49\nValgusta natuke pimeduses elavaid kasutajaid mida see sajavatine pirn seal juurde annab? Soojust mis aparaadi andurid ära petab?\nLugemata postitus Postitas meelis11 » 04 Dets 2018, 10:28\n04 Dets 2018, 08:42\nAga lahti seletatult: Kui paned selle järjestikku, siis kogu ahela takistus suureneb - tarbimine on maksimaalselt niipalju, kui on selle pirni võimsus. Tegelikult veel vähem, kuna ka küttekehal on takistus. Kui paned kaks 100W pirni jadamisi/järjestikku, siis need põlevad palju tuhmimalt ja ei tarbi 200W, vaid hoopis 50W\nLugemata postitus Postitas Külaline » 04 Dets 2018, 13:50\n03 Dets 2018, 22:13\nKatsetasin väljatõmmet. Panin 100% peale samaaegselt puhuma ja imema. Tuppa sissepuhumine oli käega kergesti tajutav ja tugev. Erilist väljatõmmet samas väljatõmbeavadest ei suutnud tuvastada. Kontrollisin kõiki avasid. Proovisin käe ja paberiga. Võibolla midagi oli, aga võibolla oli see vaid fantaasia. Ei ole jõudnud ventikat ennast veel kontrollida. On küll teatud tõenäosus, et siin võib olla midagi. Madal väljatõmbekiirus tähendab ilmselt madalat soojusvaheti efektiivsust, mis omakorda suuremat koormust kütte-elemendile ning elektrikulu. Tänud.\nJärgmiseks katseks keerasin sissepuhumise temperatuuri 28c peale (eelnevalt oli 16c) ja mõõtsin tubades sissepuhumise avadest infrapunatermomeetriga (suvalise odava ja mitte väga usaldusväärsega) temperatuuri. Õhuvoo tugevus 35%/35%. 15min jooksul ei tõusnud temperatuur kraadigi. Kõik mõõtetulemused jäid 18 - 21c vahel (tuba samal ajal ca 21 - 22c). Seejärel lõpetasin katse. Ampermeeter näitas, et küttekeha oli katse ajal max võimsusel koormatud (1kw küte + 70w mootoritelt). Võimalik, et 15min ei olnud piisav tajutavaks temperatuuri tõusuks. Samas eeldaks, et nö soojapuhurist hakkab pigem kiiremini soe õhk tulema. Komfovendi juhtpaneel näitaks, et puhutava õhu temp tõusis 28c peale. Ka eelnevalt kui sissepuhumine oli seadistatud pikema aja vältel 22c peale ei tulnud ventilatsioonist 22c. Külmemate ilmade korral oli temp ilmselt alla 18c. Millest see võib olla tingitud? Justkui see soe ei jõuaks tuppa.\nTäpsustus: max ööpäevane ventilatsiooni kulu on tegelikult kusagil 25.5kwh. Selgus, et eelnevalt õhku visatud 36kwh sees oli ka paar muud tarbijat. Min seadetega elektrikulu jätkuvalt 15kwh.\nLugemata postitus Postitas Küülaline » 04 Dets 2018, 14:29\n04 Dets 2018, 13:50\nmax ööpäevane ventilatsiooni kulu on tegelikult kusagil 25.5kwh\nSee ongi ju niipalju, et 1 kW küttekeha ja mootorid on 24 h pidevalt sees. Muide, W kirjutatakse suure tähega isand Watti auks ja samuti Celsius.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 04 Dets 2018, 15:00\n04 Dets 2018, 14:29\nJah, võtab täpselt nii palju kui võtta saab. See ongi mure. Ei näe vajadust, et peaks olema 100% sees ja samas ka ei taju, et sellest kõigest midagi kasu oleks. Muide, numbri ja ühiku vahele tühikut ei panda .\nLugemata postitus Postitas Küülaline » 04 Dets 2018, 17:42\n04 Dets 2018, 15:00\nMuide, numbri ja ühiku vahele tühikut ei panda\nMuide, ikka pannakse:\nAga kui suur sul kogu elektri tarbimine koos küttega on ööpäevas? Selles mõttes, et mitu % see röövel kogu tarbimisest moodustab? Tähendab, et mugavuse eest tuleb maksta ja kõik.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 04 Dets 2018, 22:16\nKui küttekeha ahel lihtsalt katkestada, siis läheb seade häiresse ja lülitab enda täitsa välja.\nHõõglamp soojendab soojuskiirgusega mingil määral seadme seinu ja rootorit, et kondentsi vältida.\nMul oli oma seadmega analoogne jama ja see lahendus oli kõige odavam.\nTöötab juba aastaid 2tk 150W hõõglampi (et need kunagi läbi ei põleks) järjestikku sisseühendatud.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 05 Dets 2018, 03:49\nVeel kord, kontrolligu, et agregaadi filtrid oleksid puhtad ja äratõmbe osa toimiks, hetkel on mulje, et ruumist äratõmme ei toimi ja selle tõttu ei toimi ka soojustagastus. Äratõmbe toimimist saab selgelt kontrollida heitõhu tsirkulatsiooni pealt.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 05 Dets 2018, 10:51\nVäljatõmme ei töötanud. Aitäh kõigile.\nLugemata postitus Postitas xil » 05 Dets 2018, 11:21\nKui kogu maja tuimalt 24h ventileerida, siis on teine lugu, aga kui selektiivset ventilatsiooni kasutada, näiteks öösel vaid magamistuba, siis on ventilatsiooni vajadus 10h ja 45m3/h. Sel juhul tuleb soojustagastusega ventilatsiooni tasuvusaeg nii pikk, et soodsam on sisenevat õhku vajadusel otseelektriga soojendada (keskmine el.kulu aasta lõikes 6 EUR/kuu). Kõige parem muidugi, kui saab sisenevat õhku olemasoleva küttelahendusega (gaas, soojuspump) soojendada, siis läheb soojendamise rahaline kulu veel kordades alla.\nLugemata postitus Postitas xil » 05 Dets 2018, 11:25\n04 Dets 2018, 10:28\nOn veel Kirchhoffi seadused ja energia jäävuse seadus: kui muidu on soojendamise kasutegur 100%, siis hõõglambi järjestikühenduse korral läheb osa energiat kasutuks lambi põletamiseks ning maksad elektri eest rohkem, kui sellest kasu saad.\nLugemata postitus Postitas Prill » 05 Dets 2018, 11:58\nHõõglambile kuluvast energiast vist optimistlikult ~10% läks valguseks ja ~90% eraldus soojusena. Kuna ventilatsiooni torus me valgust ei vaja/tarbi, siis see ~10% läheb nagu kasutult raisku. Aga seda ~10% raisku minevat valguse kulu võib kompenseerida hõõglambi enda maksumus soojusttootva seadmena, mis sisuliselt ei maksa midagi (vähemalt vanasti oli hõõglambi maksumus sümboolne). Eriti võrreldes mistahes muu soojust tootva lahendusega, tennid jm, ning nende juhtimiseks termostaadid ja elektroonikalahendused, mis võivad maksta kümneid, kui mitte sadu eurosid.\nEi mäleta täpselt, aga minu ventagregaadile oli samuti võimalik soetada elektriline eel- ja/või järelküte ja selle lisavarustuse hinnaskaala oli seal paarisaja euro kandis. Selle paarisaja euro eest saab hõõglampe venttorus põletada ikka päris pikalt.\nLugemata postitus Postitas meelis11 » 05 Dets 2018, 13:07\n05 Dets 2018, 11:25\nAsja point antud teemas oli pigem selles, et panned lambi tenniga jadamisi, saame piirata seadme/tenni küttevõimsust. See oli nagu workaround selleks, et tenni ei saanud füüsiliselt tagant ära ühendada, ilma et viga tuleks. Tenni ahelas peab vooluring terviklik olema, et seade veateadet ei annaks.\nSee kuipalju see pirn seal valgustab, ei olegi nii oluline - nagunii põleb tuhmilt jadaühenduses ja julgen arvata et sellises olukorras on "pirni kasutegur" vähem kui 10%. Aga antud kontektis 1kW parasiitkoormuse oleks saanud selle pirni abil viia alla 100W\nLugemata postitus Postitas ping » 05 Dets 2018, 13:51\n05 Dets 2018, 13:07\nSiin on kellelgi kooliharidus nähtavasti puudulikuks jäänud.\nHõõgpirni hõõgniiti läbiv vool muutub 100% kiirguseks ja sellest kiirgusest ca 5% langeb nähtava valguse spektrisse, mida loetakse NÄHTAVA VALGUSE TOOTMISE kasuteguriks , ülejäänud energia vabaneb hõõgniidist soojuskiirgusena. Ka nähtavas spektriosas olev kiirgus omab soojuslikku toimet, pinnale millele see valgus langeb neeldudes pinnas, mitte ei kao olematusesse.\nKui tarvitada hõõglampi nii konvektsioon- ja kiirguslikuküttekehana siis tema kogu soojendamise kasutegur on 100% olenemata spektrist.\nKuna jadamisi ühendatud hõõgniitide temperatuur on madalam siis on kiiratava kiirguse nähtava spektri osa väiksem ja kiiratava kiirguse infrapuna spektri osakaal suurem, ehk nähtava valguse tootmise kasutegur on väiksem aga infrapuna kütte kasutegur on suurem.\nTeatavasti on rootorsoojusvaheti küttekehal kaks otstarvet;\n*) Soojendada sisenevat õhku\n*) Soojendada rootorit, et edukamalt auruks väljuvast õhust rootorile kondenseerunud niiskus, ja vähendada soojusvaheti sisse niiskuse kondenseerumist.\nKui tubadesse sisenevat õhku pole vaja oluliselt soojendada siis agregaadi sisemuse soojendamiseks sobib kiirgusküte hästi.\nKuna teatavasti härmatis on infrapuna kiirguse jaoks "must", ehk infrapuna kiirgus neeldub härmatises ja soojendab härmatist kuni see veeldub, siis härmatise sulatamiseks on infrapuna kiirgus kõrge kasuteguriga.\n(Olete kindlasti märganud, et ninaga maja poole pargitud auto esiklaas on vähem härmatisega kaetud. Majast kiirgav infrapuna kiirgus kiirendab härmatise aurumist.)\nJah, seadme külmumise vältimiseks, küttekeha ahela katkemisel, lülitub seade välja ja et mitte katkestada ahelat vähendame seda läbivat voolu, piisavalt et seade töötaks.\n(Varemalt kasutati välikilpides, kondensaadi vältimiseks, seal põlevat hõõglampi.)\nLugemata postitus Postitas xil » 06 Dets 2018, 09:31\nMa ei tulnud selle pealegi, et keegi tahab hõõglambi vent.süsteemi sisse pusida (mitte välja järjestikku riputada). Kui juba vent.süsteemi ümberaretuseks läheb, oleks lihtsam küttekeha asendada, kasvõi eBayst suurema takistusega vidin osta.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Dets 2018, 11:13\n06 Dets 2018, 09:31\nEelnevalt omaarust põhjendasin, et miks on just hõõgniidi kasutamine kasulikum kui madalatemperatuuriline takisti/küttekeha.\nAjal kui seda aretasin olid meil hõõglambid vabamüügil ja ei pidanud neid kaugelt tellima.\nLugemata postitus Postitas aer0 » 06 Dets 2018, 12:57\nMinu teada on meil hõõglambid endiselt müügil. Ainult, et ümbernimetatuna küttekehadeks. Nime poolest sobivad süsteemi SISSE\nLugemata postitus Postitas Külaline » 06 Dets 2018, 16:32\nRootorsoojusvahetil on küttekeha peale soojusvahetit, ehk sissepuhke ees.\nPole seda kunagi kasutanud, sest milleks kütta otseelektriga.\nKui muidu ei saa, siis ühendage lihtsalt lahti.


EPA2021 registreerimine on alanud tempokalt - Põllumajandusuudised\nAutor: Põllumajandus.ee • 17. märts 2021\nEttevõtete huvi oktoobris toimuva Eesti Põllumajanduse Aastanäituse EPA2021 vastu on vaatamata praegusele keerulisele ajale suur, sest põllumajandussektori ettevõtjate omavahelised füüsilised kohtumised on paratamatult väga napiks jäänud.\nEPA2021 toob 13.-14. oktoobrini 2021 kaheks päevaks Tartusse, ERMi sektori tipptegijad.\nEesti Põllumajandus-Kaubanduskoda kutsubki kõiki põllumajanduse ja maamajanduse valdkonna ettevõtjaid osalema Eesti põllumajanduse aastanäitusel EPA2021, mis toob 13.-14. oktoobrini 2021 kaheks päevaks Tartusse sektori tipptegijad.\nEPA2021 on kolmandat korda Eesti Rahva Muuseumi kaasaegses ja inspireerivas keskkonnas toimuv maamajanduse valdkonna näitus, mis ühendab endas ärikülastajale suunatud B2B messi, mitu konverentsi ja mitmekesise seminariprogrammi.\nAastanäitus toob kokku Eesti maamajandussektori otsustajad ning põllu- ja metsameeste kõige olulisemad koostööpartnerid. EPA2021 on hea võimalus põllu- ja metsameestele teha kokkuvõtteid lõppenud aastast ja sõlmida äripartneritega tulevikku vaatavaid kokkuleppeid. Esimene aastanäitus 2019. aastal tõi kokku ligi 3000 põllumajandus sektori inimest, messil oli esindatud 112 ettevõtet, toimus 3 konverentsi ja 52 seminari. Koroonapiirangute tingimustes toimunud 2020. aasta messil osales ligi 90 eksponenti, toimus 4 konverentsi ja üle 30 seminari.\nEesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhi Roomet Sõrmuse sõnul on kuu aega tagasi alanud EPA-le registreerumine käivitunud heas tempos. „Nii eksponentidelt kui külastajatelt seni toimunud kahele messile saanud tagasiside on andud hea stardi ka kolmandaks aastanäituseks. 2021. aastal loodame näituse pinda ja külastajate arvu taaskord kasvatada, selleks loob head eeldused ERMi ajutiste näituste saali arvelt EPA pinna suurendamine muuseumi A-osas,“ kinnitas Sõrmus. Tema sõnul on põllumajandusettevõtjad hinnanud EPA asjalikku ja töist keskkonda ning keskendumist sektori professionaalidele.\nUuendusena on messil sel aastal laiendatud ka metsanduse temaatikat. Nii mitmedki põllumajandustehnika ettevõtted plaanivad messile välja tuua ka metsatehnikat ning esmakordselt on kavas ka Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja poolt korraldatav Metsandusfoorum 2021.\nAastanäitusele on eksponendina oodatud osalema ettevõtjad maamajandusega seotud erinevatest valdkondadest: põllumajandus, toidutööstus, metsandus, söödad ja söödalisandid, väetised ja taimekaitse, digitehnoloogiad, põllumajandustehnika ja -masinad, loomakasvatustehnoloogia, veterinaaria, bioenergeetika, aiandus, finantseerimine jne. Osalevatel ettevõtetel on kahe päeva jooksul võimalik nii messil kui seminariprogrammis tutvustada külastajatele maamajanduse trende, uuendusi ning innovaatilisi tehnoloogiaid, mis aitavad ettevõtetel paremini majandada ja leida lahendusi igapäevastele väljakutsetele.\nTänaseks on sügisese messiga liitunud juba mitmed juhtivad sektori ettevõtted nagu näiteks Baltic Agro, De Laval, Wihuri Agri, Dotnuva Baltić, Intrac Eesti, Yara, Linery, E- Agronom, Baltic Agro Machinery, Teknest jpt.\nEPA2021 raames toimuvad mitmed valdkonna jaoks olulised suured konverentsid, hetkeseisuga on teada Lihaveisekasvatuse aastakonverentsi, Metsandusfoorumi 2021 ja konverentsi Maheturg 2021 toimumine, kuid oodata on teiste sündmuste lisandumist. Taaskord pakutakse osalejatele sisukat seminariprogrammi väga erinevatel teemadel. Lisainfo ja registreerimine www.epamess.ee.


Veidi enam kui 80 aasta eest hakati Otto Saare jalgrattatehases Tallinnas, Kopli tänav 11 tootma seeriaviisiliselt mootorratast Tempo, mis oli varustatud 125cc Villiers mootoriga. Vanamoto entusiast Märt Karu teeb ülevaate tänaseni säilinud infokildudest.\nTundub, et Otto Saarel mõlkus mõte seeriaviisiliselt toodetud mootorratastest juba 1935. aastal, kui Tallinnas alustati katseliselt 98cc Sachs kahetaktilise ja 2,3-hobujõulise jõuallikaga varustatud mootoriga jalgratta konstrueerimist.\nTõenäoliselt läks see mootorjalgratas ka järgneval aastal tootmisse. „Uudisleht“ nr 52 02.04.1939 lk 7 artiklis „Kodumaa jalgrattatööstuse edusammud” on mainitud, et teemaga on tegeletud kolm-neli aastat.\nSäilinud on ka mootorjalgrataste raame:\nnr 97 – kohapeal tehases torudest valmistatud esihargiga;\nnr 98 – täiustatud import esihargiga;\nnr 106 – enam-vähem komplektne mopeed, import esihargiga;\nnr 120 – säilinud import esihargiga, osaliselt vabriku värvis ja joontega poriplekkidel, bensiinipaagil.\nOlemas tehniline pass, välja antud 31.03.1941, kus on märgitud väljalaskeaastaks 1937 (mootor on valmistatud 1936) ja nimeks Tempo.\nViimastel aastatel lisandunud leiud näitavad, et 98cc Sachs mootoriga mootorjalgrataste valmistus algas tõenäoliselt 1936. aastal ja numeratsioon algas arvatavasti 001-st.\nMootorrattad Tempo, 125cc Villiers mootoriga läksid töösse 1937. aastal ja nende raamide numeratsioon algas 100-st. „Nii olevat soliidsem,“ ütles kunagi Henn Sõelsepp, üks mootorrataste ehitajatest. “Tempo” rattaid on ajaloost meieni säilinud vaid üksikuid. Mõni raam ja üksikisend on siiski teada.\nSäilinud “Tempo” rattad või nende osad\nnr 103 – number on raskelt loetav, kuid võimalik, et tegemist on L. Seemani võidusõiduraamiga, sest ratta vasak jalatugi käib üles, mis on vajalik võidusõidul hipodroomil ja ringrajal järskudes kurvides (näiteks Tähtvere kolmnurga ringrajal). Raami torud on keevitatud, puuduvad muhvid, mõjub eksperimentaaltööna ja seetõttu on võimalik, et anti L. Seemanile võidusõiduks;\nNr 106 – komplektne mootorratas, bensiinipaak on kuldjoontega, aga peaks olema hõbejoontega. Mis on aga haruldane juhus: raami number on sama mootorjalgrattaga. Järelikult oli kasutusel erinev numeratsioon;\nNr 147 raam on väntadega 125cc Villiers mootoriga, jällegi mingi eksperimentaaltöö. Hr. T. Riisenbergil on ka selline foto;\nNr 234 on eriti hästi säilinud kuldjoontega ja mootorita vabriku helepruunis paberpakendis tõenäoliselt viimane 125cc Villiers;\nNr ? 2016. aastal oli Poolas saadaval vahetuskaubana Saare Tempo 125cc.\n2 EKSPERIMENTAALTSIKLIT JA PAARSADA SEERIARATAST\nMõned aastad tagasi leiti üks 250cc Villiers mootoriga eksperimentaal-mootorratas tuttava kirjaga “Tempo” bensiinipaagil. Kolmkümmend aastat tagasi vesteldes Henn Sõelsepaga mainis viimane, et prooviks sai kokku monteeritud kaks eksperimentaaltsiklit – üks 200cc ja teine 250cc Villiers mootoriga.\nKolme aasta jooksul valmistati 125cc Temposid 134, lisaks ehitati L. Seemanile 26” ratastega (spetsiaalselt võidusõidu jaoks H. Sõelsepa kinnitusel) 125cc Villiers mootoriga rekordmootorratas 71,8 km/h.\nVõimatu on lugeda kokku aga 98cc Sachs mootoriga varustatud võrre. Olen kuulnud mitmeid lugusid, kus neid on hävinud erinevatel põhjustel.\nÜks 98cc Saare raam, vale Öwa esimese ratta mootoriga oli sügisel 2012. aasta Tagadi laadal saadaval, aga läks Leetu. Järelikult neid ikka oli tarvitusel, kuid kahjuks pole teada viimase raami number.\nVõttes aluseks, et perioodil 1936-1937 oli viimane teadaolev raaminumber 120, tuleks toodanguarvuks umbes 200 või isegi veel vähem, sest ilmselt ei jätkunud tehasel tootmisvõimsust ning rohkem tasus toota suurema kubatuuriga tsikleid.\n2015. aastal täitus 120 aastat Eesti mootorratta ajalugu. Mootorratta leiutamisest möödus siis 130 aastat. Seega jõudsid esimesed kaherattalised raudhobud siia 10 aastat hiljem.\nEsimene artikkel Hildebrand & Wolfmüller tsiklist ilmus 1894. aasta ajalehes „Eesti Postimees“ nr 24 ja ratta esmaesitlus Eestis, mille korraldas John Schümann ajakirjanikele, toimus 19. mail 1895 Tallinnas (1895, „Postimees“ nr 105).\nPildid: arhiiv. Artikkel ilmus esmakordselt Unic-Moto klubi ajakirjas aastal 2017\nEelmine artikkelVIDEO: Jaguar I-Pace ja Tesla Model X joonel. Uustulnuk kiirendas paremini\nJärgmine artikkel Bussipileti hind nagu lennukis – mida varem ostad, seda soodsam hind


Kuidas leida jÃ´udu et toibuda sellest kÃ´igest.. | Psühholoogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKuidas leida jÃ´udu et toibuda sellest kÃ´igest.. 30.07.08 / Psühholoogia\nOlen Teie poole ennegi pöördunud oma meesterahva puhul. Nüüd on küsimus hoopis selles, et minu eksmees, norra kodanik, on varastanud minu lapse ära voodist keset ööd ja viinud ta välismaale. Kuna laps on kah eesti kodanik aga on sündinud Norras, siis on tema päritoluriik siiski Norra, kuid Eesti kohtuinstantsid on otsustanud last mitte tagastada. Tegu on desperaadist mehega, kes kättemaksuks on lapse ära varastanud minult, ma elasin temaga koos vaid aasta aega Norras sama katuse all, ja seejärel algasid kriisikodud ja igasugu muud lastekaitse poolt antud elukohad, et toibuda peale "psühhopaadiga" kooselu, kus üks domineerib täielikult, teine aga allub ja andestab ja palub andeks. Ta mängiski mu süütunDe peale kogu aeg. Nüüd on sellest möödas juba 6 aastat kui mu laps sündis, ja lapse isa ikka veel pole loobunud ja nüüd siis hakkas tal see laps kinnisideeks. Lapsega tulime Norrast ära eelmisel aastal ja jäime siia, kuna mehe suhtes on kahtlusi et ta on last kuritarvitanud arvestades mida 5-aastane laps ise rääkis. Siin Eestis saadeti mu tüdruku psühholoogi juurde et tuvastada, kas on kahtlused kinnitatavad v. mitte. Osaliselt leidis siiski aset see väide, et tüdrukule on seksuaalselt ligipääs oldud, kuid täpsed ja kindlad tôendid puuduvad. Mees muidugi väidab, et see on kôik vale, kuni selleni välja et ma olen ise last manipuleerinud ja nö talle suhu need asjad kah pandnud. See on väga keeruline olukord, kuna isegi mu lihane ema toetab mitte mind vaid seda lapse isa, kes vôitis tema usalduse ja tänu sellele pääses ligi mu lapsele ja varastas ta öösel korterist ära. kôik see on nii ettekuulmatu ja uskumatu, et paljudel inimestel on raske sellesse uskuda, kuid see on puhas tôsi.\nMul on selline olukord, et mu kôrvale siis kui me siia tütrega Eestisse tulime, tekkis meesterahvas, kelle kohta olen teile mitmekordselt kirjutanud siia enne, et ta ei usalda ja et tuleb iseendal temaga ühendust vôtta, et ta pole ise eriti aktiivne ja soovib omaette olla tihti jne. Selgus enne seda, et mu meessôbral on ehk kah mingisugune depressioon( kuna üks kord oli ta rääkimas, et on elust tüdinenud, mitte mulle küll aga oma emale). Igatahes teda tunnen ma juba 9aastat, ja hoolimata sellest et tal on endal suurimat laadi probleeme, oli ta mulle toeks nüüd kui mu laps minema viidi siit Eestist( käis minuga igal poolt, viis mind politseisse, lastekaitsesse jne). Minu meessôber ööbis kah mitu ööd minu pool, sest peale lapseröövi ei olnud kôige parem môte siia korterisse üksi jääda, eriti kuna tekis süütunne kuidas ma nii sügavalt magasin. Ma eelnevalt tundsin sel ööl, et mingi oht on ees kuna tegu on ikka desperaadist mehega, ja ema instinkt ütles et ma ei tohiks mitte mingil juhul magama jääda, aga jäin ja ei kuulnud üldse kuidas mu laps korterist ära viidi ja sisse tungiti. Psühholoogilist abi pole ma kusagilt saanud, kuna mu jaoskonna arst on puhkusel aga nrit on kah suht raske saada. Nüüdseks pole ma oma last näinud juba nädala aega ja laps ei tea, kus ta ema on jne( ma ei kujuta ette mis psühhiline seisund tal seal endal on, kuna ta on eesti keele ära ôppinud ja norra keele praktiliselt unustas ära selle ajaga-aug. 2007 tulin lapsega Eesti).\nJa kogu olukord on selline, et ma olen sunnitud minema Norrasse ja üritama oma lapse tagasi saada kohtu ja teiste instantside kaudu, kuna mees viis lapse ebaseaduslikult ja rikkus kohtuotsust jne. Minu meessôber aga kui sai teada sellest, et kavatsen minna ja kui talle eile tlf teel ütlesin, et pean minema ehk juba see nädal, ei suutnud seda môista vist. Mul oli temaga eile telefonivestlus, kus ma teatasin, et arvata on et lähen juba reedel sinna ja ei tea millal tagasi tulen ja et sooviksin taga koos olla need viimased päevad enne ärasôitu, kuna ei tea millal siis pöördun Eestisse tagasi. Mul lausa tekkis tunne, et ta kardab et ma kavatsen sinna jääda, kuna tal on endal meeletult probleeme teisi usaldada ja tundub et ta on armukade kah ning isegi ei usu et ma tagasi tulen ja isegi ehk kardab, et lähen sinna selle mehe juurde. Ei tea mida arvata!Kôik on nii keeruline, minu meesterahvas on suures masenduses ise, aga ei tunnista seda endale üles, selle asemel ta üritab kogu mind aidata ja toetada nii palju kui suudab, ja meie oleme ikka lähedased, kuigi koos ei ela. Kuid nüüd on asjad sealmaal, et see mees keda ma armastan, on järelduse teinud, et ma mängin temaga ja selle pôhjuseks on vist hirm, et ma lähen ja jätan ta maha nüüd. Ta on ainuke keda armastan ja kellest hoolin, ja keda usaldan, aga nüüd on see nii et kaotasin kah selle inimese, kuigi ma ikka loodan, et kôik saab korda. Kuid mismoodi ma saan teda veenda, et pole temaga mänginud ja et ma teda armastan? Minu laps on välismail hullu mehe juures, ja minu mees kes on mind siiani toetanud, on endale pähe vôtnud, et ma teda ei armasta, ja et ma olen temaga vaid mänginud!!! Järelduse, et ta on armukade ja tunneb end nö lööduna ja petetuna teen sellest, et sain talt teate: Vôta teatavaks et ma ei tule ei täna, ei homme, ei ülehomme.... Ja kui ma küsisin talt et miks, siis sain vastuse sest ma ei ole mingi LOLL kellega mängitakse!!! ja ma olen sinus pettunud ja meie nn suhe on kah läbi! palju ônne!!! Nüüd olen ma ise nii löödud siin ja kahekordselt!!! Kuna need on asjad on ikka rahvusvahelised ja seda last pole sealt sugugi nii lihtne tagasi tuua, siis vôib see meeletult kaua aega vôtta enne kui ma siia Eestisse tagasi olen, ja ma ei tea, kuidas oma armastatud meesterahva kah enda poole vôita tagasi!!! Ehk te annaksite mulle nôu mida edasi teha? Kuidas olla, sest Norras on küll sôpru, kes mind toetavad, aga armastatud inimene on midagi hoopis muud, kes siia jääb, ei usalda mind enam üldse kui ta enne seda kasvôi natuke tegi! Ma proovisin temaga täna kokku saada, läksin ise tema poole, kuid tulemusteta, sain vaid kuulda, et sedasi Sa siis oma armastust välja näitad! Püüdsin taga rääkida, kuid ta ei soovinud midagi ei seletada ega minule rääkida, millega olen talle haiget teinud, ütles vaid et Sa peaksid ikka ise teadma, miks, môtle mida Sa oled rääkinud mulle ja teinud, ja see on kah kôik!:-| Mina armastan teda kogu südamest, aga ehk see et ta on ise masenduses ongi pôhjuseks, kuna ta ei usalda ju kedagi, ja siis veel see et mina pean lahkuma ta juurest, kuigi lubasin et üritan lahendada asju siit Eesti kaudu. Kas on tÃ´esti nii raske aru saada, et ma pean minema sinna Norrasse, mitte et ma seda nii väga tahaksin!?\nJään Teie vastust ootama ja lugupidamisega,\nKui Te veel Norrasse sõitnud ei ole, soovitan Eestis elav sõber kaasa võtta endale toeks. Kas see on võimalik? Kui olete juba Norras, võiksite sõbral paluda tulla endale järele. Siis näeb ta olukorda teisiti, kui ta praegu ette kujutab.


Adventistide Kogudus - Pastor vastab: Kas evolutsioon või loomine?\nPastor vastab: Kas evolutsioon või loomine?\nAvaldatud 23.5.2009, rubriik Pastor vastab, teema Piibel, autor Kaido Kask\nKui evulutsiooni ei ole olnud ja kõik on Jumala loodud, siis kuidas seletada seda, et maapõuest leitud fosiilid erinevad tänapäeva loomadest või et inimesel on kehaosi, mis meile enam vajalikud pole.Kas siis Jumal lõi meid nii öelda üleliigsete kehaosadega?\nPiibel algab loomislooga. Piiblis on seda kinnitatud ka teistes raamatutes. "Tema läbi on loodud kõik, mis on taevais ja maa peal, mis on nähtav ja nähtamatu, olgu troonid või ülemused, olgu valitsused või meelevallad — kõik on loodud Tema läbi ja Tema poole." (Koloslastele 1:16) Me teame, et tänapäeval sureb pidevalt loomaliike, s.t. neid jääb kogu aeg vähemaks. See seletab, miks leitakse maapõuest fossiile, mis erinevad tänapäeva loomadest. Need on lihtsalt välja surnud loomade fossiilid.\nJumal lõi inimese täiuslikuks, aga patt on inimese muutnud ebatäiuslikuks. Inimene korraldab oma elu selliselt, et mõnda kehaosa poleks justkui vaja. Inimorganism on selliselt loodud, et kui mõni kehaosa, näiteks jalg, tuleb haiguse või õnnetuse tõttu amputeerida, siis inimene ei sure, vaid elab edasi. Samuti saab ta hakkama silmadeta või kõrvadeta, kuid sel juhul arenevad teised omadused vastavalt rohkem, sest ta hakkab neid rohkem kasutama. See aga ei tähenda, et mingi kehaosa oleks nii üleliigne, et seda poleks üldse vaja.


Keskkonnakaitsjad pöörduvad Reidi tee vaidlusega ringkonnakohtusse - Delfi\nKeskkonnakaitsjad pöörduvad Reidi tee vaidlusega ringkonnakohtusse\nKolmapäeval otsustas Tallinna Halduskohus rahuldamata jätta MTÜ Eesti Roheline Liikumine kaebuse tühistada Reidi tee II etapi ehitusluba.\nLiikumise kaebus põhines peamisel asjaolul, et projektile pole koostatud nõuetekohast keskkonnamõju hindamist (KMH). Halduskohus viitas oma otsuses eelnevalt teostatud valdkondlikele uuringutele ning kaebuse esitanud keskkonnaorganisatsiooni kohustusele tõendada projekti ohtlikkust keskkonnale.\nLooduskaitsjate sõnul ei tohiks tohi ega saaks valdkondlikud erialauuringud eraldi asendada keskkonnamõju hindamise protseduuri, kuna see võimaldab kõrvale hiilida reast kvaliteedigarantiidest, mida KMH koostamine ette näeb. "Valdkondlike uuringute praktika toob kaasa läbipaistmatud, ebausaldusväärsed ning halvasti kontrollitavad uuringud, mille puhul halvimal juhul keskkonnahoid võib osutuda teisejärguliseks," seisab Keskkonnaühenduste Koja esitatud pöördumises.\nMTÜ-d Eesti Roheline Liikumine kohtus esindanud Karin Marosov sõnas otsust kommenteerides: "Kohtuotsuse puhul on üllatav ka see, et kohus asus ise hindama ja põhjendama, miks 10 aastat tagasi teistsugusele teeprojektile teostatud KMH on aja- ja asjakohane. Selliseid põhjendusi, rääkimata erialaspetsialistide hinnangutest, ei nähtu Tallinna linna otsusest KMH algatamata jätmise osas.\nTa lisas: "Ringkonnakohtult ootame otsuse edasikaebamise korral vastust, et milline on siis ehitusloa väljastaja roll KMH menetluses ning kas tõepoolest saab seda rolli asendada kohus, asudes n-ö vajalikke põhjendusi kokku koguma erinevatest võimalikest hilisematest dokumentidest."\nEesti Keskkonnaühenduste Koja seisukoht on, et olulistes keskkonnahoiu küsimustes tuleb tegutseda ettevaatusprintsiibist lähtuvalt ning KMH läbiviimise protsessis kindlustada läbipaistvus ning pädevaid osapooli kaasav lahendus, mille tulemusena suureneb keskkonnakasu.


Kas raha tasub säästa ootamatute kulutuste jaoks? - credme.eu\nTihti soovitatakse raha säästa mitte konkreetsete ostude jaoks, vaid ootamatute ja seninägematute kulutuste jaoks. On neid, kes ei leia sellel tegevusel mõtet ja arvavad, et kui peaks järsku lisaraha vaja olema, tuleb appi näiteks tarbimislaen või kiirlaen. Kuigi see võib tõesti tõsi olla ning väikesed laenud on tõepoolest kasulikud kriitilistes olukordades, saame me kõik teha midagi selle jaoks, et ootamatute olukordadega paremini toime tulla ning selle jaoks tasubki just nimelt raha säästa.\nMeist keegi ei suuda näha tulevikku ning seega ei saa me kunagi olla kindlad, et ei tule ette olukordi, kus ei ole järsku vaja lisaraha. Näiteks pereliige jääb haigeks, auto läheb katki, karmid tormituuled lõhuvad majal katuse, lähedase või sinuga juhtub õnnetus, kaotad töö. Selliseid olukordi võikski loetlema jääda. Selge on aga see, et kui midagi taolist peaks juhtuma, tabab see äkiliselt ning toob kaasa ka suured väljaminekud. Väga vähesed saavad öelda, et nad ei pea muretsema, kuna neil on piisavalt raha, et kõigega toime tulla.\nRaha säästmine on kahtlemata vajalik ja mõistlik kõigile, kes soovivad olla tulevikuks kindlustatud. Sellel mündil on aga ka teine külg. Nimelt ei tasuks raha koguda lihtsalt madratsi vahele, kuna pikema aja jooksul kaotab raha oma väärtust. Raha tasub säästa nii, et see koguks ka midagi aja jooksul juurde – isegi kui see on väike summa. Siin tulevad mängu hoiukontod. Olemas on mitmeid erinevaid hoiuseid, mis võimaldavad raha säästa ning koguda juurde ka intresse. Mitmed hoiused on lausa aastatepikkused ning raha hoitakse turvaliselt pangas, seejuures on summa kaitstud kuni 100 000 euro ulatuses. Nii ei pea sa kunagi kartma, et raha kaotaks väärtust või see lihtsalt varastatakse.\nKuldse reegli kohaselt tasuks hoida oma hädaabifondis vähemalt kolme kuni kuue kuu kulutuste summa ehk summa, mis sul kuluks tavapäraste kulutuste tegemiseks poole aasta vältel. Kui sul kulub iga kuu 500 eurot, siis peaks sul olema kõrvale pandud vähemalt 1500 – 3000 eurot, mis aitaks ootamatustega toime tulla paari kuu vältel, just näiteks siis, kui pere peamine elatiseteenija kaotab töö.\nKuigi raha säästmine potentsiaalselt mitte kunagi juhtuvate olukordade jaoks võib tunduda ebamõistlik, tuleks mõelda sellele just vanasõna „parem karta, kui kahetseda“ kohaselt. Kaotades äkiliselt töö on hea, kui on olemas sääste, millega rahulikult elada tööotsingute ajal. Kui taolist kriisifondi ei ole, on võlgnevused kiired tulema. Maksehäired, langev krediidiskoor, oma vara kaotamine – need on vaid mõned näited sellest, mis võib juhtuda, kui ei ole võimalik oma kulutusi katta. Elades päev korraga, mõtlemata tulevikule võib kahjuks sattuda tõsistesse probleemidesse.\nRaha säästmise jaoks ei pea olema sissetulek sugugi kõrge – mitmetele hoiukontodele võib teha iga kuu vaid paarikümne euro suuruseid sissemakseid ning hoiustatud raha hakkab kontol tasapisi intresse teenima. Pannes kõrvale iga kuu 20 eurot teeb see aastas juba 240 eurot, mis on juba paras summa, et sellega mingeid kulutusi katta. Seetõttu ei tasuks säästmist kunagi kõrvale heita, isegi, kui sissetulek ei ole kiita. „Mustadeks päevadeks“ võib raha koguda alati – alustades juba täna on järgmine kuu juba pisut kindlam. Tee endale eelarve ning proovi välja arvutada, palju saaksid iga kuu kõrvale panna. Niiviisi tasapisi alustades on sul varsti kogutud paras summa, mis aitab sul erinevate ootamatustega toime tulla.


Kettsaagide Erinevused | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Kettsaagide Erinevused\nLegendaarne ülim mees Paul Bunyan kasutas kirve, nagu ka iga teine metsamehed kuni Teise maailmasõjani. Mootorsaag leiutati 1959. aastal ja see muutis metsanduse nägu igaveseks. Metsamehed saatsid rohkem puid. Kettsaed muutusid nii, et neid saab kasutada mitmesuguste ülesannete täitmiseks, mitte ainult puude lõikamiseks. Tänu kettide erinevustele on kettsaag mitmekülgne tööriist. Puude lõikamiseks, jäsemete eemaldamiseks, freesimiseks või puude pikkuse lõikamiseks saematerjaliks või isegi skulptuuride väljavõtmiseks kasutatakse kettsaagi.\nStandardahelal on terve hulk hambaid. See on kõigi ketide kõige hambad. See kett toimib hästi, kui soovite puidupikkusi sujuvalt pinnatud saematerjaliks lõigata. Selle ahela kasutamisel tekkinud saepuru on väga hea. See kettsaagikett töötab kõige paremini aeglasemalt. See kett on hea peeneks lõikamiseks, näiteks skulptuuriks.\nPool poolhaagisahela hammastest on omavahel tihedalt ühendatud ja teine pool on kaugemal. Selline ahel töötab hästi lehtpuu lõikamisel, sest see toimib nii sujuvalt. See kett sobib hästi saematerjali freesimiseks, kuid kuna see on vähem hammastega, on freesimisel tekkinud saematerjal jämedam pind kui tavalise kettaga jahvatatud puit. See on hea skulptuuri jaoks, kuigi mitte standardahela poolt toodetud detailide jaoks.\nTäielikult vahele jäänud ahelal on hambad, mis on kõige levinumad, justkui oleks kettide hammaste vahel lüngad. See kett on kõige lihtsam teritada ja see sobib kõige paremini suurtele mootorsaedele. Puidut saab freesida suure kiirusega koos täis-vahele jääva kettaga ja selle toodetud saepuru on suur ja karm. Selle keti toodetud saematerjali pinnal on karmim pind. See on hea jäsemete eemaldamiseks ja karedaks lõikamiseks, näiteks puude langetamiseks.


Oh. Jah. Muidugi.: Jätkub\nTööl. Ratastega kontoritool. Upitan prahti prügikasti poole ja see sindrima tool otsustab minust vastassuunas eemalduda, jättes serviti käetoe lahkesti kanni alla! Sinikas alles kogub ennast, nii et tõelist ulatust, toone ja kuju veel ei näe.\nKas see nüüd jääbki nii?! Et enne, kui eelmised sinikad paraneda jõuavad, saan uued?! Kuni järgmise, draakoni aastani?!\nAga eks häid asju on ka. Tööd on, see on hea. Aga see, et mu lapsed peavad nii palju omaette, ilma minuta olema, ei ole nii hea. Teisest küljest vaadates on minu tööl olemise rõõm jällegi teiste inimeste õnnetus, sest praegu ei anna ma mitte puhkusi, vaid asendan haigeid - see tundub niipidi vaadates nagu teiste hädalt kasu lõikamine. Aga ega mina neid haigeks ei teinud. Tööga jällegi kaasneb palk, mis on loomulikult hea. Hea on ka see, et ma vähehaaval, aga pidevalt, õpin siin tööl uusi asju.\nSee, et mul on olemas talvepuud ja esimest korda selles üürikas ei ähvarda vastu kevadet kütte lõppemine, on hea. Kehv on see, et kuur ähvardab kokku kukkuda.\nHea on see, et ma olen uuesti armunud. See lööb vere käima. Halb on see, et ühes vere käima löömisega muudab see mind vist veel suuremaks udupeaks. Aga noh, ega ma enam 15 ole, nüüd on armumised palju paremini talutavad ja rõõm ületab igal juhul udupäisusest tulevad kahjud. Üldse on hea vanemaks saada (kui sellega ei kaasne reumat vms). Teismeline oli kole olla - kõik tundus nii traagiline. Nüüd võib juba endale armumistki lubada, nii et see enam mitte töövõimet ei kahjusta, vaid hoopis innustavalt mõjub. Eriti huvitav on armuda mitu korda jutti samasse inimesse - tunne muutub järjest sügavamaks ja mitmekihilisemaks, ka turvalisemaks, soojemaks.\nHea on see, et talvemasendus läks üle. Lumelaululaager tegi minuga imet. Hea on, et ma saan iseendaga palju paremini läbi. See on viimase aja suursaavutus.\nHea on, et see maja, kus ma kohe varsti juba 7 aastat elanud olen, ei hakka enam nii õudselt vastu - ju vist hakkan kuidagimoodi ära harjuma. See ei tähenda, et ma poleks valmis paremasse kohta kolima, kui võimalus tuleb.\nJa sinikad - need ainult kaunistavad ja muudavad mu kanni ahvatlevalt värvikaks. Mis veel tahta?\nOhh.. Koorilaagrid teevadki meie inimestega imesid. Tean omast käest. Hea lugeda, et rõõmsad noodid kõlavad su kirjutisest. Kevad hakkab saabuma vist :)))\n9. veebruar 2011 16:29\nSinikas on nüüd avaldanud oma tõelise ilu. Sellist kärakat, nii tumelillat ja nii suurt, ei mäleta, et üldse kunagi oleks olnud!\n10. veebruar 2011 15:41\nErakordne aasta tõotab tulla, eksole! Koos Arengu, Väljakutsete ja Sinikatega.\n10. veebruar 2011 17:18\nvõta lapsed tööle kaasa. nad oskavad juba läppäriga mängida & vaixelt võilepsi syya v lauamänge mängida, ei näri juhtmeid ega kiigu kardinates.\nmul on veel lolle nõuandeid, aga mainitud olid tasuta demo. teised on tellimisel.\n10. veebruar 2011 20:05\nKehakaunistuste uus trend. Sinikas sõbrakuul soodushinnaga! Telli kaks sinikat, saad kolmanda kauba peale!\nHm, pildi peaks kuskile üles panema,\n16. veebruar 2011 14:08\nJah! Pilti tahaks küll! Mul pole nii vinget sinikat veel olnud!\n16. veebruar 2011 19:26\nMul on olnud jõhkraid sinikaid tööriistadega tegucemisest, mecatööst &ms, ka võis mul 1kord juuste all vingeid siniseid jalajälgi olla. Sinikad seostuvad yheselt trauma v fyysilise vägivallaga. Seetõttu ei jaga vaimustust ning ei soovita teilgi qrivaime välja qcuda.\n17. veebruar 2011 11:17\nKuna minu selleaastased traumad on olnud kuidagi isemoodi - jäljed jäid küll järgi, aga haiget suurt ei saanud - siis püüan vaadata asja teisest küljest. Vikerkaarevärvilise ja küünilise huumori kaudu.\n18. veebruar 2011 11:59\nElva Laul 2011


Matemaatika e-tasemetööd, vol. 2: Kolm küsimust haridusministrile : Õpetajate Leht\nMatemaatika e-tasemetööd, vol. 2: Kolm küsimust haridusministrile\n18. mai 2018 Andres Mellik, Juku Lab OÜ juhatuse liige; Proomet Torga, töögrupi koordinaator - 3 kommentaari\nKes vastutab personaalselt selle eest, et praktiliselt kõik koolimatemaatika ühenduse, Eesti matemaatika seltsi ja arvutiekspertide (nt Rein Prank) soovitused on jäetud tähelepanuta, küsis Allar Veelmaa Õpetajate Lehes 29. märtsil ilmunud artiklis „Ood e-masendusele“.\nHaridusministeeriumi rakendusüksuse SA Innove hindamisagentuuri juht Margus Tõnissaar vastas Õpetajate Lehes (06.04) matemaatikaõpetaja Allar Veelmaa küsimustele.\nMargus Tõnissaar väidab, et matemaatikaõpetaja Allar Veelmaa „kirjeldab … jätkuvalt probleeme, mis on praeguseks lahendatud või mille puhul on selgitustest valesti aru saadud“. Millest Allar Veelmaa siis õigesti aru ei saa ja millised tema välja toodud probleemid on praeguseks juba lahenduse leidnud?\nJuku Lab OÜ võitis SA Innove hanke „Matemaatika e-tasemetööde süsteemi arendamine“. Meil oli võimalus töötada pool aastat Allar Veelmaaga töögrupis, kuhu kuulus veel kolm tipptasemel matemaatikaõpetajat. Veelmaa oli kaasatud kui matemaatikaõpikute ja -ülesandekogude autor, mille abil on matemaatikat õppinud tuhanded õpilased.\nMargus Tõnissaar alustab oma vastust Veelmaale kahe mõiste, „tasemetöö“ ja „kontrolltöö“ defineerimisega. Pedagoogika- ja keeleteadlastel oleks nende definitsioonide puhul norimiseks põhjust küllaga. Tõnissaar kirjutab: „Tasemetööd on riiklikud ja nende eesmärk on hinnata riiklikes õppekavades toodud eesmärkide omandamist“. Tasemetöö on seega riiklik … mis nimelt? Kontrolltöö?\nEdasi saame teada, et „loomulikult ei saa 45-minutilise tasemetööga kõikide teemade, teadmiste ja oskuste omandamist mõõta“. Tuleb nõustuda, et 45 minutit on tõesti lühike aeg kõigi kolme aasta jooksul omandatud teadmiste kontrollimiseks. Kuid miks siis kasutatakse ikkagi nimetust e-tasemetöö, kui taset ei ole võimalik selgitada? Tõnissaare vastusest ei selgu, millistele teoreetilistele alustele ja praktikatele tuginedes on kujundatud e-tasemetööde kontseptsioon.\nMida tuleb EIS-i puhul endale teadvustada?\nLäheme nüüd eksamite infosüsteemi (EIS) selle osa juurde, milles õpilased teevad matemaatika e-tasemetööd. Margus Tõnissaar toob siin esile asjaolusid, mida Allar Veelmaa võiks endale teadvustada. Mõned näited.\n„EIS võimaldab tuhandetel õpilastel sooritada tasemetöö ühel ajal …“\nMiks on see „ühel ajal“ nii oluline? Kas põhikooli matemaatika on midagi sellist, mille „tase“ peab olema fikseeritud kindlal kuupäeval ja kellaajal? See on oluline ainult juhul, kui ülesannete arv on piiratud ja üritatakse vältida olukorda, kus lahendused on enne lahendama asumist kättesaadavad. Aga kui ülesandeid oleks piisavalt ja neid saaks lahendada vabalt igal ajahetkel? Mis juhtuks siis?\nJa teine küsimus. Kui EIS võimaldab teha e-tasemetööd tuhandetele lastele ühel ja samal ajal, siis miks teeb seda vaid juhuslik valim ehk väike osa kõigist õpilastest?\nEIS „… pakub tasemetöö kohta mitmekülgset statistikat, võimalusi tulemusi säilitada, analüüsida, anda tagasisidet ning tõlkida ülesandeid eri keelde“ jne.\nStatistika on vajalik, selles ei kahtle keegi. Kuid Juku Lab OÜ töörühmas märkasime, et mingi osa sellest statistikast tekib väga meelevaldsete sisendite põhjal. Et e-tasemetöö tulemusi peab säilitama, analüüsima ning koolidele tagasisidet andma, on samuti õige põhimõte. Kui aga matemaatika e-tasemetöö teevad ainult juhusliku valimi põhjal valitud vähesed õpilased, siis kuidas seda tagasisidet antakse? Mida öeldakse näiteks õpetajale, kelle klassist sattusid juhuslikku valimisse õpilased, kes ei ole kõige „teravamad pliiatsid“? Kuidas tõlgendab nende laste nõrka tulemust kohaliku volikogu ametnik? Millised on tagajärjed konkreetsele õpetajale või koolidirektorile?\nRaske on aru saada, kas e-tasemetöö on sotsiaalteaduslik uuring, kus kasutatakse juhuvalimit, või on see statistiline loterii. Kui loterii, siis ei peaks ju tulemus kedagi peale hasartmängijate huvitama?\nMargus Tõnissaar: „Teist selliste võimaluste ja omadustega infosüsteemi meie riigis samaks otstarbeks ei ole.“ Jääb arusaamatuks, kas see on uhke või kurb tõdemus.\nMargus Tõnissaar möönab, et „mõne soovituse rakendamine võtab aega ja nõuab testimiskeskkonna jätkuvat arendamist“. Tegelikkus on paraku selline, et Innovel puudub piisav ressurss arenduste paindlikuks juurutamiseks.\nToome selgitava näite Juku Labi töögrupi koostatud kellaaja tundmise ja arvutamisega seotud prooviülesannetest, mida meie lepingupartner pidi testima. Soovisime, et vastuse sisestamiseks kuvataks ekraanile kaks kõrvuti asetsevat masinloetavat tekstivormi, mille vahel on vorme eraldav märk ja kuhu saab sisestada ainult kindla arvu numbreid. Selline vastusevorm oleks praktiliselt välistanud vastuse sisestamisega kaasnevad vead. Paraku sellist lihtsat vormi ei suudetud või siis ei tahetud luua. Tagajärg oli see, et pea kolmandik testis osalenud õpilastest, kes teadsid ülesande õiget vastust, olid selle sisestanud kujul, mille EIS luges valeks. Valeks osutusid näiteks „10:30“, „10 30“, „pool üksteist“, „pool11“ jne. Innove praktika, et sisestatakse kõik õpilaste väljapakutud variandid, ei ole asjakohane. Igal aastal suudab mõni õpilane jälle mõne seniolematu variandi lisada.\nMõned arenduste lähtekohad tunduvad juba ka küsitava väärtusega. Miks me arvame näiteks, et mobiili ja tahvlite põlvkond, kes näeb tõenäoliselt arvutihiirt esimest ja võimalik, et ka viimast korda kooli arvutiklassis, peab tasemetöö tegemiseks õppima arvutiekraanil hiirega manipuleerima? Miks ta peaks oskama tõmmata hiirega monitori ekraanil joont või siis toksida hiirekursoriga EIS-i „kalkulaatori“ hüpikakent?\nEIS-i küsitav paindlikkus\nMargus Tõnissaare rõhutab EIS-i paindlikkust: „EIS-i plussid on suurem paindlikkus, võimalus teha süsteemis kiireid muudatusi, parandusi ja arendusi, kasutada avatud vastuseid jne.“\nJuku Lab OÜ osales SA Innove hankes „Matemaatika e-tasemetööde süsteemi arendamine“ just sellepärast, et muuta e-tasemetööde keskkond kasutajasõbralikumaks. Paraku nägime poole aasta jooksul pigem seda, et EIS-i oli muutusi väga raske teha. Soovisime näiteks enne ülesannete õpilaste peal läbiproovimist, et testimiseks koostatud ülesanded oleksid puhtal ekraanivaatel ja teksti suurus ekraani suhtes skaleeruv. Seda muudatust ei suudetud rakendada. Testekraanil oli endiselt testiga mitte seotud ülamenüü ehk visuaalne müra ja veidi suurematel monitoriekraanidel oli ülesande tekst pea loetamatu.\nAvatud vastuste kasutamise võimalus on tore hetkeni, mil ei ole teada, kes neid vastuseid loeb. E-lahenduse puhul oleks loogiline, et loeb arvuti. Tänane EIS kasutab aga tasuta õpetaja(te) ajaressurssi ja ilmselt jääbki kasutama.\nLõpetuseks jätab Margus Tõnissaar oma artiklis mulje, justkui oleks EIS-i\nmatemaatika e-tasemetöö keskkond meie naabermaade analoogilistest süsteemidest parem: „Tundub, et me oleme oma infosüsteemi suhtes palju kriitilisemad kui meie naabrid.“ Näited selle kohta ta paraku ei too.\nP. S. SA Innove hanke võitnud Juku Labi moodustatud matemaatikaõpetajate töörühm pakkus SA Innovele välja EIS-i sobituva tervikliku lahenduse matemaatika e-tasemetööde koostamiseks. Lahenduse kohaselt oleks kogu töö olnud masinloetav, tasemed selgelt eristatavad lihtsa ja loogilise punktisüsteemiga jne. Poole aasta jooksul koostasid matemaatikaõpetajad näidisülesannete komplektid esimesele ja teisele kooliastmele. Paraku oli töögrupi liikmetel võimalik kogeda konkreetsete ametnike ignorantsust, süvenematust ja hoolimatust. SA Innove lõpetas koostöö otsitud põhjustel ja tehtud töö eest jäeti õpetajatele tasumata.\nKolm küsimust haridusministrile\nEsitame Allar Veelmaa Innovele esitatud küsimused uuesti ja seekord haridusministrile.\nLugupeetud Mailis Reps!\nMiks üritatakse teha matemaatika e-tasemetööd elektrooniliselt, kui olemasolev tehniline lahendus on selleks kõlbmatu? Miks tegeldakse arendustega, mille vajalikkus on küsitav?\nKes vastutab personaalselt selle eest, et raisatakse raha ja aega funktsionaalselt ning visuaalselt aegunud keskkonna arendusele, selle asemel et luua uus, matemaatikaõpetajate tööd toetav nüüdisaegne keskkond, mille loomisse on kaasatud kasutusmugavuse disainerid? (Täpsustus: jutt on ainult EIS-i sellest osast, milles tehakse matemaatika e-tasemetööd.)\nMiks lubatakse SA Innove ametnikel igal kevadel matemaatika e-tasemetöö nime all teha matemaatikaõpetajaid ja õpilasi frustreerivaid inimkatseid?\n3 kommentaari teemale “Matemaatika e-tasemetööd, vol. 2: Kolm küsimust haridusministrile”\nUurisin eile ja täna EIS-i avalikke ülesandeid. Kas neid pole kontrollitud? Igatahes õiged vastused loetakse valeks ja vale vastus õigeks. Kui kaua võib? Ja kas keegi üldse personaalselt vastutab selle eest mis on EIS-i üles pandud ja mis kvaliteediga see on?\nLõpetage ometi sre digivärk ära ja keskenduge jälle sisule. Mina ei saa aru, mis viga on tasemetöödel paberkandjal. Selle asemel et matemaatikaõpetaja tegelevad oma tundide sisu ja didaktikaga, peavad nad võitlema masinatega. Absurdne!\nTäiesti nõus Tartu õpetajaga. Digivahendid on väga head harjutamiseks, nt Nutisport. Aga tasemetöödega on nii, et paberil saab teha töö, mis hülmab kogu õppekava ja saab vaadata, kas õpilane oskab lahendada konstruktsiooniülesandeid. Nojah, digihullud võivad ju küsida, et miks peab oskama 21. sajandil paberil joonist teha. Aga pikemata on selge, et kui laps kirjutab ülesannet lahendades, siis ka mõte töötab samas suunas. Arvutil suvaliselt klõpsides võib ju juhuslikult õigele vastusele pihta saada, aga mis selle mõte on?\nAga ootame siiski Haridusministri vastuseid.


Muruõhutaja RLE 240, elektriline - Aia- ja metsatehnika müük\nMuruõhutaja RLE 240, elektriline kogus\nTootekood: 62910115615 Kategooriad: AIAHOOLDUSTEHNIKA, MURUÕHUTAJA, MUUD SEADMED\nVärskenduskuur teie murule: elektrimootoriga muruõhutaja.\nSTIHLi aeraator hoolitseb selle eest, et teie murupinnad saaksid kõike, mida vajavad: õhku, vett ja toitaineid tihedaks kasvuks ja mahlakaks roheluseks. Aeraatoriga töötmisel eemaldatakse murust umbrohi, sammal, vana niidetud rohi ja väga levinud muruvilt. Murukamarasse tehakse vertikaalsed sisselõiked, et seda korralikult õhutada ja et toitained jõuaksid juurteni.\nSTIHLi aeraator eemaldab püsivalt murust sambla, muruvildi, vana niidetud rohu ja umbrohu. Maapind saab nii rohkem õhku, paraneb muru juurestiku varustamine vee ja toitainetega. Töösügavust saab reguleerida juhtraual asetseva praktilise pöördkäepideme abil, ilma et peaks kummarduma. Lihtsad ja pikkilõikemustriga rattad ees 140mm ja taga 170mm võimaldavad lihtsalt manööverdada. Tänu kokkupööratavale juhtrauale saab aeraatori ruumisäästlikult hoiule panna. Kogumiskorv mahutavusega 50 liitrit niidetud rohu kokkukogumiseks.\nLõikesügavuse reguleerimine tsentraalne 7,5mm-9,5mm\nTööorgan muruõhutaja 20 teraga ja murureha


DP Airgometer bike harjutused 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Kaalukaotus » DP Airgometer bike harjutused\nDP Airgometeri treeningratas on vanamoodne püsiv jalgratas, millel on kahesuguse käepidemega rattad koos õhukindla ventilaatoriga, mis tagab ülemise ja alumise keha treeningu. Te ei saa seda enam teha, võite leida selle jalgratta müügiks veebis või kasutatud kauplustes. See pakub efektiivset võimalust oma südame-veresoonkonna süsteemi koolitamiseks ja erinevalt enamikust statsionaarsetest jalgratastidest on DP Airgometer käepidemetel, mis liiguvad pedaaliga, võimaldades täiskoormusega treeningut. Kaks kõige tõhusamat meetodit DP Airgometer jalgratta kasutamiseks on aeroobne väljaõpe ja intervall koolitus.\nKuigi aeroobset koolitust levib sagedamini, on suure intensiivsusega intervalltreening tegelikult tõhusam. See põleb rohkem rasva ja rohkem kaloreid ja see suurendab teie ainevahetust kiiremini kui aeroobse väljaõppega. Suure intensiivsusega intervalltreening koosneb kiirelt südame löögisageduse kiirel suurendamisest lühikese aja jooksul ja seejärel sellel laskmisel järgmise komplekti tagurpidi. Seega koosneb intervall sellest, et te töötate maksimaalse võimsusega lühikese intervalliga, millele järgneb puhkeperiood. Näiteks pedaal nii kõvasti kui 25 sekundi jooksul ja siis pisut veidi minut, võimaldades oma kehal uuesti tervislikkuseni jõuda, enne kui jätate jälle raskeks. Jätkake intervalltreeningut ülejäänud treeninguks.\nKui olete just alustanud, püüdke 10 minutit kvaliteetset koolitust. Kui olete oma sobivuse taseme parandanud, peaksite püüdma rongi 20 kuni 30 minutit. Alustage viie minutiga soojendusfaasiga, kus pedaal on väga kergelt ette valmistatud, et valmistada oma keha treeninguks ja lõpetada treening lühikese jahtumisega.\nTreeningu pingelise iseloomu tõttu konsulteerige arstiga enne suure intensiivsusega treeningprogrammi käivitamist.\nAeroobikoolitus on kardiovaskulaarse aktiivsuse põhiline vorm. See on ka DP Airgometri kõige tavalisem teostus. See hõlmab pikaaegset pedaalimist pika aja jooksul. Selle tulemusena suurendate oma südame löögisagedust ja hoidke seda treeningu kestuse ajaks. Soojendage umbes 5 minutit kerge sammuga, seejärel valige tempo, mida on veel raske jätkata ja harjutuse alustamiseks jätkata. Aeroobsete väljaõppe optimaalne ajakava on 30 kuni 45 minutit. Kuid kui sa just alustad, peaksite otsima ainult 10 kuni 15 minutit. Kui hakkate tundma end mugavalt, suurendage oma treeningut korraga viis minutit. Kuid ärge püüdke oma aega kiirendada. Lõpuks lõpege jahtumisfaasiga, mis on sarnane soojendusega ja laske valgusel venitada. Parimate tulemuste saamiseks tehke aeroobset treeningut viis korda nädalas.\nEelmine PostKuidas vabaneda rasvast esijalaval\nJärgmine PostitusLiigne rasvkude ja südame-veresoonkonna haigused


KIKi projekt | Türi Põhikool\nKeskkonnainvesteeringute Keskus toetab 2020/2021 õppeaastal Türi Põhikooli projekti “Õpime õppekäikudel 3”, mille käigus on võimalik kõikidel Türi Põhikooli õpilastel osaleda loodus- ja keskkonnateemalistel õppekäikudel. Projekti toetatakse 8100 euro ulatuses.\n1. klassid osalevad Soomaa RMK külastuskeskuse programmis “Koprarajal meeltega”. Vaata kokkuvõtet\n2. klassid osalevad Eesti Põllumajandusmuuseumi programmis “Maagiline mesi”. Vaata kokkuvõtet\n3. klassid osalevad Pernova Hariduskeskuse programmis “Eesti metsloomad ja nende eluviis”. Vaata kokkuvõtet\n4. klassid osalevad Teaduskeskus AHHAA õppeprogrammis “Ahhaa - Ilmaruum?!”. Vaata kokkuvõtet\n5. klassid osalevad Võrtsjärve õppekeskuse veeprogrammis. Vaata kokkuvõtet\n6. klassid osalevad RMK Sagadi looduskooli õppeprogrammis “Mets kui kooslus”. Vaata kokkuvõtet\n7. klassid osalevad TTÜ Särghaua õppekeskuse õppeprogrammis “Elu areng ja fossiilid”. Vaata kokkuvõtet\n8. klassid osalevad Vapramäe Loodusmaja “Savimaja” programmis. Vaata kokkuvõtet\n9. klassid osalevad Lahemaa Ökoturismi programmis “Maastikumäng - paranda vead” ja Eesti Kaevandusmuuseumi õppeprogrammis. Vaata 9. a klassi kokkuvõtet ja 9. b ning 9.c klassi kokkuvõtet\nTüri Põhikool osaleb KIKi rahastatud projektis “Õpime õppekäikudel 2”. Projekti toetusel on kõikidel klassidel võimalus osaleda õppekäikudel. Õppekäikude ja projekti eesmärk on läbi kõikide kooliastmete tutvustada õuesõppe ning koolivälise õppimise võimalusi, kasutades erinevate looduskoolide, õppekeskuste ja teaduskeskuste poolt pakutavaid õppeprogramme. Projekti käigus toimuvate tegevuste kaudu on eesmärk viia õpilasi loodusele lähemale, kasvatada noori keskkonda hoidvateks kodanikeks.\nÕppekäikud toimuvad 2018. aasta septembris ja oktoobris.\n1. klasside õpilased osalevad programmis “Sügis talus” C. R. Jakobsoni Talumuuseumis Kurgjal 8. septembril 2018.\n2. klasside õpilased osalevad Soomaa RMK külastuskeskuse programmis “Koprarajal meeltega” 1. ja 2. oktoobril.\n3. klasside õpilased osalevad RMK Aegviidu külastuskeskuse programmis “Mets kui apteek. Söödavad ja mürgised taimed” 1. oktoobril 2018.\n4. klasside õpilased osalevad Teaduskeskus AHHAA õppeprogrammis “Ahhaa - astronoomia” 21. septembril 2018.\n5. klasside õpilased osalevad RMK Oandu külastuskeskuse õppeprogrammis “Puud ja inimesed” 17. septembril 2018.\n6. klasside õpilased osalevad RMK Sagadi looduskooli õppeprogrammis “Mets kui kooslus” 30. ja 31. oktoobril 2018.\n7. klasside õpilased osalevad TTÜ Särghaua õppekeskuse õppeprogrammis “Kivimid ja mineraalid” 3.-5. oktoobril 2018.\n8. klasside õpilased osalevad RMK Soomaa külastuskeskuse õppeprogrammis “Mart Saar ja Kuresoo” 27. septembril 2018.\n9. klasside õpilased osalevad Eesti Kaevandusmuuseumi õppeprogrammis 20. septembril 2018.


Iisraeli kõva kondoom prostatiidi jaoks Kondoomi suurused ja liikme pikkus\nKondoomi suurused ja liikme pikkus. Kuidas suurendada peenise pikkuse ja ümbermõõdu\nKoos püstitatud olekuga on keskmise liikme pikkus 15 cm, ring on 12 cm läbimõõt on cm. Ära eita meessoost parandamise lahendus enne kui vaadata seda Penomet info: head mees laienemise, mis töötab, et kindlasti annab teile andmed, mida on peenise laienemise Penomet, kuidas see toimib, osa, kuidas kasutada, negatiivne mõju samuti et mees suurendamise lahendus Penomet. Kondoomi laius on võrdne poole pikkusega liige.\nMa häbenesin oma peenise väikest Suurendada meeste liiget ponev ja kartsin, et ma ei kuidas suurendada peenise viise tüdrukuid magamistoas. Tippratturitel on enam potentsiga probleeme. Oluliseimad nendest on peenise pikkus ja ümbermõõt.\nAndroBath peenisepumbaga saad suurendada peenise mõõtusid ja parandada sellega oma enesehinnangut ning loomulikult suguelu.\nKondoomi suurused ja liikme pikkus korra järel püsid oma ülesannete kõrgusel. Penomet Review — Kas Penomet Pump jaoks? Seljas suur kondoomi Kondoomi suurused ja liikme pikkus võib põhjustada ebamugavust oma partneri ja suurendada oma võimalusi saada naine rase. Kuidas peenise suurus mõjutada mehe erektsiooni? Ilma Peyronies haiguse ravi, suguti võib kesta valu vahekorra, kaotus pikkuse ja ümbermõõdu, erektsioonihäired.


Lapse arengu ABC: kuidas kasvatada teismelist? - Pere - sõbranna.ee\nLapse arengu ABC: kuidas kasvatada teismelist?\n2. jaanuar 2016, 13:26\nÕnne Aas-UdamPerekeskus Sina ja Mina koolitaja ja loovterapeut\nEma ja tütar.\nTeismeliste pöörases käitumises on süüdi nende möllavad hormoonid.\nHormoonide tase küll tõuseb organismis sellel arenguperioodil, kuid üksnes see ei määratle noorukieas toimuvat. Tänapäeval on teada, et see, mida noorukid kogevad, on peamiselt tingitud muutustest nende aju arengus.\nPuberteet ja teismeiga on lihtsalt ebaküpsuse periood ja sellest tuleb välja «kasvada».\nVastupidi, noorukitel ei tule see periood mitte lihtsalt «üle elada» ega sellest «välja kasvada» - see on oluline arenguperiood. Ülesanded sel ajal on täiskasvanute seatud piiride testimine, kirglik katsetamine, vajadus kogeda uut ja põnevat (läbi positiivsete õnnestumiste kui ka vigade ja eksimuste). Läbi nende kinnistuvad noore põhilised iseloomuomadused, mis võimaldavad liikumist täiskasvanuellu.\nNoorukiea ülesanne on liikumine vanematest sõltuvusest täieliku iseseisvuseni.\nKuigi on loomulik ja arenguliselt vajalik eemalduda oma vanematest, vajavad noorukid sel perioodil siiski toetavaid suhteid täiskasvanutega. Vanemad saavad pakkuda turvalist eraldumist (piiride/kokkulepete lõdvendamisega, usalduse ja vastutuse üleandmisega) samm-sammult, mitte noorukit üksi jättes, a la «nüüdsest-saa-ise-hakkama» iseseisvust. Eraldumist vanematest toetab ka teismelise suunatus eakaaslaste poole.\nMinu kohustus lapsevanemana on aidata oma teismelisel lahendada konflikte ja probleeme, mis tal tekivad.\nKuigi inimlikult soovime aidata oma lähedasi, isegi nende eest nende probleeme lahendades (võimalik, et tegime nii oma lastega, kui nad olid veel pisikesed), siis noorukid vajavad ennekõike siiski tunnet, et on meiega emotsionaalselt ühenduses, et me mõistame neid. Abistav on kogemus, kui kuulame oma last, aitame tal ventileerida oma tundeid, sõnastada kogetut, analüüsida võimalikke lahendusvariante. Ja ennekõike - lubame/usaldame teismelisel oma probleem ise lahendada.\nKõige intensiivsem aju areng leiab aset varasemas teismeliseeas – kui mu laps on gümnaasiumi lõpetanud, peaks olukord rahunema.\nTeismelise aju areneb (otsmiku- ja kiirusagarad, millised vastutavad analüüsi- ja empaatiavõime ning enesekontrolli eest) eriti intensiivselt vanuses 12-25 aastat. Seega on vanemana oluline jätkata delikaatselt (austades noore saavutatud iseseisvust) oma hilisteismelise (16-19) ja noore täiskasvanu eas (20-25) lapse kannatlikku toetamist ja suunamist.\nMaailm on nii palju muutunud, et ei saa võrrelda minu enda teismeea kogemusi minu lapse omadega.\nAnalüüsides enda kogemusi oma päritoluperes kasvamisest teismelisena, võivad need olla lähtepunktiks, kust omandada olulisi õppetunde – mida soovin teha sarnaselt oma vanematega, mida teeksin ise lapsevanemana kindlasti erinevalt – lähtuvalt lapse arenguvajadustest. Tagasivaade näitab meile, kuidas luua, hoida ja säilitada tihedad sidemed oma lastega teekonnal läbi teismeea nooreks täiskasvanuks.\nIsa lehvitab poegadele. Foto:\nNoorusiga kui «kangelase teekond»\nNoorus on lapsepõlve ja täiskasvanuea vahele jääv eluetapp, mille arengukriis võimaldab siirdumist lapsest täiskasvanuks. Noorusea kriisis lahendatakse esmalt väliseid arenguülesandeid, nagu kodust eemaldumine, oma koha leidmine ühiskonnas ja suhete loomine mõlema sugupoolega.\nTeiseks otsitakse nooruseea kriisis lahendust sellistele lapseea konfliktidele, sisemistele arenguväljakutsetele, nagu sooidentiteedi loomine ja psüühiline iseseisvus.\nArengus korduvad lapse psühholoogilise sünni etapid – eraldumine, iseseisvumine ja identiteedi loomine – see on eriline, keeruline ja tähendusrikas periood inimese arengus ning metafooriliselt võib kogu protsessi kirjeldada kui «kangelase teekonda».\nLäbi aastatuhandete ongi seda inimese arengulugu kirjeldanud müüdid kangelase teekonnast. Müüt kirjeldab inimese arengustaadiumi narratiivina, loona. Teame ju kõik müüte kangelastest ja kangelannadest, printsidest ja printsessidest, vaeslastest või pere noorimatest, kes peavad minema laia maailma ja ületama katsumusi, et naasta koju targema, küpsema, identiteedi ja iseseisvuse leidnuna. Müüdid otsivad vastust erinevatele universaalsetele olemuslikele küsimusele – Kes ma olen? Kust ma olen tulnud? Mis on hea ja halb? Mida ma sellega ette võtan? Milline on minu tulevik? Kas on keegi, kes mind vaatab, näeb? Mis on surm? Mis saab siis, kui suren? Kõik need on teemad, millega noor oma sisemises arenguprotsessis tegeleb.\nEma ja poeg köögis. Foto:\nFüüsiline areng – teismeiga on defineeritud kui bioloogiliste muutuste perioodi. Keskmises noorukieas (15-17), kui mitte varem, on lõppenud füsioloogiline kasv. Noor on lähedal oma täiskasvanuea pikkusele ja kaalule ning on nüüd füüsiliselt võimeline saama järglasi.\nIntellektuaalne areng – enamik noorukeid tajuvad neid ümbritsevat maailma must-valgelt: asi on kas õige või vale, suurepärane või kohutav. Nende fookus on olevikul, praeguses hetkes, mis seletab nooremate teismeliste suutmatust arvestada oma tegevuse pikaajaliste tagajärgedega.\nHilises teismeeas on noored suutelised juba planeerima tulevikku ja tegema pikaajalisi otsuseid/valikuid. Areneb võime lahendada keerulisi probleeme ning tunnetada, mida teised mõtlevad.\nEmotsionaalne areng – teismeea ülesanne on iseseisvuda, saavutada autonoomia. See nõuab distantseerumist oma emast ja isast. Liikumine autonoomia suunas võib väljenduda mitmeti: vähem väljendatakse kiindumust vanematesse, rohkem aega veedetakse koos sõpradega, esineb palju vaidlusi, vanemate autoriteet seatakse küsimärgi alla, nihutatakse kokkulepitud piire jne. Kogetakse vastuolulisi tundeid vanemate ja turvalise kodu osas, on päris tavaline, et nooruk liigub kui jo-jo edasi-tagasi (läheneb-kaugeneb, et lõpuks eralduda lõplikult).\nSotsiaalne areng – senine lapse elu on keerelnud peamiselt ümber päritolupere. Teismeiga mõjub kui kivi kukkumine vette, kuhu tekivad laienevad ringid, sest tema sõpruskond laieneb üha väljapoole, lisanduvad sõprussuhted samast ja vastassoost noortega, inimestega erinevatest sotsiaalsetest ja etnilistest rühmadest. Lisaks teised täiskasvanud, nagu õpetajad või treenerid. Areneb välja võime armuda ning luua romantilisi suhteid.\nEma pildistab oma teismelisi tütreid. Foto:\nKui teie laps on saanud teismeliseks, siis on peamiselt ainus, mida ta teilt vanematena soovib ja vajab, teadmine, et «vähemalt teie kaks usute minusse, et ma olen okei». Kahjuks see sageli nii ei ole (laps ei tunneta seda), sest meil lapsevanematena on enamasti selline õpetajalik, vigu otsiv ja märkav hoiak…, kui tahame noorega rääkida, läheb enamasti loenguks või moraalijutluseks. On leitud, et oma lastega suhtleme igapäevaselt kui ajakirjanikud, nö «intervjueerides» oma last (kuidas läks? miks ei ole rahul? mis juhtus? mis edasi saab? jne. jne). Taolise suhtlusstiili puudus seisneb selle ühepoolsuses, noorelt saame küsitluse käigus infot, ennast me ju aga ei ava. Seega ei soodusta see kontakti, usaldust ega sooje suhteid. Mida aga nooruk vajab, on kontakt ja dialoog.\nViljatute moraalijutluste asemel (monoloog) või väitluste (kaks monoloogi) asemel soovitatakse asuda oma teismelisega isiklikku ja arendavasse dialoogi. Dialoog eeldab mõlemalt poolelt avatust, huvi ja pühendumust. Avatust ja huvi kuulata ka enda arvamusest erinevaid arusaamu ja hoiakuid; valmisolekut ka oma arusaamade muutmiseks ning oma teismelise noore arvamuste kuulamiseks ka aja panustamist ja tõelist kohalolekut, pühendumust.\nEnnetav dialoog reeglite osas\nKui teie laps on jõudmas teismeikka (10-12), soovitame temaga pidada maha järgmine vestlus: «Nüüd, kus oled jõudnud teatud vanusesse, on oluline, et lepiksime mõnes asjas kokku. Need kokkulepped puudutavad sinu ajaveetmist sõpradega, kellaaegu, millal peaksid õhtuti koju tulema, kooli, sõltuvusaineid, pidusid, netikasutust jne.» Võite oma ettepanekud esitada lapsele kirjalikult ja paluda tal need rahulikult üle vaadata, et siis üheskoos kokkulepitud ajal kokku tulla (miks mitte minna näiteks selleks koos välja pitsat sööma?), et need punktid üheskoos läbi arutada ja reegleid vajadusel kohandada. Andke noorele teada, et need reeglid ei pea kehtima järgmise dekaadi, pigem vaadatakse need iga-aastaselt üle (pitsakülastuse ajal). Sellisel moel suurendate lapse omavastutust ja teete tööd enda kui vanema kontrolli teemaga.\nKonflikt teismelisega kui kingitus ja väljakutse\nPärast 10-15 aastat endast parimat andes lapsevanema ja kasvataja rollis, tuleb teadvustada endale oma pingutuste tulemusi:\nTeismelised panevad meie väärtused proovile, et testida, kas ka nemad soovivad nende järgi elada. See väljendub paljudes intellektuaalsetes vaidlustes, hästiargumenteeritud «rünnakutes» lapsevanema veendumuste ja traditsioonide vastu. See võib lapsevanemat hirmutada, ent olukorda võiks võtta kui positiivset väljakutset. Kas ollakse valmis ka oma rutiiniks muutunud arusaamu muutma?\nTöö iseenda sallivuse ja empaatiaga. Kas suudame edasi elada, kui meie lapsel on kardinaalselt erinev ellusuhtumine, vaated?\nKingitusena tuleks võtta vaba aja suurenemist, mis annab võimaluse olla taas armastava partneri rollis, et teineteisele kaasaga taas läheneda. Vanemal, kes on oma vanemarolli külge liialt klammerdunud, võib noorukist lahtilaskmine tunduda hirmutav. Sellisel juhul reageerib noor kas jätkuva sõltuvusega või liialdatud mässuga.\nOn aeg luua oma teismelisega täiskasvanulik, võrdne sõprussuhe. Vaadake oma teismelisi lapsi ja nautige neid!


AdvancedCut 50 Saag NanoBlade | Bosch DIY\nErinevad lõikamisvõimalused alates sukelduslõikamisest kuni soone lõikamiseni.\nKasutage erinevaid lõikamisvõimalusi – sh soone lõikamist, sirget lõikamist, sukelduslõikamist ja kaldu lõikamist\nMitmekülgne saag AdvancedCut 50 NanoBlade on ideaalne kuni 50 mm paksusega puidu ja plastiku sirgete soonte lõikamiseks, kaldlõikamiseks ning sukelduslõikamiseks. Projekteeritud kasutama hooldusvabasid saelehti NanoBlade, pakub see vibratsioonivaba saagimist ja täpselt 90° lõikamist. Kui vajadus eelpuurimiseks on kõrvaldatud, muutub sukelduslõikamine lihtsaks. Kuni 45° kaldlõikeid saab kiiresti seadistada ja 21 mm ning 35 mm adapterid muudavad soonte lõikamise lihtsaks. Kiiruse eelvalimine võimaldab kohandada lõikamist vastavalt materjalile ja killukaitse toetab puhaste lõigete tegemist. Töökoha puhtana hoidmiseks saab ühendada tolmuimeja.\nErinevad lõikevõimalused alates sukelduslõikamisest kuni soone lõikamiseni.\nLihtne soonte lõikamine kahe kaasasoleva adapteriga\nLihtne reguleerimine 0-45° kaldlõigete tegemiseks\nLihtne üheetapiline sukelduslõikamine\nToote AdvancedCut 50 funktsioonid ja eelised\nToote AdvancedCut 50 muud funktsioonid\nToote tehnilised andmed: AdvancedCut 50\n0 – 7.800 p/min\nKohaletoimetamise üksikasjad: AdvancedCut 50\nSügavuspiirik 21 mm\nSügavuspiirik 35 mm\nSaelehe läbipaistev kaitsekate


Evi Remm – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Eevi Remm)\nEvi Remm on teenistujate tütar.\nLõpetas 1949 Tartu 2. Keskkooli ja 1954 Tartu Ülikooli bioloogina. Oli Tartu 1. Keskkooli õpetaja, 1958 TÜ zooloogia kateedri laborant, 1962–67 TÜ eksperimentaalbioloogia baasis nooremteadur, 1962 Zooloogia ja Botaanika Instituudi zooloogia sektori vanemlaborant, 1967–89 entomoloogia ja fütonematoloogia sektori laborant.\nUurimisvaldkond: salukärblaste (Lauxaniidae, Diptera), fauna Eestis. Olulise panuse eest Eesti jõgede põhjaloomastiku määramisel on arvatud teose "Eesti jõed" (toimetaja Arvi Järvekülg, Tartu, 2001) kaasautoriks. Eesti, Läti ja Leedu putukate uurimise tulemusena 17 teadustrükist, sh 2 määrajat.\nTa on uurinud ka ühepäevikuid ja kiile.\nTema abikaasa oli Hans Remm, tema pojad on Maido ja Kalle Remm ning tema pojapoeg on Jaanus Remm.\nEesti kiilivastsete määraja. // Abiks loodusvaatlejale 47 (1963)\nAkvargeeni toimest Drosophila melanogaster'isse (kaasautor Ü. Pavel). Tartu, 1964, Eesti ühepäevikuliste (Ephemeroptera) määraja. // Abiks loodusvaatlejale 60 (1970).\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Evi_Remm&oldid=5253867"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:15, 27. märts 2019.


Tarbijahinnaindeksit mõjutas mullu enim elekter\nTarbijahinnaindeks tõusis 2013. aastal 2012. aasta keskmisega võrreldes 2,8%, teatab Statistikaamet.\nTarbijahinnaindeksit mõjutas mullu enim elekter Foto: Reuters\nTarbijahinnaindeksi aastamuutuse suurimaks mõjutajaks oli kodudesse jõudnud elektri 28,7%-line kallinemine, mis andis kogutõusust kaks kolmandikku. Suuremat mõju avaldasid veel toidu 4,9%-line kallinemine ja transpordi 3,5%-line odavnemine. Mootorikütus oli 3,7% odavam kui 2012. aastal.\n2013. aastal kallinesid 2012. aasta keskmisega võrreldes toidukaupadest enim kartul (39%) ja värske köögivili (16%) ning odavnesid kohv ja suhkur (11%).\nViimase viieteistkümne aasta jooksul on tarbijahinnaindeksi aastamuutus olnud alla 3% kahel korral: 2009. aastal -0,1% ja 2003. aastal 1,3%. 3% oli aastamuutus 2010. ja 2004. aastal.\nEesti hinnad on kriisis paindlikult reageerinud\nEriolukorra lõpp tõstis juunis elektrihindu\nEriolukorra leebumine tõstis mais veidi elektrihindu\nEesti Pank: mais oli euroala suurim hinnalangus Eestis


Kodu: F-Kanalite Paigaldamine Vinüülide Külge - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > F-Kanalite Paigaldamine Vinüülide Külge\nPaljudes kodudes on sofit, mis kulgeb mööda katuse katuset. Soffit katab katuse sarikate avatud otsasid, kaitseb neid elementidest ja takistab väikeste loomade sisenemist maja. Fassaadipaneelid asuvad f-kanalitega. F-kanalid saavad oma nime, sest nad sarnanevad...\nFinokanalid, mis on kinnitatud vinüülide külge, hoiavad sofit paneelid paigal.\nPaljudes kodudes on sofit, mis kulgeb mööda katuse katuset. Soffit katab katuse sarikate avatud otsasid, kaitseb neid elementidest ja takistab väikeste loomade sisenemist maja. Fassaadipaneelid asuvad F-kanalitega. F-kanalid saavad oma nime, sest nad on profiilis vaadates sarnased tähega "F". Pärast vinüülide paigaldamist paigaldatakse F-kanalid klammerdusplaadile ja avad nii, et saab paigaldada soffitiplaate.\nF-kanali küünte rihmad klapi plaadi põhja välisküljele. Sellised lauad on koputatud katuserafrite otsadesse. Asetage F-kanalid tagurpidi, pessa maja suunas. Kandke küünte iga 6-12 tolli läbi F-kanali pilude ja paneeli külge. Vajadusel lõigake F-kanalid rauaga.\nHoidke F-kanalite alumisest servast puusepaja taset ja asetage see nii, et tase läheb üle vahekihi paneeli ja vooderdise vahel. Kui saate taseme lugemise, märkige tasandi ülemine äär külgseinale. Korda seda iga 3 jalga mööda tugipinda, kus soffiti paigaldatakse.\nÜhendage külgseintega tehtud märgid, kleepides kleeplindi vastu vooderdise. See annab juhendi, kui F-kanal naelutatakse aia külge.\nHoidke esimest F-kanali ribat vastassuunaga piki kriidijoonte ülemist serva. Paigutage F-kanal tagurpidi, kinnitusklambriga F-kanaliga pandud pesa poole. Sõitke küüne läbi F-kanali pilude ja maja küljelt iga 6-12 tolli kaugusel. Sõitke naelu nii kaugele, et küünte otsad puutuksid kokku F-kanaliga.\nPaigaldage F-kanalid ülejäänud maja ümber asetsevate F-kanalite külge kinnitatud F-kanalite külge, asetades iga riba mööda kriidijoonte ülemist serva.\nKas Stubs Nagu Seened Kasvab & Ümber Lagunenud Puude Seen?\nKuidas Kaunistada Vürtside Värvidega\nMis On Sõnniku Tee Ja Komposti Tee?


Margus Mägi – 2006/2007 – Kuressaare Lions Klubi\nHome Ajalugu Margus Mägi – 2006/2007\nMargus Mägi – 2006/2007\nTahtsin oma presidendiaastatel muuta igakuiseid klubiõhtuid huvitavamaks. Selleks võtsin omale sihiks kutsuda igale klubiõhtule mõni huvitav inimene rääkima oma põnevast reisist, tööst vms. Muutsime veidi ka klubiõhtu ülesehitust. Siiani toimus õhtusöök pärast koosolekut. Senine tava oli ebamugav, sest mehed ei olnud üksteist kuu aega näinud ning kohtudes oli üksteisele nii palju rääkimist, et see hakkas lausa koosolekut segama. Nüüd, kui söök on kohe klubiõhtu alguses, saab vajalikud jutud enne koosoleku töist osa räägitud. Tõsi, see tõi kaasa ühe ebamugavuse – klubiõhtule tuleku registreerimine sai kohustuslikuks. Aga sellest on nüüdseks saanud õhtule tuleku loomulik ja ka väga vajalik osa – presidendil on juba enne koosolekut ülevaade, kes on tulemas ning see on suu- reks abiks klubiõhtu läbiviimisel.\nMinu presidendiaasta tippsündmus oli kindlasti Lions Klubide perepäevad, mis toimusid 10.–12. augustil 2007. Laagri korraldamise au saime omale tänu selle, et Eesti piirkonna kuberneriks valiti sellel aastal meie oma klubi mees, Arno Vinni.\n2007. aastal hankisime oma klubile juurde kaks korjanduse rahakera, millest ühe panime üles Selverisse ja teise GO Spa-sse. Aasta jääb meelde ka selle poolest, et veli Veikko Lehto eestvedamisel valmis meie oma klubi laul, mille esiettekan- ne toimus augustis Karujärvel toimunud perepäevade laulu- võistlusel.


Teisenda kgf/cm² mõõtühikuks kgf/mm² (Kilogram-force per square centimeter mõõtühikuks Kilogram-force per square millimeter)\nkgf/cm² to kgf/mm²\nKilogram-force per square centimeter to Kilogram-force per square millimeter\nTeisenda Kilogram-force per square centimeter mõõtühikuks Kilogram-force per square millimeter (kgf/cm² mõõtühikuks kgf/mm²):\nLõpuks vali ühik, millesse sa soovid väärtuse teisendada, näiteks 'Kilogram-force per square millimeter [kgf/mm²]'.\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '755 Kilogram-force per square centimeter'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Kilogram-force per square centimeter' või 'kgf/cm2'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Rõhk'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '42 kgf/cm2 na kgf/mm2' või '78 kgf/cm2 to kgf/mm2' või '26 Kilogram-force per square centimeter -> Kilogram-force per square millimeter' või '97 kgf/cm2 = kgf/mm2' või '67 Kilogram-force per square centimeter na kgf/mm2' või '68 kgf/cm2 na Kilogram-force per square millimeter' või '57 Kilogram-force per square centimeter to Kilogram-force per square millimeter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(72 * 88) kgf/cm2'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '755 Kilogram-force per square centimeter + 2265 Kilogram-force per square millimeter' või '98mm x 31cm x 81dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Kilogram-force per square millimeter ühes Kilogram-force per square centimeter?\n1 Kilogram-force per square centimeter [kgf/cm²] = 0,01 Kilogram-force per square millimeter [kgf/mm²] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Kilogram-force per square centimeter mõõtühikuks Kilogram-force per square millimeter teisendamiseks.


Biotehnoloogia rakendamine igapäevaelus\nKes on kunagi kuulnud terminist biotehnoloogia? Hmm ... kõlab nagu filmidest huh. Kuid ärge tehke viga, biotehnoloogiat on kasutatud ka reaalses maailmas. Biotehnoloogia viitab teadusele, mis tegeleb bioloogiliste süsteemide ja organismide rakendamisega inimeste heaolu tehnilistes ja tööstusprotsessides.\nBiotehnoloogiat on ilmselt kasutatud rohkem kui 6000 aastat tagasi! Sel ajal olid inimesed mikroorganismide abil rakendanud leiva, juustu ja õlle valmistamiseks biotehnoloogiat. Nüüd on aga nüüdisaegne biotehnoloogia hakanud pakkuma tooteid ja tehnoloogiaid, mis aitavad võidelda haruldaste haiguste vastu, vähendada bioloogilist jalajälge, vähendada nälga, toota biokütuseid ja muuta tööstuslikud tootmisprotsessid tõhusamaks.\nNiisiis, mis on biotehnoloogia rakendus, mida me sageli igapäevaselt leiame? Vaatame selle artikli selgitust!\nPärm etanooli tootmiseks ja leiva valmistamiseks\nVõib-olla olete kuulnud sõna etanool. Etanool on teatud tüüpi alkohol, mille valmistamiseks kasutatakse maisi, sojaube, sorgot või otra sisaldavaid tooraineid. Etanooli toodetakse pärmi abil kääritamisel.\nBiotehnoloogias võib pärm taimedes suhkruid metaboliseerida ning anaeroobselt toota etanooli ja süsinikdioksiidi. Etanool kütusena on keskkonnasõbralikum kui fossiilidest saadud bensiin või diisel.\nVähe sellest, pärmi kasutatakse ka pagari- ja õlletööstuses. Pärm toodab kõrvalproduktina süsinikdioksiidi ja võib panna taina kerkima. Kui taigen küpsetatakse kõrgel temperatuuril leivaks, sureb pärm ja aurustub ka leivas sisalduv etanool. Leivale jäänud pisikesed õõnsused muudavad selle kergeks ja kohevaks.\nPektinaas puuviljamahla valmistamisel\nPuuviljamahlade tootmisel kasutab tööstus selgitamiseks ja ekstraheerimiseks tavaliselt pektinaasi. Taimerakkudes toimuv pektiinimolekulide lagunemine toimib ka taimerakkude kooshoidmiseks liimina. Ensüümide lisamisel puuviljamahlale hävitab see taimerakke ja -kudesid ning ekstraheerib need. See protsess toimub soojades tingimustes kiiremini kui külmades, kuna seda kontrollivad ensüümid.\nRiiete pesemiseks kasutame pesuvahendit. Biotehnoloogias sisaldavad biodetergeenid ensüüme, mis aitavad riietelt plekke eemaldada. Need ensüümid pärinevad mikroorganismidest, näiteks bakteritest, mis võivad ellu jääda ka kuumas vees.\nMõned biodetergeenides kasutatavad ensüümid on proteaasid, lipaasid ja amülaasid. Proteaasensüümid aitavad lagundada valgu plekke, näiteks vere hemoglobiini. Samal ajal aitab lipaas rasvaplekke lagundada. Lõpuks võib amülaas aidata tärklise- või tärkliseplekke lagundada.\nLaktaas laktoosivaba piima tootmiseks\nMõnedel inimestel on laktoositalumatus, mis on seisund, kui keha ei suuda laktoosi seedida. See on põhjustatud siis, kui keha ei tooda ensüümi laktaasi, mida kasutatakse piima laktoosi lagundamiseks. Biotehnoloogia abil saame nüüd tarbida laktoosivaba piima. Trikk on lisada piimale ensüümi laktaas, nii et laktoos on kõigepealt lagundatud ja laktoositalumatusega inimestele ohutu.\nFermenteriga saadud penitsilliin Penicilliumist\nKas arst on teile haige ajal kunagi ravimeid andnud? Tavaliselt on üks selline ravim antibiootikum. Antibiootikume kasutatakse bakterite põhjustatud haiguste vastu võitlemiseks. Antibiootikume toodetakse teatud mikroobidest, et pärssida teiste mikroobide kasvu. Antibiootikumides olevad mikroobid ei kahjusta elusrakke.\nEsimene antibiootikum, mille Alexander Fleming avastas, oli penitsilliini kujul. Penitsilliin pärineb seenest Penicillium chrysogenum, mida töödeldakse suures anumas, mida nimetatakse fermenteerijaks. Need seened vajavad kasvu ja arengu jaoks toitaineid ja hapnikku. Kui toitainetega varustatus on vähenenud, vabastab seen keskkonda antibiootikume.\nFermentaator ise on suur steriilne anum, mis on varustatud segajaga, toruga starterkultuuri lisamiseks ja õhutoruga segu õhku puhumiseks.


Juuksur annab nõu III - Sekretär\nJuuksur annab nõu III\n10. juuni 2003 00:00\nKuhu minna juuksurisse?\nMa ei tea mida teha oma juustega? Mul on hea shampoon ja palsam nii mahapesemiseks kui kuivadele juustele, maskid - ühesõnaga ma hoolitsen nende eest väga. Aga mul on probleeme juuksuris käimisega. Nimelt mu juuksed hoiavad veidi lokki ja on üpris paksud ja kui juuksurisse lähen ja soovin lõikust, mis ei ole nii tavaline ja tooni oma juustele, mis sobiks jne, siis tavaliselt tulen ma juuksurist ära nii, et värv jääb enam vähem samaks, kuna nad ei julge mu juuste tooni muuta ja lõikuse asemel on tasandatud mu otsi.Saan aru, et minu juuksed ja näokuju ja mida iganes veel ei kannata igasuguseid lõikusi ja värvitoone, kuid ma tahaks midagi huvitavat ja uut. Mida ma peaks tegema? Kuhu minna? Ei soovi enam nende juuksurite juurde minna, kes lihtsalt võtavad raha aga ma tulemusega rahul ei ole.\nVastus: Kui tahad midagi huvitavat ja uut, siis võid vabalt tulla ka minu juurde. Ja võime kokku leppida, et kui rahule ei jää, siis raha maksma ei pea. Helista 55 64 55 84 Oskar.\nOlen huvitatud spiraallokkidest, palju need umbes maksavad, kui kaua sees püsivad ja kui pikkadesse juustesse neid üldse teha oleks võimalik?Vastus: Hinnad on igal pool erinevad, see sõltub, kus sa neid teed ja täpsed hinnad saaksid teada salongi helistades. Pead lappama telefoniraamatut või vaata kasvõi siia samma sekretäri webis olevate salongide alla. Kui sa mõtled spiraallokki, mis on tehtud keemiliselt, siis püsib lokk juustes seni kaua, kuni sa ta välja kasvatad või ära lõikad. Vahest läheb juuks ise ka pika aja peale sirgeks tagasi, see on siis, kui lokk oli tehtud liiga nõrk. Lokki võib teha igale juuksepikkusele.Kuid midagi võiksid ka teada: kui sa tahad et, su lokid head välja näeksid, pead sa iga päev nendega tegelema. Spiraallokk ei tähenda ka seda, et su juuksed alati ilusti spiraalselt lokkis on. Keemilise lokiga on ka see, et kui sa tahad sellest lahti saada juukseid mitte lõigates, on see peaaegu võimatu.Soovitan aga teha neid lokke lihtsalt vee või vahuga ja kanda siis seda soengut paar päeva. Sellised lokid näevad ka paremad välja, sest iga salk jääb selline konkreetne otsast lõpuni. Ja neid saab ka iga kord erinevaid teha. Odavalt saad neid teha juuksurikoolides (Pärnu mnt "Noorus"? ja Tondi 8a "Juuksurite erakool"?). Las tüdrukud harjutavad rullide keeramist. Kõike head!\nVähekahjulik juuksevärv, lõikus "kuumade kääridega"?, tukk\nMul on poolpikad, paari tooni võrra heledamaks värvitud ja hästi hoitud sirged juuksed. Ma tahaksin neid pikemaks kasvatada ning enam mitte vesinikku ja ammoniaaki sisaldavate värvidega värvida, s.t. tahan saavutada võimalikult originaalilähedast juuksevärvi.Soovitage palun mõnda vähekahjulikku juuksevärvi. Mida arvate ja kas olete kokku puutunud paljureklaamitud uue Goldwelli värviga "Elumen Hair Colour"?Mida oskate öelda "kuumade kääride" kohta? Kas vastab tõele, et juukseotsad katkevad vähem, kui neid on "kuumade kääridega" lõigatud.Ka tahaksin vabaneda tukast, kuid ei suuda oodata selle väljakasvamist ega oska kanda klambreid-võrusid. Kas tukapikendus võiks olla lahenduseks?Vastus: Kui värvid juukseid tumedamaks, on neid väga raske kahjustada, sest tumedad värvid ei ole nii aktiivsed kui helendajad ja neisse segatakse sisse ka nõrka vesinikku. Ka kergvärvid ei kahjusta juukseid. Seda Goldwelli uut toodet pole veel proovinud aga julgen öelda et, Goldwell on väga hea firma nii kvaliteedi kui ka hinna poolest. Kasutan ise ka mõningaid viimistlusvahendeid neilt. Kergvärvid on neil tõesti head ja tulevad peale kuud-kahte juustest maha nii nagu kergvärv peaks seda tegema.Juukse otsad katkevad vähem kui neid hoitakse ja ravitakse. Juuste kammimisel ära kasuta jõudu ja hoidu kuumadest asjadest. Kuumad käärid ma arvan ei ole hea lahendus aga sa võid ju proovida ja siis kirjutatada tagasi, kas otsad on paremad või mitte. Kuumade kääridega on ka väga raske lõigata head lõikust ja ma arvan et see on rohkem üks reklaami trikk.Ja nüüd tukk. Vaata tänaval, kuidas noored oma tukkasid klambritega kinni panevad ja proovi ka kodus järgi teha. Vahest on hea tukka hõrendada, siis ei jää ta paks sealt, kus sa teda kinni paned. Kõige hullem periood ongi need mõned kuud, kui tukk kasvab kulmudest nina otsani. Kui tahad teha pikendust tukale, siis ma kardan et need ühenduskohad jäävad näha. Eriti hea on, kui punud mingid patsid ja punud tuka ka sinna sisse nii et ei saa aru, et sul tukk on. Patsi võib punuda ka ainult ühe, mööda näo äärt.\nOlen mures juuste langemise pärast, neid tuleb tohutult, nii kammides kui magades. Mis aitaks?\nVastus: Aitab see, kui loed eelmiste küsimuste vastuseid. Lisaks ürita olla rõõmus ja stressivaba ja peapesu ajal tee enda peanahale massaazi. Kui aga probleem tõesti suur, jookse kohe arsti juurde.\nPalun öelge, mida ette võtta oma juustega. Nad on aastatega järjest õhemaks jäänud ja ei kasva enam. Juuksuris pole väga kaua aega käinud ja piiran ise kodus oma juukseid. Juukseid ei ole ma kunagi värvinud ja katki ka otsad ei ole. MIda ette võtta, et taastuksid minu kunagised pikad, paksemad juuksed? Tean, et juustele mõjub ka psüühiline pinge ja vitamiinipuudus. Kas on olemas spetsiaalne ravikuuri arsti poolt juustele või peaksin minema nahaarsti juurde, et pea nahka kontrollida?Vastus: Kindlasti on olemas spetsiaalne ravikuur ja kindlasti võiksid minna ja igaks juhuks lasta peanahk üle kontrollida arsti juures. Aga juuksed jäävad ka lihtsalt hõredaks, kui inimene vanemaks saab. Korralik peanaha massaaz aitab kindlasti.\nHõredad ja rasvuma kippuvad juuksed\nMinul on tumedad terved, kuigi natuke hõredad ja rasvuma kipuvad lühikesed juuksed. Lõikan ja värvin iga pooleteise kuu tagant, pesen iga päev, äärmisel juhul üle päeva. Juba aastaid üritan saavutada sellist ploomi-karva pead, olen ära proovinud pea kõik saadavad juuksevärvid nimega violett, baklazaan ja ploom. Tulemus kestab 3 pesukorda, siis aga kaob sinakas toon täielikult ja mulle jääb üle vaid leppida punase peaga. Olen ostnud ka siniseks toonivaid shampoone - üks määrib patju, teine värvib küüsi (katsu ise iga päev kell 6 hommikul unise peaga kummikinnaste või loputusvedelikuga mängida!), kolmandast pole üldse mingit kasu. Kas on mul lootust oma unistus valutult ellu viia?Vastus: Ei tahaks küll hommikul kell 6 unisena kummikinnastega mängida. Sinine pigment on kahjuks see, mis kõige kergemini juustest välja tuleb. Järgmisena järgneb punane ja siis kollane. Sellepärast jäävadki juuksed heledaks värvimisel alati kollased, sest kollane tuleb alati raskelt välja. Baklazaan ja ploom värvid sisaldavad nii siniseid kui ka punaseid pigmente. Sinine ja punane teevadki kokku lilla ja kui sinine välja pesta, jääbki alles punane.On olemas sellised värvid mida nimetatakse pigmentvärvideks. Neid kasutavad juuksurid (mitte kõik) ja neid saab osta ainult sealt, kus müüakse värve, mis on mõeldud juuksuritele. Ja peaaegu kõikidel normaalsetel firmadel on nad olemas. Sul olekski vaja üht sellist pigmentvärvi - kas lillat või sinist ja siis iga kord, kui värvid juukseid, peaks natukene lisama seda pigmentvärvi sinna baklazaani või ploomi sisse. 5ml lillat + 30ml ploomi või 10ml lillat + 60ml ploomi jne. Puhtal kujul neid pigmentvärve ei kasutata eriti. See peaks siis hoidma tulemust kauem lillana.Kindlasti pead tegema õige valiku shampooni ja palsamiga, kuna pesed juukseid iga päev. Need peaksid olema värvitud juustele ja ei tohiks olla väga tugeva pesemistoimega. Shampooni ja palsami kogused peaksid olema ka hästi väikesed. Tänapäeval piisab ka paarist shampooni tilgast, et saaks pea puhtaks. Ja kui ütled, et su juuksed on normaalsed, ei peaks ka palsam väga tugevatoimeline olema. Võid vahest kasutada ka ainult pähejäetavat palsamit.\nNii et lisa värvisegule lillat pigmenti ja ära pesu ajal väga vahuta!\nMul on loomulikult lokkis (krussis isegi) juuksed ja ma sooviks neid kuidagi vähem lokki saada. Mis ma peaksin ettevõtma või millise juuksuri juures saaksin oma pusapea sirgeks? Praegu on ainus variant peale pesu juuksed kinni panna. Aga nii ei ole see tulemus jääv, nt peale vihmasadu on jälle lokid peas. Palun infot võimaluste kohta.Vastus: Kõige sirgemaks saab juuksed sirgeks tegevate tangidega aga see on ainult kuni esimese veeni aga see eest on juuksed ka tõesti sirged ja läikivad. Lokki natukene sirgemaks saab teha ka keemiliselt aga juuks ei jää ikka 100% sirge ja ei hoia ka enam ilusti lokki.\nVälismaal müüakse ka kemikaale, millega tehakse afrojuukseid sirgeks aga need on väga tugevatoimelised ja eurooplase juuksed ei kannata alati neid välja, seepärast on nende müük isegi mõningates maades keelatud. Tangidega saad sa juuksed sirgeks minu juures, kui aga tahad teha neid sirgeks keemiliselt, võiksime me teha esialgu ainult ühe salgu sirgeks, et saaks vaadata, kuidas jääb. Kui kasutada niisutavat palsamit, siis teeb see ka juukse natukene raskemaks ja elastsemaks.\nOlen meesterahvas ja pisut üle kahekümne aastane tudeng. Mul on järgmine mure. Olen jännis tõenäoliselt kõõmaga. Juuksed on iseenesest ilusad ja säravad ning isegi päris tugevad - nii on väitnud mõned juuksuridki, kuid ometi nad rasvuvad kahe-kolme päevaga ning peanahk hakkab sügelema. Peale dushi on justkui kõik ilusti korras, kuid mõne tunni möödudes tunnen, kuidas peanahk hakkab justkui hõõguma ja sügelema, hommikuks on tavaliselt peanahk justkui koordunud lahti - väikseid valgeid nahahelbeid täis. Pealegi tuleb kammides omajagu juukseidki välja, kuid mitte palju. Samas ei saa ma kurta juuste kasvukiiruse üle. Kas tõesti on ainuke pääsetee Nizoral?Samas olen kaalunud võimalust, et nahk ei saa piisavalt hingata või olen pesnud kas liiga kuuma või külma veega, kuid paistab, et selles asi ei ole. Muidugi ei tea ma toitumisest tulenevaid võimalikke tagajärgi juustele ja peanahale. Kindlasti on oma osa stressil, mis võib olla ei lase haigusest nii kiiresti vabaneda.Kas on võimalik, et asi on hoopiski milleski muus?Ning veel üks küsimus: olen aastaid kandnud juukseid ühelaadses soengus (ühe külje peale kammitult) ning hakkasin möödunud aastal kammima neid hoopiski teisiti (lühem soeng ühtlaselt üle kogu pea - juukse pikkus mõni sentimeeter). Ometi ei püsi nad soovitud asendis kauem, kui paar nädalat peale juuksurikülastust, siis on juba märgata, et juuksed kipuvad ikka endisse suunda hoidma. Kas siin oleks abi zeleedest ning kuidas neid õigesti kasutada?Vastus: Proovi alguses pesu ajal kasutada vähem shampooni ja loputa juukseid kauem ja loputuse ajal aita käega peanahal puhtaks minna. Shampooni peaks panema koguse poolest sama palju nagu sa paned hambapastat hamaharjale. Hõõru shampoon kõigepealt käte vahel laiali ja alles siis hakka pead pesema. Pähe jäänud shampoon võib vabalt tekitada sügelust või kõõma. Loe ka eelnevaid vastuseid sealt saad teada, kuidas pead õieti pesta tuleks. Proovi ka palsamit, see võib ka nahka pehmendada. Sul võb olla ka tõesti mõni haigus, kuid siis peaksid minema kohe arsti juurde.\nLühikese soengu sättimisel on kindlasti abi geelidest ja vahadest ja vahtudest. Neid võid kanda nii kuivadesse kui ka niisketesse juustesse. Alguses hõõru väike kogus (sama palju nagu hambapastat) käte vahel ilusti laiali ja alles siis kanna see juustesse. Ära hõõru viimistlustooteid peanahka. Sa peaksid ise proovima erinevaid variante katsetades, et siis leida endale see sobiv. Küsi nõu ka oma juuksurilt või tule minu juurde, tel 055 64 55 84 Oskar.\nJuuste värvimine heledamaks\nKui pikk vahe peaks olema püsivärviga juuste värvimisel enne järgmist värvimist? Soovin oma juukseid olemasolevast tumepruunist toonist heledamaks värvida 3-4 tooni. Kas selleks on vajalik enne värvieemaldust ka kasutada või rikub see väga juukseid?Vastus: Kui soovid juba enne värvitud juukseid värvida heledamaks, siis kindlasti peaksid tegema alguses värvi eemalduse ja siis värvima juba juuksed soovitud värviga. Kui kõik teha õieti, siis ei riku see su juukseid. Tegija peaks olema ikka proffessionaal. Sellist kindlat reeglit ei ole, kui pikk peab olema vahe enne järgmist värvimist aga tavaliselt soovitatakse juustel puhata paar nädalat.\nMul on loomulik juuksevärv, niisugune tüüpilise eesti naise kartulikoore-pruun. Olen pikemat aega värvinud juukseid püsivärviga tumepruuniks. Sel suvel otsustasin aga proovida heledamat juuksevärvi. Selleks võttis juuksur Garnie juuksevärvi eemaldusvahendiga mul kahel korral järjest juuksevärvi maha. Tulemuseks olid valkjas-kollased juuksejuured ja ülejäänud juuksed oranzid.Kui mitu korda peab värvieemaldusprotseduuri tavaliselt läbi viima, et saada piisavalt heledad juuksed, et katta need ühtlaselt karamell-blondi püsivärviga?\nVastus: Sa peaksid need oranzid juuksed veel korra värvi eemaldajaga üle tegema, et nad muutuksid ka valkjaskollaseks. Ära mingil juhul pane värvi eemaldajat sellele osale, mis juba on valkjaskollane, sul ei ole vaja seda osa veel heledamaks saada. Värvieemaldusprotseduuri tuleks teha nii kaua, kuni on saadud piisavalt heledad juuksed, et need katta ühtlaselt soovitud värviga. Värvieemaldusprotseduuri tuleks teha ainult nendele osadele, mis ei ole veel piisavalt heledad. Tuleb olla ka äärmiselt ettevaatlik ja kogenud sellel alal. Parem on eemaldada värvi paar lühikest korda lahja seguga, kui proovida heledaks saada ühe korraga ja tugeva seguga.\nJuuste värvimine tumeda kulla värvi\nKus oleks võimalik värvida juuksed püsivärviga TUMEDA KULLA värvi?\nVastus: Ainuke hea tume kuld, mida tean on Proffesionaalse Loreali värv- Majirell 8.33. Seda võib veel segada natukene mõne teise värviga, et tulemus oleks veelgi parem. Kahjuks salongis, kus praegu töötan, ei ole meil Loreali värve ja need värvid, mida kasutame, ei ole nii kuldsed tumedatena ja ei ole nii tumedad kuldsetena. Kuid kindlasti saaksime sind värvitud nii, et rahule jääksid. Väga palju sõltub ka oma juukse värvist.\nOma juuksevärvi taastamine\nSelline küsimus, et kui olen seni oma juukseid värvinud ja nüüd on sooviks oma päris juuksevärv tagasi saada lihtsalt juuste välja kasvatamise teel, siis milliseid tooteid peaksin ma edaspidi kasutama? Kas endiselt värvitud juustele mõeldud või värvimata juustele mõeldud tooteid. Praegu on mul juuksed õlgadeni lõigatud ja välja kasvanud, osa on umbes 3cm.\nVastus: Arvan et peaksid ikka kasutama töödeldud või värvitud juustele mõeldud tooteid, sest seda oma loomulikku juust on ju veel ainult kolm sentimeetrit. Tavaliselt on ka nii, et kui kasutad värvitud juuste tooteid loomulikel juustel, ei tee nad juustele mitte mingisugust kahju. Nii et head kasvatamist.\nOlen 23 aastane naisterahvas, kes soovib vahetada soengut. Kahjuks ei oska mulle ükski juuksur konkreetselt vastata, kas mulle sobib tukk. Minu näokuju ei ole kandiline ega ümmargune, ovaalne ammugi mitte. Lõug on kandiline aga põsed muudavad näo jällegi ümmargusemaks. Juuksevärv on heledamaks värvitud, loomulik juuksevärv on kartulikoorekarva. Siiamaani olen kandnud kuskil õlgadeni või natuke pikemaid juukseid. Juuksed on loomulikena väga õhukesed ja pehmed ning seetõttu olen jätnud juuksepikkuse selliseks nagu ta praegu on, kuna lihtsam on igapäev juukseid kinni panna, kui lõigata lühikeseks ja siis igapäev koolutada või föönitada ja kasutada viimistlusvahendeid ning väiksemgi tuuleliigutus viib selle vaeva kõik nulli. Olen seda proovinud.Vahel välja minnes ma küll praegu föönitan ja kasutan vahtu, et juust tõsta, kuid üldiselt olen tähelepannud, et kõige paremini sobib mulle juuksed kinni ülespanduna. ühesõnaga on küsimuseks, kas lõigata tukk ja kui siis milline? Lühemaks ka juukseid otseselt lõigata ei saa, kuna siis jälle tundub nägu kandiline, seda on mulle soovitatatud selleks, et juuksed kohevamad oleksid. Pikem juuks nagu venitab pisut mu nägu pikemaks.Vastus: Kas lõigata tukk ja kui ja siis milline? Selleks, et vastata ausalt su küsimusele, peaksin sind kindlasti nägema. Helista 055 64 55 84 ja me võime sinuga kokku leppida mõne aja, millal sa võiksid korraks salongist läbi tulla, et ma saaksin sind vaadata ja siis su küsimusele vastata.


Pärnu alistas Tartu, lätlased olid seekord võidumehed - Võrkpall - Tänane leht\n19. oktoober 2015, 09.35\nTartu peatreener Oliver Lüütsepp ja Pärnu juhendaja Avo Keel (paremal). Foto: Margus Ansu\nVÕRKPALL. Kaks Eesti klubi mängisid hooaja esimestele medalitele: Pärnu Võrkpalliklubi ja Tartu Bigbank osalesid Riias Balti liiga superkarika turniiril. Omavahel mindi kokku poolfinaalis, kus pärnakad said 3:1 võidu ja pääsesid finaali. Seal kaotati 1:3 Jelgava Biolarsile. Tartu pidi pronksikohtumises tunnistama RTU 3:2 paremust.\nBLOGITeise seti 0:6 kaotanud Kontaveit jäi Wimbledonis alla maailma 97. reketile\nPärnu jäi finaalis 0:2 kaotusseisu ja suutis võita vaid ühe geimi. Peatreener Avo Keel tunnistas, et finaalis õiget minekut ei leitudki. «Finaalis lätlaste vastu ei hakanud hargnema kuskilt, polnud neid mehi, kes oleksid seda asja vedanud. Servivigade ja muude vigade arv oli liiga suur ja Jelgava on piisavalt hea meeskond ning kasutas selle ära,» sõnas Keel, lisades, et poolfinaal tartlastega õnnestus paremini.\nPärnus on sel hooajal ka üks leegionär, lätlane Aleksandrs Avdejevs, kellega Keel üldiselt rahul on. «Finaalis ta oma paremat mängu ei näidanud, võtsin ta vahepeal välja, siis proovisin uuesti, aga ei läinud hästi. Ent üldiselt on ta meeskonnale oluline täiendus,» kinnitas Keel.