Linnart Mäll omas ajas ja kohas — Sirp\nMäll oli tugev semiootikas ja tekstoloogias, ehk koguni filosoofias. Tekstide lahtimõtestamine ja mõistete mõtestamine on kindlasti Mälli tugevaim külg.\nLinnart Mäll, Tee ja vili. Loenguid budismist. Toimetanud Märt Läänemets ja Teet Toome, keeleliselt toimetanud Sirje Endre, Mari Klein ja Elle Veermäe. Kujundanud Andres Tali. SE&JS, 2021. 424 lk.\nKõigepealt kontekstist. Kõnealune teos pole sugugi eraldiseisev nähtus. Tegu on teise teosega sarjast, mida võiks nimetada „Mälli mõttevaramuks“. 2018. aastal esimesena ilmunud „Tõe tee. Mõtteid ja mälestusi“ (koostanud Ivar Tröner, SE & JS) sisaldab Linnart Mälli (1938–2010) mõtteid ja mõtteid Mällist. Teises leiab loengud budismist. Kahtlustan, et ettevalmistamisel on köited tema rohkest kirjavahetusest ja artiklitest ning poliitilisest tegevusest.\nLinnart Mälliga seoses tõstatub küsimus teda ümbritsevast isikukultusest, mida viljelevad Mälli õpilased ja jüngrid. Mälli isikukultust olen täheldanud ise, ent seda on tunnistanud mulle eravestluses ka nooremad Tartu idateadlased. Jüngrite loodud vaimne surutis on aga nõnda suur, et avalikult nad seda tunnistada ei söanda. Kuigi esimese köitega võrreldes on teises ülistuslaulu tublisti vaiksemaks keeratud, on see siiski olemas.\nEelkõige on seda märgata Tarmo Kulmari järelsõnas. Saame teada, et Mäll oli „silmapaistev teadlane ja filosoof“ (lk 417). Vaimset surutist, mida pidid taluma peaaegu kõik nõukogude võimu all elanud ja tegutsenud vähegi mõtlevad inimesed, esitatakse (lk 401–407) osana märtrioreoolist, millestki erilisest. Mees kui legend, nagu Kulmar teatab juba Mälli eluloo alguses (lk 399). Kõige kummastavam on isikukirjeldus: „Välimuselt oli Linnart Mäll suurt kasvu ja jõuline, võimsa näoilme ja aukartust äratava hoiakuga“ (lk 417).1\nMäletan minagi Linnart Mälli, kohtusin temaga tosin korda aastatel 1995–2009: hiiglase kasvu ei täheldanud, kõuekõma hääles ei kuulnud. Pigem oli tegu toolis kössitava või raskelt kõnetoolile toetuva vana mehega. Mõte oli selge, jutt ent katkendlik ja samm raske. Poolel kordadest lõppes kohtumine joominguga. Sellest hoolimata on Linnart Mäll Eesti idateaduse seisukohalt oluline tõlkija ja budismi edendaja, teadlane ja omamoodi isegi idateaduse isa, ent siia tõmbaksin ma piiri – jumalikku aupaistet polnud. Ega see ju teadlasega sobitugi. Teaduse ja teadlase puhul peaks olema kõige tähtsam ikkagi sisu. Eraldi küsimus on, kuidas sobivad budismi eetika ja moraal (meeli tumestavaid aineid põlastatakse) paradoksaalse alkoholi liigtarbimisega.2 Või kuidas suhestuvad Mälli budismiarmastus (igasugu tavasid peetakse tühisteks ja asjatuteks) ning tema tuha Gangesesse puistamine (lk 418)?\nMulle on võõristav ka Linnart Mälli komme kõnelda loengutel iseendast ja isiklikust. Teosest saame teada, et juba kaheaastasena oli ta nõukogude võimu vastane (lk 49), kolmeaastasena oli lugenud läbi „Eesti entsüklopeedia“ ning neljasena soovis saada paavstiks (lk 37). Sama isiklikku leiab veelgi.3 Veider on ka Tartu kui Eesti kõige vaimsema paiga ülistus (lk 50-51), kiidulaul kolkapatriotismile. Suure budistina oleks Mäll võinud taibata, et oluline pole aeg ja ruum, vaid mõistmise sügavus.\nMis käesoleva teose puhul aga kindlasti kiitust väärib, on kujundus. Raamat on silmapaistvalt kaunis, Andres Tali maitsekalt kujundatud, ning kallilt välja antud. Projektijuht Ivar Tröner on hingega asja juures olnud. Teose põhisisuks on Linnart Mälli neli loengusarja, mis peetud aastatel 1992, 2002, 2003 ja 2004, ning tekstid toimetanud Märt Läänemets ja Teet Toome.\nEsimene loengukursus „India religioonide ajalugu“ (1992) on kahjuks pettumus: loengute sisu ei vasta pealkirjale ning käsitlus on tendentslik. Teemadest, millest Mäll ei oska või ei viitsi kõnelda, on ta kergelt üle libisenud, justnagu poleks nood olulised või – veelgi enam – neist isegi ei kõnelda. Eriti ilmekas näide on alajaotus „India mõte – 6. sajandil“ (lk 46–56), kus kõneleja mõte läheb uitama ning juttu tuleb kõigest muust, välja arvatud lubatud teema.4 Mällist on kahtlemata äärmiselt idamaine kõnelda oma õpetajatest (lk 36–45), ent seegi ei puutu India usunditesse. Ainus, millest peale isiklike mälestuste ja kõrvalepõigete pisut teada saame, on budism. Ülevaated hinduismist, džainismist ja teistest usunditest (lk 150–178) on nõnda mittemidagiütlevad, et lausa piinlik.\nLoomulik oleks olnud kõnelda kõigist usunditest võrdses mahus, rääkida nende omavahelisest suhtest ja vaimsest diskussioonist, samuti India religioosse pildi arenguetappidest selle ajaloo eri faasides, suhetest riikide ja valitsejatega, teiste usundite õpetusest, maailmanägemisest, kirjandusest jne, jne. Professionaalselt õppejõult ja teadlaselt, kellel oli selleks hetkeks selja taga 20–30 aastat staaži, eeldaks süstemaatilisemat lähenemist. Ajaloolase kohta on Mäll haruldaselt faktihõre.5 Vähesedki esitatud faktid on kahtlased, näiteks indoeurooplaste ränne Indiasse on dateeritud kahel moel (vrd lk 22 ja 29), sikhide arvuks on nimetatud 9 miljonit (lk 177).6 On ka teisi kaheldavaid, vaidlusaluseid või kaheti mõistetavaid kohti, ent jäägu need oma peensustes idateadlastele arutada.\nIlmselt oli Mäll vajalik just omas ajas ja kohas. Tänapäev vajab aga enamat: teravamat täpsust, suuremat selgust ja ponnistusi.\nTeine loengukursus „Budismi pühakirjad“ (2002) on tunduvalt parem. Käsitletav materjal on Mällile selgelt omasem. Juttu tuleb tekstikesksest mõtlemisest, saame teada, et kõik on kultuur ja kultuur on tekst (lk 184-185) – avaldub Mälli kui semiootiku vaimne pale. Järgnevalt analüüsitakse suurt hulka hinajaana ja mahajaana tekste, mille Mäll on läbi töötanud ja sageli ise ka eesti keelde tõlkinud. Tekstide lahtimõtestamine ja mõistete mõtestamine on kindlasti tema tugevaim külg. Kohati on loengupidaja meelsus ehk liiga mahajaana tekstide suhtes kaldu, ent see võib mulle vaid nõnda tunduda.\nKahjuks on järjepanu toodud tekstide kirjeldused sidumata: neid ei ole dateeritud ega seatud ühtsesse mõtteskeemi, seostatud. Seda peab kuulaja-lugeja juba ise suutma teha. Mäll on unustanud, et lisaks tekstilisele kontekstile on olemas ka ajaline, ruumiline ja ideoloogiline kontekst. Kummaline on kõrvalepõikena toodud väide, et „vanad roomlased vorpisid seadusi … Tulemus on näha: Vana-Rooma riik varises kokku“ (lk 199).7 Kaheldav loogika, kas pole? Lisaks saame teada, et „Ka eurooplased sõid veel XVI sajandil kätega, ainukeseks riistaks oli nuga“ (lk 200). Aga juba muistsest ajast kasutusel lusikas? Ning XI-XII sajandil kasutusele võetud kahvel?\nKolmas loengukursus „Budismi ajalugu“ (2003) paljastab taas, et Mäll oli tugev küll semiootikas ja tekstoloogias, ehk koguni filosoofias, ent ajalugu (eriala, mille ta ülikoolis omandas ja osakond, kus pikalt töötas) teda suuresti ei huvitanud. Kursus koosneb kahest osast: Buddha elu ja õpetus (lk 251–275) ning budism Aasias (lk 275–329). Nende kahe vahel haigutab lai kuristik. Buddha ja tema kogudus oleksid tegutsenud Indias nagu vaakumis: ajaloolised sündmused India ajaloos VI/IV sajandist eKr, mil tegutses Buddha, kuni XII/XIV sajandini, mil budism hävis, pole Mälli käsituses selle religiooni arengut justkui puudutanudki. Õnneks on budistlikust kogudusest napilt juttu eespool (lk 88-89).\nPuudu on koolkondade ja koguduse kujunemine, juttu pole mungakogudest, suhetest eri valitsejatega, ära ei ole toodud arheoloogilisi andmeid, budismi leviku asjaolusid ega muud. Mälli on huvitanud vaid tekst, ent budistlik kunst, ikonograafia ja arhitektuur näiteks mitte. Ülevaade budismist Aasias on samuti ebaühtlane. Mäll teab mõnda Sri Lanka (lk 275–288), Hiina (lk 312–323) ja Jaapani (lk 324–329) budismi ajaloost ning palju Tiibetist (lk 293–312), ent Birma, Tai, Kambodža, Vietnami ja Laose puhul on tema teadmiste pagas õhuke. Kesk-Aasia budismist pole üldse juttu. Mongoolia ja Korea olemasolu on unustatud. Ka ei ole suvatsenud ta ette võtta vastuolulisi teemasid budismi ajaloos, nagu näiteks suhtumine naistesse, ülikute eelistamine munkadena, vägivaldsus, sekkumine poliitikasse jne. Esimese ploki lõpul esitatud küsimustele vastamisel kõneleb Mäll talle meeldivast, küsijale sageli selget vastust andmata.8\nMälli neljas loengusari „Budismi põhimõisted“ (2004) on teose kõige sidusam ja mõttetihedam tekst. Budistlikud põhimõisted võetakse läbi loogilises järjestuses, sujuvate üleminekutega. Ka lihtsakoelisem lugeja saab loengust aru. Kahjuks eeldab mõistete mõtestamisest arusaamine sanskriti keele mõningast tundmist ning jääb seega laiemale lugejaskonnale kõigis nüanssides kättesaamatuks. Teeb nukraks, et kuigi Mälli peas oli kindel mõistete süsteem olemas, siis lugejale see terminite taevakaart ei avane: märgitakse ära vaid selle tähekirja eredaimad taevasilmad.\nHindan Märt Läänemetsa ja Teet Toome toimetamisoskust kõrgelt, kuigi olen sageli märganud kallutatust: Mäll on justnagu püha ja eksimatu, tema arvamustes ei kahelda. Säärane suhtumine on kahetsusväärne, sest loengutekstid oleksid suuremast hulgast viidetest ning faktide lisamisest üksnes võitnud. Iga õpilane võiks anda sel kombel oma õpetajale au. On ka puudujääke kohanimede õigekirjas. Praegusel kujul tuleb toimetamistöö hinnata pelgalt rahuldavaks (s.t keeleliselt heaks, ent sisuliselt nõrgaks).\nToimetajate kasutatud kirjanduses on märgata oma koolkonna tõlgitud-loodud tekstide eelistamist. Näiteks süstemaatiliseks tutvumiseks algbudismi ja theravaada õpetusega sobiks ideaalselt auväärse Ṭhitañāṇo Bhikkhu (Andrus Kahn) teos „Virgumise tee: nii nagu õpetas Buddha“ (Eesti Theravaada Sangha, Tallinn 2018). Samuti on Edward Conze „Buddhismi lühike ajalugu“ (Buddhakirjastus, Tallinn 1994) küll lüheldane, ent väga hea ülevaade budismi ajaloost. Samuti soovitan Mälli budismikäsitluse kõrvale teise Eesti suurmehe Uku Masingu (1909–1985) raamatut „Budismist“ (Ilmamaa, Tartu 1995). Pole selge, miks pole vaevunud kõnealuse teose toimetajad neid kolme väga head eesti keeles kättesaadavat käsitlust isegi mainima. Kas nende vaade budismile on Mälli vaadetega kuidagimoodi vastuolus? Või ei vaja Mäll konkurente ja kaasarääkijaid? (Igatahes kummaline, kuigi Mäll on ise Masingu suurt mõju oma vaadete kujunemisele tunnistanud, lk 37-38.)\nSiinne kriitika ei tähenda ometi seda, et kriipsutan kogu raamatu sisu (või üldse Mälli kirjutatu-räägitu) maha. Sugugi mitte, Linnart Mälli mõttekäigud on loogilised, sümpaatsed ja õiged. Pelgalt põhistada oleks võinud enam: olla faktitäpsem ja informatiivsem, mõttetihedam ja teaduslikum. Võib-olla oli tema valitud rahvalik lähenemisviis koguni teadlik? Ehk hindas Mäll oma auditooriumi õigesti ja mina ülehindan võimalike kuulajate-lugejate mõistmisvõimet? Ilmselt oli Mäll vajalik just omas ajas ja kohas. Tänapäev vajab aga enamat: teravamat täpsust, suuremat selgust ja ponnistusi.\nLootuses oma õpetajat ülendada on Mälli õpilased teinud talle karuteene. Iga loeng ja loengusari on omal kohal omas ajas, ent kuna teadus muutub kiiresti, fakte ja lähenemisviise lisandub nõnda palju, tekib vanu loenguid lugedes paratamatult kentsakas tunne, justnagu poleks mineviku autoriteedid tänases vaates midagi mõistnud. Aga ei, nad mõistsid asju omas ajas. Kindlasti on süüd ka Mällil enesel, kes ei vaevunud oma arvamusi sageli (kuigi on ka erandeid) tõsiasjade, näidete ja viidetega täiendama. Sestap seisneb avaldatud tekstide väärtus eelkõige Eesti idateaduse ajaloo ja Mälli mõtte säilitamises. Tänapäeval on vaja aga uut lähenemist ja värskeid andmeid.\nKellele siis teksti soovitada? Kes on auditoorium? Kindlasti peavad selle teose ostma Linnart Mälli andunud järgijad. Teos tuleb asetada altarile kõrvu dalai-laama fotoga ning kummardada selle ees kolm korda päevas. Lugemine pole kohustuslik. Teose võivad osta ka nostalgia küüsis vaevlevad isikud, kes soovivad vaimus taas läbi elada oma ülikooliaastaid (eriti 1980. ja 1990. aastatel), mil käidi valimatult kõigil loengutel, mis tundusid populaarsed. Pange raamat riiulile. Seisku seal, kõrvu mustvalgete fotodega albumiga – hea vahel lehitseda. Kolmandaks võiksid raamatu enesele soetada need idateadlased ja budismihuvilised, kes on juba läbi lugenud vähemalt riiulitäie teoseid budismist, ent kes veel ei tea, mida arvas neist asjadest Linnart Mäll. Kuigi teksti on lihtne lugeda, ei sobi see näiteks tudengile, kes budismist enam teada soovib, sest sellest jääb väheseks (sageli jääb loetu ka segaseks) – see tekitab vaid janu, aga ei kustuta seda.\nKõik võiksid aga mõista, et autoriteedid ja paleused nagu Linnart Mäll on vajalikud vaimses elus vaid senikaua, kuni nende poole pürgitakse. Kui ollakse nende tasemeni jõutud, ei tohiks paigale jääda, vaid peaks edasi kõrgustesse kihutama. Neile, kes arvavad, et nemad ei saa eales nõnda heaks kui autoriteet, on õpetaja vaid takistus arengu teel, tasalülitav faktor. Takistuseks kirgastumise teel võib saada isegi Buddha kui ideaal, rääkimata õpetajast.\n1 Noorusaeg tundub alati ilusam, kui see oli. Auväärse professor Kulmari maailmanägemise kallutatust kajastab ka väide, et aastatel 1955–1962 „NSV Liidu ja Hiina RV suhted õilmitsesid“ (lk 399). Tegelikult halvenesid pärast Stalini surma 1953. aastal kahe riigi suhted pidevalt, kulmineerudes piirisõjaga aastal 1969.\n2 Joomiskultuuri kiidab ja õigustab Mäll ka selles teoses, vt lk 57 ja 146-147, kuigi mõistab selle tühisust (vt lk 336).\n3 Siinkohal meenub mulle teine Eesti „idateadja“ Gunnar Aarma (1939–2001), kelle lood oma elust olid veelgi fantastilisemad, näiteks lugu Adolf Hitleri intervjueerimisest 1939. aastal.\n4 Meenub kadunud õppejõud Evald Saag (1912–2004), kes kõneles kord kursusel „Iisraeli rahva ajalugu“ terve loengu vältel üksnes briti naiste jalanumbrist.\n5 Loenguformaadis on viidete ja faktide puudumine (need anti ehk õpilastele loengu lisamaterjalina) loomulik, kuigi mitte tingimata, raamatu teksti kujul aga kahetsusväärne. Toimetajad oleksid ehk pidanud viited ja faktid alaviidetena lisama?\n6 Praegu on sikhe maailmas u 30 miljonit (Indias u 28 miljonit), ent isegi loengusarja aastat (1992) arvestades oleks õige arv u 16 miljonit.\n7 Siinkohal unustab auväärne, et ka Vanas Indias loodi tohutul hulgal seadusandlikku kirjandust, kuhu andsid oma panuse ka budistid kloostrireeglite loomise näol.\n8 Näiteks põikleb ta kõrvale küsimusest India lipul oleva ratta (millel on 24 kodarat) seostest budismiga, mille sümboliks on 8 kodaraga ratas. Kas ta teadiski, mis vahe ja seos neil on? Puudub ka toimetajate täpsustus.


Eestlased m��sid osaluse SWECOs rootslastele - �rip�ev\nEestlased m��sid osaluse SWECOs rootslastele\nEelmine artikkel: Kuukiri Juhtimine soovitab\nJ�rgmine artikkel: Kuukiri Juhtimine soovitab\nAakre j�i SWECO Projekti v�ikeaktsion�riks, suure osa aktsiaid m��s ta rootslastele eelmisel aastal. "Viimaste aastate tulemused ja kasumid on v�ga head olnud ja meie hinnavalemi j�rgi oli hind v�ga soodne, sellist eeloleva viie-kuue aasta jooksul kindlasti ei pakuta," p�hjendas ta.SWECO Projekt tekkis 2007. aasta kevadel nelja Eesti projekteerimisfirma �hinemisel.Aakre s�nul tegid m��giettepaneku mullu rootslased. "Eesti Projektis ja ETP Grupis pole mutrikeerajad, vaid ikkagi k�rvade vahel oleva ajuga t��tajad ja sellist firmat ei saa osta nagu m�nda kasukat - seal tuleb inimestega arvestada ja k�ik see pool on v�ga kena," r��kis Aakre.SWECO Projekti juhi ja endise aktsion�ri Aare Uusalu s�nul on aktsiate liikumine eestlastelt rootslastele olnud pidev p�rast ettev�tete liitumist. "�hinemise ajal oli aktsia hind kohalike aktsion�ride jaoks k�llaltki soodne, edaspidi majandus langeb ja t�en�oliselt langeb ka aktsia hind m�neks aastaks. Sellest on tingitud m��gihuvi," r��kis ta.Aktsiatest loobujaid on tema s�nul k�ikidest liitunud firmadest (ETP Grupp, Eesti Projekt, EP Ehitusprojekt ja SWECO Eesti). "On k�ll selliseid, kes on k�ik oma aktsiad �ra m��nud," �tles ta. "Mina m��sin k�ik oma SWECO aktsiad 2008. aasta s�gise ja selle aasta veebruari vahel."Eestlaste loobumisel firma jaoks suurt t�hendust tema s�nul ei ole. "Kuna Rootsi poole k�es oli enamusosalus, on nad kogu aeg saanud teha otsuseid, mida on tahtnud," r��kis Uusalu. See muudab juhtimise lihtsamaks - aktsion�ride koosolekul pole enam nii suurt aktsion�ride hulka, lisas ta.Projekteerimisfirma EA Reng ASi juhatuse liige Hillar Joon �tles, et v�lisomanik on nii pluss kui ka miinus. "V�idakse v�ita, et SWECO on Rootsi taustaga firma ja neil on kergem rahvusvahelist t��d saada," m�rkis ta."Teisest k�ljest on risk see, et kui tuleb halb aeg, siis Rootsi omanikud v�ivad otsustada, et miks Eestis seda firmat ikka hoida," leidis Joon.Joon kommenteeris SWECO Projekti liikumist rootslaste k�tte, et firma juhtimises ei tohiks see midagi muuta."P�rast kolme firma �hinemist on kogu aeg teada olnud, et SWECO on rahvusvahelise taustaga firma. Nii palju kui tean, on firmat kogu aeg Rootsist dirigeeritud," s�nas ta.\nEesti Energia kasum kahanes poole v�rra


Hommik on ärkamiseks, hommik on märkamiseks — Sirp\nBerit Kaschani luulekogus pälvivad tähelepanu ja austuse nii algav päev kui ka vaht cappuccino-tassis.\nBerit Kaschan, Hommikune vahetus. Toimetanud Helena Läks ja Lydia Raadik. Kujundanud ja illustreerinud Stella Skulatšjova. Kaschan AM, 2019. 56 lk.\nBerit Kaschani „Hommikune vahetus“ on stiilne hoolikalt koostatud luulekogu. Mis sellest, et mahult napp – kaasaelamise ja kaasamõtlemise võimaluse leiab peaaegu igal leheküljel. Kogu esimese ja ühe eredama luuletuse „Valestart“ algus toob välja raamatu põhimeeleolu, pinge tavaelu halluse ja unistuste vahel: „Möödunud nädalal siis lõpuks helistati ja öeldi otse, / et ime, mida olen terve elu oodanud, / jääb juhtumata“. Tõsi, see pinge ei muutu kusagil eriti tugevaks. Autori hoiak väljendub sedastuses „See, mis tulema peab, tuleb kindlalt kõik“. Ta ei dramatiseeri midagi üle, ehkki vahelduseks ju võiks. „Minusse möödujate surmahirm ei nakka – / pole enam ammu suurt õnne, / mida oodata või kaotada“ (lk 25).\nKa kogu pealkiri mängib üleva ja madala vastandamise ja põimimisega. Hommik pole sugugi aeg, millal oma kohv ära juua ja ikka samade igapäevatoimingute kallale asuda. Kaugeltki mitte: „Linnud meelitavad hommikud järjest kiiremini kohale / ja veenavad päeva kauemaks jääma“ (lk 6), „[tüdruk] istus tihti hommikut oodates trepil, / et tabada nõelaga täpset hetke, / kui ööst saab midagi muud“ (lk 12), „Hommikuti hõljun / tavaliselt hubasemates köökides / kohvitasside kohal“ (lk 31). „Esmaspäeva selgituseks“ viitab, et rutiin polegi autorile vastumeelne. „Pühapäev on tegelikult kõige raskem päev. / Sest siis Jumal puhkab / ja see päev tuleb algusest lõpuni meil endal välja kanda“ (lk 29). Hommikune vahetus tähendab ühtaegu nii elu üksluisust kui ka imepärast öö muutumist päevaks. Kaschan on keskendunud ses raamatus ühevõrra mõlemale poolele. Avanev silmapiir ja vaht cappuccino-tassis on pälvinud võrdselt tähelepanu ja respekti.\nKaschani teist luulekogu iseloomustavad – debüüt oli „Ma naeran magades“ (2016) – selgus ja sihikindlus. Suurepäraselt avalduvad need näiteks kogu nimiluuletuses, mis lisab hommikuse vahetuse mõistele veel ühe mõõtme – jumaliku. „Ootamas on enneolematu tööpäev. / Vastutus, mille sarnast pole eales veel kantud. / Sõge soorituspinge / ja kordumatu karjäärivõimalus üheskoos“ (lk 17). Seda sorti innustav eksistentsiaalsus iseloomustab Kaschani luulekogu hästi.\nTundekeskset lüürikat kogus peaaegu pole, kui välja arvata mõned üsna neutraalsed ja leebed vihjed, näiteks „Jõudeajas“. Seesugune kalduvus pole eesti naiste luules haruldane. Juba Anna Haava loomingus leidub ratsionaalsust ja eksistentsi iroonilist analüüsi märgataval määral, rääkimata Betti Alveri teostest. Küll aga on haruldane selle printsiibi nii vääramatu rakendamine. Isegi harva esinev erootika on emotsioonivaba („Kihluspidu“). Selline autoripositsioon on kindlasti omapärane ja minu arvates ka positiivne nähe. Luulekogu, kus intelligents domineerib emotsioonide üle – viimased esinevad meie luules ju sageli ülevõimendatud või suisa võltsil kujul –, on alati tore kätte võtta.\n„Hommikune vahetus“ sisendab kindlust, aga mitte jäikust. Öö on möödas ja õhtut nagu ei olekski, ehkki oht vahetevahel vilksatab: „Aga mida tund edasi, / seda karmimaks muidugi läheb“ (lk 29). Üheks kogu omapäraks on seegi, et puudub eesti uuemas luules šablooniks saanud vastandus kannatava, pettunud või lihtsalt ülimalt skeptilise üksikisiku – ilmselt autori enda – ning jõhkra ja ülekohtuse maailma vahel. (Meenub Max Harnooni irooniline luulerida „Maailm on halb, veel halvem mina“.) Kaschan on mõistja, mitte hukkamõistja.\nKuigi tegu on üsna minakeskse luuleraamatuga, tekib siin-seal selle pinnal ka avaramaid üldistusi. „Nautiloidide silmad ja suu asusid keha eri pooltel. / Neil oli peaaegu võimatu toitu hankida. // Minul nagu polegi nendega võrreldes ühtki muret“ (lk 8). Eneseirooniat leidub teoses palju rohkem kui irooniat ümbritseva suhtes: „kukkusin kiigelt nii palju kordi, / et mind ei oleks mõttekas palgata“ (lk 46), „Surnuaiavahi istutatud pelargooniumid mu tühjal kalmul / veel kuidagi peavad vastu, / teevad näitemängu tublisti kaasa“ (lk 31). Mitmed üldistused on nii minakesksed kui ka universaalsed: „No proovige jalutada koju läbi maikuu öö / ja mitte midagi igatseda“ (lk 6). Selge ja tasakaalukas autoripositsioon ei välista siiski spontaansust – luuletuste mõttelõng on selleks liiga sujuv ja ehe. Head näited on „Usaldus“ ja „Viimati“. Kaschan ühtaegu mõistab ja mõtestab. Kui parem osa eesti luulest on kirjutatud kas purjus või pohmellis olemise positsioonilt, siis Kaschan näitab ka kolmanda tee võimalikkust.\nOmaette rea moodustavad kuus luuletust, mis on keskendunud kuudele ja laiemalt aastaaegade vaheldumisele. Nendes leidub rohkesti ilmekaid personifitseerivaid kujundeid: veebruar on talve pankrotihaldur, detsember kogub tuure nagu boolero …\nLuulekujundeid leiab „Hommikuses vahetuses“ sama kontrollitult ja doseeritult nagu eriolukorra ajal näomaske. See pole puudus, sest kujunditega ülepakkumine ja eriti nende eklektilisus ning kaootilisus on eesti uuemas luules paraku küllalt levinud.\nKaschan mõtleb ja loob vabavärsis. „Hommikuse vahetuse“ riimis luuletused, eriti „Isapuhkus“, mõjuvad kohatult – just vormi, mitte sisu poolest. Õnneks on neid väga vähe. Dissonantsina mõjub ka raamatu allanhmelnitskilikult naivistlik kujundus, ehkki kaanepilt (hommikuse) kohvitassiga on tabav. Luuletuste üldlaadiga sobiks rohkem andresrõhulik uusasjalikkus.\nLõpetan fraasiga, mis Kaschani luulekogu minu meelest kõige täpsemalt iseloomustab: „Aga sel hommikul / olen taas väge täis. / Arusaamine iseendast, / veendumus oma olemasolu vältimatusest / on kindlam kui eales varem“ (lk 50). Teekond arusaamisest veendumuseni võib olla pikem või lühem, huvitavam või igavam. Kaschan eelistab põnevamat marsruuti, kuid ei ignoreeri põrmugi ka vastandlikku, mis ongi ju elus sagedasem.


FUNGITSIID, INSEKTITSIID JA AKARITSIID - MILLISED RAVIMID JA KUIDAS NEID õIGESTI RAKENDADA - HAIGUSED JA KAHJURID\nSelleks, et pestitsiidide kasutamine tooks maksimaalset kasu, peate hooaja jooksul kasutama erinevaid kemikaaliklasse. Siis ei saa patogeenid ja putukad mürgiga kohaneda.\nAianduses laialdaselt kasutatavaid kemikaale, sõltuvalt tegevuse põhimõttest, võib jagada klassidesse. Vaatame, mida see tähendab ja millised ravimid mis klassi kuuluvad.\nNeed ravimid on mõeldud parasiitide hävitamiseks. Fungitsiidid säästavad taimi pulbrilisest jahukastist, lehmast, mitmesugustest mädanikest, laigudest ja muudest haigustest.\nArtiklist saate teada, miks taimi tuleb ravida fungitsiididega ja kuidas neid õigesti kasutada.\nNeed on pikaajalised, süsteemsed (tungivad taimedesse) ja laia spektriga ravimid. Nende koostises olevad toimeained võivad liikuda taimede kasvust kaugemale ja kaitsta noori kasvajaid seente eest. Triasoolid imenduvad lehtedelt kiiresti ja neid soovitatakse kasutada jahukaste, mädanemise, rooste, rüüstamise, septoria, oidiumi vastu. Kuid fusariumide raviks on nad ebaefektiivsed.\nOn kiire difenokonasool\nShavit triadimenool, folpet\nSelle klassi fungitsiidid pärsivad tuumade jaotumise protsessi seenrakkudes. Toimeained imenduvad taimede kaudu hästi juurtesse ja levivad veresoonte kaudu ülespoole. Valmistisi kasutatakse nii mulla niisutamisel kui ka seemnete korrastamisel.\nKogenud aednikud väidavad, et bensimidasoolid on parimad fungitsiidid taimede juuremädaniku vastu võitlemiseks. Lisaks saavad ainult need ravimid tõhusalt toime tulla fusariumiga.\nKõigist bensimidasoolidest kestab tiabendasool kauem kui teised pinnases - 500 kuni 724 päeva. Näiteks karbendasiim laguneb palju kiiremini - 20 kuni 40 päeva.\nRavimitel on süsteemne ja immunostimuleeriv toime. Nende aktiivsed koostisosad on vastupidavad äärmuslikele temperatuuridele, võivad liikuda taimede kasvupunktist kaugemale ja pakkuda kaitset noortele võrsedele. Strobiluriinid on kasutatud jahukaste, mädanemise, rooste, küünte, peronosporoza, hilisõõne, hallituse ja lehtede laigude vastu. Ebaefektiivne fusariumide raviks.\nSee on suhteliselt uus fungitsiidide klass, millel on süsteemne ja kaitsev toime. Need on ette nähtud peamiselt väävli ja monilaarse mädaniku, jahukaste vastu.\nToimeaine on fenhexamiid, selle klassi kõige populaarsem ravim on Teldor. See ei ole fütotoksiline, mitte inimestele ja keskkonnale ohtlik, ideaalne lillede töötlemiseks.\nKarbamaatidel on ka süsteemne toime: nad tungivad läbi juurte ja levivad kogu taime mahutites. Kuid neid kasutatakse ainult seenhaiguste ennetamiseks, kuna nad ei saa nakatunud isendeid ravida.\nSelle klassi kuulsaim ravim on Previcur. Toimeaine on propamokarb.\nTagada kaitsev ja terapeutiline toime. Efektiivne ainult jahukaste, halli hallitusseente, küünte ja oidiumide suhtes. Toimeaine - triforiin. Keemilist ravimit nimetatakse Saproliks.\nNeil on süsteemne või piiratud süsteemne toime. Ravimeid kasutatakse võitluses nuhtluse, jahukaste ja moniliozomiga. Aednikud ja aednikud kasutavad kõige sagedamini ravimit Chorus (toimeaine - tsüprodiniil).\nNeed ravimid käsitlevad ainult haigusi, mis on kergesti ravitavad. Näiteks jahukaste. Muudel juhtudel on imidasoolid efektiivsed ainult ennetamiseks. Kõige populaarsem ravim on Spartak (toimeaine on prokloras).\nNeil fungitsiididel on piiratud kontaktaktsioon. Need on efektiivsed ainult vahepealse, lõpliku ja profülaktilise ravi jaoks.\nPolükarbatsiin poleerija, metiram\nRidomil Gold mancozeb, metalaksüül\nAtsetamiidid ja oksasolidiini derivaadid\nEfektiivne hilja lõhkumise, Alternaria ja hallituse vastu. Tavaliselt kasutage kombineeritud ravimit Thanos. Toimeained on tsümoksaniil ja famoksadoon.\nVase baasil olevad ravimid\nOn palju vase sisaldavaid fungitsiide, kuid kõige sagedamini kasutatakse vasksulfaati ja Oxyhit. Neil on piiratud kontaktaktsioon, neid kasutatakse pindmiste seenhaiguste ennetamiseks ja raviks. Kuid pidage meeles: vase baasil olevad ravimid on fütotoksilised.\nOn ka teisi fungitsiidide klasse, kuid aianduses ei kasutata neid ravimeid peaaegu kunagi.\nSõna "insektitsiid" pärineb ladinakeelsetest sõnadest insectum - "putukas" ja "caedo -" ma tapan. " Need kemikaalid on mõeldud kahjulike putukate (lehetäide, scutes, whitefly, weevil, sawflies jne) hävitamiseks. Insektitsiidid erinevad ka keemilise koostise ja toime poolest.\nNeid ravimeid iseloomustab kiire ja pidev toime, kõrge efektiivsus ja madal toksilisus inimestele ja loomadele. Kuid putukad harjuvad nendega harjumuspäraselt ja ei sure korduvate ravidega.\nTsimbush, Arrivo, Sherpa, Inta-Vir tsüpermetriin\nFustak, Fury zeta tsüpermetriin\nKarate lambda tsühalotriin\nKinmiks beeta tsüpermetriin\nNeed süsteemsed ravimid on laia toimespektriga, kuid need on inimestele ja loomadele väga mürgised.\nFufanon, Aliot, Karbofos Malaton (malatioon)\nDiasool, Grizzly, Basudin, 2-Thunder, Medvedox diazinoon\nNeed ravimid mõjutavad putukate närvisüsteemi ja on inimestele peaaegu mittetoksilised. Neid kasutatakse juurte ja lehtede raviks.\nAktara, Kruiser tiametoksaam\nKonfidor Extra, Imidor, ülem, Tanrek, Antizuk, Varant imidaklopriid\nOhutu loomadele, inimestele ja keskkonnale. Need ravimid mõjutavad putukate füsioloogilisi protsesse. Nad ei tapa täiskasvanuid, vaid steriliseerivad neid.\nNendel ravimitel on laia toimespektriga, need on inimestele praktiliselt mittetoksilised ja putukad ei harjuta nendega. Nagu näidatud, on avermektiinid puukide vastu võitlemisel suurepärased abivahendid.\nAkitsiidid on spetsiaalsed puukide kontrolli vahendid. Kõigi akaritsiidsete preparaatide kokkupuutepõhimõte tuleneb nende lülijalgsete putukate elulise aktiivsuse iseärasustest.\nAsiitsiidide hulgas on nn insektokaritsiide, insektitsiididena kasutatavaid ravimeid. Enamik neist moodustab avermektiinide klassi. Mõned akaritsiidid toimivad puugidel ainult teatud arenguetapis, samas kui teised - kõigil etappidel.\nPraegu on aia ja lillepeenra töötlemisel parimad järgmised ravimid:\nOmite. Toimeaine - propargiit. Tapab täiskasvanud puugid, nende vastsed ja nümfid. Ei hävita mune. Kaitsev toime kestab vähemalt 21 päeva.\nLill. Toimeaine on diflovidasiin. Madal toksiline hormonaalne akaritsiid, mis toimib kogu puugide elutsükli vältel.\nApollo. Toimeaine - klofentesiin. Ravim on efektiivne mitmesuguste ämblik lestade vastu võitlemisel, eriti punaste puu lestade puhul. Kehtib vähemalt üks kuu.\nBorneo. Toimeaine on etoksasool. Hormonaalsed akaritsiidid munadest ja vastsetest. Suure täiskasvanute kogunemisega on parem seda kasutada koos ravimitega, mis hävitavad täiskasvanud puugid.\nNeed preparaadid aitavad kaitsta aia- ja lillekultuure puugidest. Ja kui sa tahad ravida kogu ala nende salakavalate putukate vastu võitlemiseks, loe meie artiklit Me kohtleme taksidest. Selles selgitatakse üksikasjalikult, kuidas seda õigesti teha.\nEt kaitsta taimi seenhaiguste ja putukate kahjurite eest nii tõhusalt kui võimalik, kasutage ravi ajal erinevate klasside ravimeid.


Välisminister Liimets: OSCE mõju sõltub liikmesriikide vastastikusest usaldusest | Välisministeerium\nAvaleht Uudised Välisminister Liimets: OSCE mõju sõltub liikmesrii...\n2. Detsember 2021 - 20:46\nVälisminister Eva-Maria Liimets osales Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) välisministrite aastakohtumisel Stockholmis, kus arutleti OSCE võimaluste ja mõju üle rahu ja julgeoleku hoidmisel, demokraatlike väärtuste edendamisel ning rahvusvahelisel õigusel põhineva maailmakorra toetamisel.\nEesti jaoks on keskne küsimus OSCE aluspõhimõtete tugevdamine. „Arutasime, kuidas kasutada OSCE platvormi riikide vahel suurema mõistmise loomiseks, konfliktide lahendamiseks, inimõiguste edendamiseks ja kõikehõlmava julgeolekukäsitluse toetamiseks,“ ütles minister Liimets.\nVälisminister rõhutas oma sõnavõtus, et OSCE piirkonnas seni jätkuvad üleastumised rahvusvahelisest õigusest ning okupeeritud aladel toimuvad inimõiguste rikkumised on suureks julgeolekuohuks tervele meie naabruskonnale. „Eesti soovib, et meie omavahel kokkulepitud põhimõtted oleksid kaitstud ning usaldus, ennustatavas ja läbipaistvus rahvusvahelises suhtluses tagatud,“ sõnas Liimets ja avaldas kahetsust, et mitmed olulised kokkulepped jäid seekord sündimata. „Siiski tuleb esile tuua ministrite avaldus Transnistria konflikti lahendusprotsessi toetuseks 5+2 formaadis.“ Liimets tõdes, et OSCE mõju sõltub just sellest, kui palju on liikmesriikidel poliitilist tahet, dialoogivalmidust ja vastastikust usaldust küsimuste lahendamisega tegelemisel.\nMinister Liimets võttis sõna ka Taani, Saksamaa ja Ühendkuningriigi korraldatud Valgevene teemalisel kõrvalüritusel, kus käsitleti riigis möödunud suvel toimunud presidendivalimiste järel oluliselt halvenenud inimõiguste olukorda. „Rahvusvaheline üldsus peab hoidma Valgevenes toimuvat terava tähelepanu all. OSCE pakutud, kuid Valgevene poolt seni tagasi lükatud dialoogi ellu kutsumine olukorra lahendamiseks on väga oluline,“ sõnas välisminister. „Valgevene rahvas peab saama võimaluse ise avatult ja demokraatlikult oma tuleviku üle otsustada.“\nLiimets sai OSCE välisministrite aastakohtumise raames eraldi kokku ka Armeenia, Aserbaidžaani, Kanada ja Moldova ametikaaslastega. Lisaks osales minister Ukraina-teemalisel kõrvalüritusel, kus rõhutati Ukraina territoriaalset terviklikkust ja Krimmi annekteerimise mittetunnustamist.


Eucerin C- vitamiini seerum\nSee on seerum, mis aitab talve üle elada. Kasutasin ühe kuu jooksul kolm pudelikest ära, tulemuseks klaar ja värske jume, mis jäi mõnusalt kumav.\nKarbis on kolm C- vitamiini ja seerumiga täidetud ampulli, millest jätkub 28 päevaks. Selleks, et seda head toodet kätte saada, peab kõigepealt avama pakendi, eemaldama fooliumi ning seejärel pehmele põhjale vajutades ja loksutades segama seerumi ning C-vitamiini pulbri omavahel. Tulemuseks on kreemjas emulsioon, mis sisaldab 10% puhast, värskelt aktiveeritud C-vitamiini vormi. Tootja lubab, et see muudab naha säravamaks, jumekamaks, klaarimaks ja täpselt nii nagu lubatud, seerum seda kõike ka tegi.\nMulle meeldivad tooted, mis on nii tõhusad ja turvalised, et neid tohib kanda ka silmade alla ja see seerum ongi üks sellistest. See on puhas boonus!\nKindlasti rõhutan, et selle tootega liialdada ei maksa, sest juba paar tilka toimivad väga hästi. Samas jäi pelgalt seerumist minu kuivema nahatüübi puhul siiski väheseks, seega kasutasin lisaks ka päevakreemi. Arvan, et rasusema naha puhul piisab ka täiesti seerumist endast.\nVäike soovitus ka – kui plaanid päikesereisi, siis otse päikese kätte ma selle seerumi kasutamise ajal ei soovita minna. Kui tahta seerumit reisil kasutada, tuleb lisaks näole kanda ka päikesekaitsefiltriga kreemi.\nViviscal vitamiinid, šampoon ja palsam\nKuna mul on suhteliselt peene karvaga ja õhukesed juuksed, siis olin rõõmuga nõus katsetama uusi Viviscal tooteid. Seda enam, et need pidid olema ka Jennifer Anistoni lemmikud!\nViviscali Extra Strength toidulisandid sisaldavad eksklusiivset merest pärinevat kompleksi AminoMar®, samuti biotiini, tsinki, C-vitamiini, põldosjaekstrakti ja rauda, mis toidavad juukseid seespidiselt. Lisaks juustekasvule mõjuvad need ka nahale ja küüntele. Ilmselt tänu nendele juuksevitamiinidele on mul nüüd hulk uusi 2-3 cm pikkuseid juuksekarvu, mis on kasvama hakanud sellise kiirusega, et neist on tekkinud nn „minitukk“.\nViviscal vitamiinid on abiks igapäevase stressi, hormonaalsete muutuste, halva toitumise, vanusest tingitud muustuste, menopausi, rasedusjärgse perioodi, pärilikkuse, ravimite ning keskkonnast ja liigsest juuksehooldustoodete kasutamisest tulenevate kahjustuste puhul, mis võivad mõjutada juuste tervist ning põhjustada murdumist ja liigset väljalangemist. Siinkohal peab siiski teadma, et kui tegu on kliinilise või päriliku juuste väljalangemisega, siis ei aita kahjuks ka need vitamiinid.\nHea tulemuse saamiseks peab neid toidulisandeid võtma minimaalselt 3 kuud, ideaalis lausa 6 kuud.\nŠampoon ja palsam tekitavad kohe peale pesu tunde, et juukseid on peas rohkem. Ana:Tel™ patenteeritud kompleks, mis sisaldab looduslikest allikatest (nt herneidudest) saadud kliiniliselt testitud koostisosi, muudab juuksed juba peale esimest pesu täidlasemaks ja tihedamaks. Lihtsalt supertulemus!\nViviscali ja nn tavalise šampooni toime vahest sain eriti hästi aru siis, kui pesin suvekodus olles juukseid nö tavalise šampooniga ning juuksed ei olnud nii kohevad ja täidlased. Tunnustada sain ka oma juuksurilt, kes juukseid katsudes küsis taas, et mis nipid mul nüüd kasutusel on? J\nKokkuvõttes ei oleks ise arvanud, et tulemused on nii head. Kasutan Viviscali tooteid kindlasti edasi.\nKui Reet Härmatiga kohtusime, ja ta Öli tutvustas, siis mõtlesin, et mis siis ikka, Õlid ei ole minu lemmikud olnud, aga proovin ära! Tänaseks olen ära kasutanud juba 2 pudelikest seitsme väeka taime (Damaskuse roos, neroli, lavendel, ilang-ilang, kummel, saialill, roosgeraanium) eeterlikud õli kokteili, mis võitlevad üheskoos elastsuse ja toonuse vähenemise ning näokontuuri lõtvumisega. Mulle väga meeldib, toote lõhn, imendumine, ning pärastine tunne. Kasutan nii holmmikul kui õhtul, u 4 tilka jagan ära laubale, põskedele, lõuale ja 2 tilka kaelale. No lihtsalt võrratu lõhn ja tunne, mis järgneb. Meigi aluseks ideaalne, lisaks emotsionaalne ja aroomiteraapiline. Mönus J Jätkan kasutamist.\nToode, ilma milleta justkui enam ei saa. Mõnusalt imendub, jätab naha kumama, kasutada saab kohe peale trenni, hommikul peale dušši ja ennem riidesse panekut, sest ei jää ölist, või rasvast tunnet. Mulle väga meeldib! Hästi oluline on, et kõik Öli lähteained pärinevad vaid parimatelt kontrollitud sertifikaatidega taimekasvatajatelt, kes järgivad ausa kaubanduse ja orgaanilise tootmise põhimõtteid. Toode on orgaaniline ja säilitusainete vaba. Hästi turgutav!\nMinu 2 meigilemmikut on seekord Idunilt.\nUus Huulepulk pliiats Idunilt\nÜlihea püsivusega ja mugava kasutusega huulepulk pliiatsi abil on lihtne huulekontuuri joonistada ja uuendada. Püsivus testitud ja tõesti püsib hästi, 4 tundi on muretu ka siis kui selle aja sisse mahub kohvi joomine ja kerge eine. Mina kasutan tooni Birgit. Muidu pliiatsid saadaval 6 eritoonis.\nIdun vedel silmalainer\nUus avastus minu jaoks! Taas pean tõdema, kui kvaliteetne on Idun. Võimaldab joonistada ülipeene kauni lainerijoone, mis pidude hooajal on asendamatu. Lihtne ka igapäevaselt silmakontuuri rõhutamiseks. Sisaldab puhtaid mineraalaineid ja sütt. Minu uus lemmik! Boonuseks on ka toote soodne hinnaklass, tippkvaliteedi eest.\nMinu ilu saladus blogi IDUN palsam Eucerin šampoon kehaõli IDUN Minerals ÖLI organic ÖLI Viviscal juuksevitamiinid silmalainer huulepulk huulepliiats\nIDUN VEDEL SILMALAINER BLÄCK MUST 0,6ML\nÖLI ORGANIC SKINCARE NÄOÕLI SEITSME LILLE 10ML


Keskkonnauudised - Karusloomafarmidele käib heaolunõuete täitmine üle jõu, keelustamine võib tulla isegi varem kui kümne aasta pärast\nTäna hääletas riigikogu menetlusest välja 14 parlamendisaadiku esitatud eelnõu, mis näeb ette karusloomafarmide sulgemise kümne aastase üleminekuajaga. On leitud, et juhul, kui ettevõte täidab loomade pidamise heaolunõudeid, siis põhjust karusloomakasvatuste keelustamiseks ei ole. Kuna karusloomakasvatustes ei saa tagada ei loomade heaolu ega pidamise nõudeid, on MTÜ Loomuse hinnangul selline seisukoht problemaatiline nii riigile kui ka karusloomakasvatajatele.\n“Kuna karusloomafarmidele käib heaolunõuete täitmine üle jõu ja loomade heaolu ei saa tagada isegi pidamisnõuete karmistamisega, võib karusloomafarmide keelustamine tulla isegi varem kui kümne aasta pärast. Samuti on teema üles võetud Euroopa Liidu tasandil. See tähendab, et farmide keelustamise protsess ja kampaania nii Eestis kui ka mujal maailmas jätkub veelgi intensiivsemalt,” ütles Loomuse juht Kadri Taperson.\nLoomade eestkostjad toovad välja, et lisaks tuleb kindlasti arvestada asjaoluga, et noorematele põlvkondadele läheb järjest enam korda loomade heaolu. “Seega ühiskondlik surve kasvab veelgi ja muudatusi tuleb ilmselt rohkem kui praegused riigikogulased ette oskavad näha,” ütles Taperson. “Kindlasti saab ka sügiseste valimiste eel saab noorte valijate jaoks üheks võtmeküsimuseks see, kuidas poliitikud suhtuvad loomadesse ja loodusesse.”\n2014. aastal kogus eestisisene petitsioon karusloomafarmide keelustamise poolt üle 10 000 Eesti inimese allkirja. Rahvusvaheline petitsioon karusloomafarmide keelustamiseks Eestis on seni kogunud ligi 41 000 allkirja.\n26.06. Salavideod paljastavad karusloomafarmide reaalsuse\n07.06. Tšehhi saadikutekoda hääletas karusloomafarmide keelustamise poolt\n23.03. Alates 1. aprillist kehtivad kodulindude väljaspidamisele piirangud\n28.02. Blogijad astuvad karusloomade kaitseks välja\n13.02. Tänahommikusel meeleavaldusel karusloomafarmide keelustamise poolt osales üle 100 inimese\n01.02. Karusloomapidajatele kehtivad uued rebaste pidamise nõuded\n24.10. Karusloomafarmides pole võimalik heaolu tagada


SIRLI OJASTE: Poiste peal järele proovitud jutukas esimese lume rõõmust - Eesti Päevaleht\nSIRLI OJASTE: Poiste peal järele proovitud jutukas esimese lume rõõmust\nJaanus Vaiksoo uus lasteraamat “Lumemöll” sarjast “Minu esimene raamat” on eelkõige poistekas. See on lugu Peeter Pajust, kes koolist koju hilinenud poja tegemistele mõeldes iseenda rõõmsat lapsepõlve meenutab.\n##Selle tagasivaate tulemusena leiab ta üles midagi tähtsat: väikese poisi endas (Peeter Paan?).\nEsimene lumi on ühtmoodi tähtis nii linna- kui ka maalastele. See lugu on esitatud läbi linnapoisi silmade: paneelmajad, libedad tänavad, mahajäetud vabrik, kummalised kioski(muti)d, “pätid” poisid, toredad vanatädid. Kuid see kõik on ju ka maal võimalik. Seepärast ei olegi vahet, kas lumemöllutavad maa- või linnapoisid.\nVaiksoo rikas sõnapagas, vahvad stseenid ja karakterid ning igapäevaeluline sündmustik teevad “Lumemöllust” raamatu, mis lapsele meelde jääb ning mille ta pärast ettelugemist ka ise üle loeb. (Maa)poiss Kermo peal on raamat järele proovitud. Tema arvates on neid trikke siiski maal veel parem teha ning puhast valget lundki suurem võimalus leida.\nSee ei tähenda, et tüdrukud ei võiks “Lumemöllust” osa saada. Tänapäeva võrdsete võimalustega maailmas peaksidki tüdrukud “poistekaid” lugema, et olla konkurentsivõimelisemad. Ning ehk leiavad nemadki endast väikese poisi!


Koronaararterite südame tagajärjed - Düstoonia September\nStatistika kohaselt on südame-veresoonkonna süsteemi haigused maailmas juhtiva surmapõhjuse poolest. Sellised haigused mõjutavad peamiselt elanikkonna töötava osa esindajaid, mis on seotud keha pideva ülekoormusega ja kroonilise stressiga.\nSüdamepatoloogiate "mikroobide" avastamise aeg võimaldab suhteliselt noorel viisil kutsuda südame veresoonte koronaarset angiograafiat. Kuid enne tema abistamist on kasulik hoolikalt uurida pärgarteri angiograafia tagajärgi. Need teadmised vähendavad negatiivse tulemuse tõenäosust miinimumini.\nMis on südame angiograafia ja millised on südame veresoonte angiograafia tagajärjed? See on esiteks invasiivne protseduur, mis võimaldab hinnata südame veresoonte seisundit, tuues kehasse sisse spetsiaalse kontrastaine, mis värvib arterid eksami ajal erivärviga. Kui tegemist on "läbitungimisega" läbi inimese kaitsemembraanide (antud juhul läbi naha), peame mainima ühte lühikest, kuid olulist reeglit: "selline sekkumine on alati seotud riskiga, mis on tervisele ebaoluline ja kujutab endast potentsiaalset ohtu elule."\nMõnel juhul suureneb tüsistuste tõenäosus märkimisväärselt. Eriline riskitegurite rühm ühendab sellised tervisehäired nagu:\nallergiline reaktsioon sisendi kontrastile;\ntõsine seisund, mis on seotud psüühika või somatikaga;\nkodade virvendus (ebaregulaarne südame löögisagedus koos sagedase kontraktsiooniga ja atriumi ärritusega);\nhemofiilia, aneemia ja muud verejooksu vormid;\nmürgistus eriliste südame glükosiididega;\ndiabeet ja insult;\nvähenemine või märkimisväärne ülekaalulisus;\nraske kopsuhaigus, näiteks kopsupuudulikkus;\nkoronaarsete veresoonte kaltsineerimine (kaltsiumisoolade sadestamine ventiili infolehedesse ja arterite seinte lähedusse).\nKui ohustatud patsiendil on vaja koronograafiat kiiresti läbi viia, viiakse protseduur läbi meditsiinipersonali kontrolli all. Üheks päevaks pärast diagnoosi viiakse läbi EKG (elektrokardiogramm) ja hemodünaamiliste parameetrite (veri liikumine veresoonte kaudu) eriline jälgimine.\nTuleb märkida, et tüsistuste tõenäosus on umbes 0,05–0,2%. Surmaga lõppeb vähem kui 0,08% juhtudest. Käesolevas artiklis on esitatud üksikasjalikum teave riskitegurite ja muude koronograafia näitajate kohta.\nSelleks, et moraalselt ette valmistada pärgarteri angiograafiat ja hinnata riski taset, on vaja tutvuda kõige tavalisemate meditsiinilise statistika tüsistustega.\nMõnikord põhjustab vererõhu langus diagnoosimisel või kontrastaine teatud komponentidel neerukahjustust, mis enamikul juhtudel kestab umbes 1–1,5 nädalat. Harva esineb äge puudus, mis nõuab hemodialüüsi - verepuhastust väljaspool neerusid.\nArteripunktuuri piirkonnas pärast koronaarset angiograafiat ilmneb väike punetusala, mis vastab vastava haava väljavoolule ja mõnel juhul kehatemperatuuri tõusule. Sarnane infektsioon esineb vähem kui 1–0,8% patsientidest. Profülaktikaks pärast meditsiinilist sekkumist on soovitav vältida punkerdamise kohas 2-3 päeva vett.\nErinevalt enamikust koronaar angiograafia tüsistustest võib hingamishäireid esineda mitmel erineval põhjusel, alates allergilisest reaktsioonist kopsuturse.\nAllergiate ilmnemise põhjuseks on säilitusained, mis moodustavad kontrastaine. Mõnes inimeses väljendub see reaktsioon nahalööbe kujul, samas kui teistes - anafülaktilise šoki vormis. Sellise tulemuse ärahoidmiseks peaksite arstid eelnevalt hoiatama allergiate suhtes narkootikumide ja toiduainete, eelkõige mereannite suhtes.\nHarva esinev nähtus, mis on seotud vere tungimisega aluse seina membraanide vahel. Kui delaminatsiooni ei takistata, põhjustab see verevoolu ummistuse, mis võib põhjustada patsiendi eluea ohtu.\nKohalike laevade kahjustamine\nSelliseid tagajärgi peetakse kõige levinumaks. Seda väljendatakse rikkaliku verejooksu kujul punktsioonikohast, sest protseduur viiakse läbi arteri õõnsuses, kus on suhteliselt kõrge vererõhk. Vere peatamine sellisest suurest veresoonest on üsna keeruline, eriti kui punktsioon süstiti inguinaarteri piirkonda.\nSellises olukorras on see aju verejooks, mis on tingitud õhuosakeste või verehüüvete laeva kattumisest. Reeglina täheldatakse seda kõrge vererõhu, diabeedi ja neerupuudulikkusega patsientidel.\nHematoom tekib reieluu arterilt veri vabanemise korral reie ees. Valdav enamus formatsioonidest ei kahjusta patsiente, kuid suurte vere kadumisega seotud koosseisud vajavad mõnikord vereülekannet.\nKuidas saate komplikatsioone vältida?\nKõigepealt tuleb valida spetsialistid, kellel on invasiivne protseduur. Tasub uurida teavet nende pädevuse ja oskuste kohta. See on ilmselt kõige olulisem ettevalmistuspunkt.\nInfektsioonide vältimiseks katetreerimise piirkonnas on soovitatav eemaldada karvad küünarvarre või kubeme piirkonnas (sõltuvalt spetsialisti valitud asukohast), kasutades elektrilist pardlit. Selle kasutamine väldib epiteeli kihi pinna kahjustamist.\nOn väga soovitav võtta dušš päeval enne diagnostilist manipuleerimist. Pärast kella 00.00, vahetult enne korooni, ei tohi toitu ja jooke süüa. Ainult mõistlik lähenemine eelseisvale diagnoosile vähendab ohtlike kõrvaltoimete tõenäosust.\nViimase kümne aasta jooksul on arteriaalne hüpertensioon muutunud selliseks tavaliseks haiguseks, mida Ameerika, ja pärast seda otsustasid Euroopa kardioloogid vaadata läbi alates 2013.


Roheline ja UNESCO ühendkool\nTere kevad! 2021\nPraktikum: Prügi ja jäätmed\nPraktikum: Puud ja põõsad\nPraktikum: Söödavad viljad\nPraktikum: ÖÖakadeemia šokolaadist\nPraktikum: Hubased talveõhtud\nKuigi suvel on loodusesõpradel kõige rohkem tegevusi, siis loodusmajas suvevaheajal ringitunde ei toimu. Nende asemel on õpilastel võimalik osa võtta toredatest looduslaagritest nii linnas kui maal.\nSellel aastal toimusid ööbimistega laagrid Remniku õppe- ja puhkekeskuses Peipsi järve kaldal, kus uuriti söödavaid ja mürgiseid taimi, tutvuti piirkonna putukatega, orienteeruti kompassi abil, trükiti taimedega ja palju muud. Õhtuti, kui sääsed kimbutama hakkasid, lahutasid õpilaste meeli looduseteemalised lauamängud.\nJa loomulikult ei puudunud kõikide õpilaste lemmik tegevus, UJUMINE koos kõikide muude rannamõnudega.\nLisaks Remnikul toimunud looduslaagrile, said nii loodusmaja enda õpilased kui ka need, kes veel loodusmaja huviringides ei käi, uusi teadmisi linnalaagrist, mis lõpetati mõnusa suvise matkaga Alatskivi lossi juures.


Life of Liisa: Hitid minevikust!\nMul on täna reedel kuidagi eriti muhe ja hea tuju, ning sel põhjusel tahan ka teie päevale mõnusat vunki juurde anda.\nMõni aeg tagasi tegin blogis kaks postitust, kus meenutasin enda noorepõlve lemmikuid muusikalisi palasi ja mulle tundus, et teile meeldis see. Isegi tundsin mõlema postituse kirjutamisest suurt rõõmu ja no nii palju äratundmismomente, am I right?\nMuusika on lihtsalt eluks vajalik komponent, eriti kui suudad enda jaoks selgeks teha mis töötab - mis mitte.\nMainisin põgusalt ka viimati, et minule mõjub kuidagi eriliselt veidi vanem muusika. Kohe nii vana, et mind ennast veel ei eksisteerinudki kui need lood juba maailma raputasid ja inimesi meeletult pöördesse ajasid.\nKõik need lood on oma tee minuni leidnud erinevatel viisidel. Paljud on kindlasti mõjutuse ja tõuke saanud sellest, mida minu vanemad omal ajal kuulasid - on neid lugusid siis hiljemgi korduvalt repeati peal lastud. Paljud neist aga on mind leidnud hoopis muul viisil. Te ju juba teate, et ma olen ajastutemaatika järgi täiesti hull. Armastan ajastufilme ja naudin ka erinevatele kümnenditele iseloomulikke muusikažanreid.\nTäiesti ausalt ja vabatahtlikult kuulan neid lugusid vist isegi liiga tihti ja lasen neil end kaasa haarata ja minema hõljuda. Kujutada, et olen ka seal.\nOlgu selleks siis 50-60'ndad, kus saan luua endale kujutelma ülepõlve kellukese-lõikelistest kleitidest, ja suurtest puhvsoengutest. Või olgu selleks 80-90'ndad kus kujutan end juba keemiliselt pähe aurutatud kräsulokkides siniseks võõbatud silmalaugude ja pikkade põlviksokkidega.\nAga hakkame siis peale! Seekord panin kõik lood ajastute järgi paika, et sujuvalt võtta koos ette väike reis muusikaajaloos.\nKõigepealt hüppame tagasi aastasse 1958 kui maailma vallutas latiinokas Ritchie Valens ja täitis saale kiljuvate tüdrukutega esitades enda legendiks saanud lugu La Bamba. Eks kuulake ise ja ma usun, et jala paneb tatsuma küll ;)\nKahjuks juhtus Ritchiega selline lugu, et sõitis tema enda eralennukiga koos mitme teise tolleagse tuntud muusikuga üle Ameerika ja see lennuk otsustas aastal 1959 alla kukkuda.\nRitchie tähelend jäi kahjuks selle tõttu lühikeseks aga enda jälje jättis ta sügavalt...\nNüüd aga hüppame paar aastat edasi ja kohtume 1963 aastas Johnny Cashiga. Legendaarse naistehullutajast sumedahäälse staariga, kelle Ring of Fire ei jäta vast kedagi külmaks.\nAastas 1964 kohtume ühe minu absoluutse lemmiku muusikastiiliga ja praise the lord see lugu on lihtsalt vapustav. The Temptations'i My Girl on suutnud muusikamaailmas enda kohta hoida nüüdseks juba väga mitu aastakümmet ja saanud osa ka väga paljude filmide taustamuusikana. Ja kes saakski neile seda pahaks panna, mõnus päikesepaistelise ilma taustalugu.\nSelliseid muusikavideosid vaadates tekib mul alati tunne, et ooooeh tahaks ka seal olla ja kõike seda nostalgiat sisse hingata...\nOleme jõudnud esimese naisesitajani. Tegemist seekord eriti khuuli nimega Dusty Springfieldiga, kelle Son of a Preacher Man'i teate vast kõik ja lisaselgitusi polegi vaja. Laske sel lool end lihtsalt kanda ja õõtsuge kaasa :)\nNüüd aga nüüd aga nüüd! Ma ei oska seda isegi sõnadesse panna kui oluline järgmine lugu minu jaoks on. See on lugu, mis mind üldsegi käesolevat postitust tegema ajendas. Nagu video põhjal järeldada võite, on tegu legendaarse Tina Turneriga. Ajatu rokidiiva, kes alustas oma karjääri ereda leegiga ja põles kunagise abikaasa Ike Turneri vägivaldsuse tõttu peaaegu maatasa. Olen Tina Turneri eluloofilmi vaadanud niiii mitu korda ja paratamatult tekib Ike'i vastu pöördumatu viha ja õõv. Samas on just tema see, tänu kellele Tina tähtede sekka tuli...\nAga siin ta on, teie ees 1969 aastal välja tulnud Proud Mary. Lugu, mida olen koos emaga tantsiskledes kuulanud vähemalt 500 korda :D\nEt veel pisut kauem 1969 aastat nautida, lisan siia ühe lemmiku just sellest samast aastast. Michael Jacksonit teate ju kõik, eks? Kas aga olete kursis ka Jackson 5 toimetamistega 60-70'ndatel? Kui kogu pere oli veel kokku põimitud äärmiselt karmikäelise isa poolt ja lapsed justkui tsirkuseartistidena mööda ilma tuuritasid? Elu oli neil karm aga muusika oli laitmatu. Minu lemmik nende sulest - I want you back pisikese andeka Michael Jacksoni esituses!\nJärgmiseks teeme üsna suure hüppe ja anname endale aru, et 70'ndad mulle ei meeldinud :D Nimelt ei ole mul sellest asjastust teile mitte midagi ette näidata ja lähme kohe chop-chop aastasse 1983, mil maailma hullutas ääretult veidra stiiliga Culture Club looga Karma Chameleon. Varastest 90'ndatest on mul meeles, et just seda lugu lasti nii meeletus koguses erinevatelt muusikakanalitelt ja ju see mulle ajju sööbis :D Aga kes siis ei tahaks kaasa röökida : Kharmakharmakharmakharmakharma chameeeeleeoooooon!\nOii preilid preilid...siin teie ees on minu suurim meeslemmik 80'ndatest. Kauni Ken'iliku välimuse, nõtkete põlvede ja ingelliku häälega noor George Michael. Isn't he just dreamy? :D\nWake me up before you go-go on olnud läbiaegade minu numero uno lugu ja vaibumismärke ei paista veel kuskilt. Iga kord kui videot vaatan, unistan sellest, et kuidas imeväel ma end küll sinna esiritta võluda saaks... Palun... lihtsalt nautige! :D\nPean tõdema, et oleme jõudnud viimase loo juurde. Lõpunoodina kõlab midagi hoopis teistsugust, kui kõik eelnevad muusikalised üllitised. Hoopis midagi rock'isemat. Tegemist nüüd täpne olles 80'ndatel maailma vallutanud Starshipiga ja nende lugu We built this city on juba üsna pisikesest saadik mulle meeldinud. Ei tea kus ma seda kuulsin või mis asjaoludel, aga edetabelisse ta igatahes jõudis.\nSiin ta on teie ees, totaalne 80'ndate vaibiga muusikavideo.\nTänaseks aga kõik, olge mõnusad ja nautige nädalavahetust!


Noored harrastusjalgpallurid võistlevad Sportland Arenal > Sport > Tallinn\nNoored harrastusjalgpallurid võistlevad Sportland Arenal\nKahel päeval, 12.–13. juulil toimub Sportland Arenal noorte jalgpalliturniir „Street Fame Cup 2017“. Mõõtu võtavad kaheksa harrastusjalgpallurite võistkonda. Ürituse peakorraldajaks on Tallinna spordi- ja noorsooamet ning võistlus toimub mõlemal päeval kell 10–18.\nTallinna abilinnapea Mihhail Kõlvarti sõnul toimub ürituse korraldamine koostöös noortega ja sellel suvel leiab selline võistlus aset juba teist korda.\n„See üritus on sündinud noorte endi initsiatiivil ja meil on väga hea meel näha noorte huvi spordi vastu ja toetada nende omaalgatust. Jalgpallivõistlus pakub võimalust just nendele noortele, kellel on huvi mängida jalgpalli, kuid pole väljaku rentimisvõimalust või vastasmängijaid, ning teha seda suurel staadionil kohtunike juhendamisel,“ tutvustas abilinnapea üritust.\nTurniiri esimesel päeval algavad Sportland Arenal mängud kell 10, mille vahel saavad huvilised tutvuda liiklusohutust propageerivate simulaatoritega. Simulaatorite katseid viivad läbi professionaalsed juhendajad, kes jagavad huvilistele teavet, mida väljasolevad seadmed näitlikustavad ning selgitavad noortele ka turvavarustuse kasutamise vajadust.\nTeisel päeval, 13. juulil algusega kell 10 toimuvad turniiri finaalmängud – poolfinaalid ja finaalmäng. Siis selgub ka võistluse võitja. Auhinnaks on medalid, karikas ja esimese koha omanikele Apollo kinkekaardid. Lisaks loositakse finaalmängude päeval kõikide osalejate vahel välja üks profijalgpall.\nLisainfot ürituse kohta leiab Facebookist: Street Fame Cup 2017/2. Üritus toimub Tallinna spordi- ja noorsooameti mobiilse noorsootöö programmi raames.\nTel: 5342 5877\nEV100: Meie lasteaia laste kingitus Vabariigi Presidendile!


Kas kaugtöö või töötamine kodus? - Sekretar\nAutor: Meeli Miidla-Vanatalu • 27. juuli 2021\nKas kaugtöö või töötamine kodus?\nÜhelt poolt ei ole töötamine väljaspool tööandja kontorit uus teema. Seoses koroonviiruse levikuga on aga tekkinud uudne olukord, kus kodus töötamine ei pruugi enam olla vaba valik ega poolte kokkulepe.\nViiruse leviku tingimustes saab ilmselt igaüks aru, et kodust töötamine on hea viis vähendada ja vältida kontakte. Samuti on see möödapääsmatu, kui ollakse osutunud lähikontaktseks või ärgatakse hommikul kerge nohuga. Küsimus on aga selles, kas meil kõigil ikka on kodus olemas töötamiseks vajalik töökoht. Kas lepime olukorraga, et ei ole, ja teeme tööd diivanil, tugitoolis, söögilaua ääres, sobiva kõrgusega kummuti peal vms kohas? Kui kodus on ka teised pereliikmed, kes teevad kaugtööd, osalevad distantstundides, mängivad omapäi, sest lasteaed on parasjagu kinni, siis kõigi jaoks kontorinurki ikka ei jagu. Tööd tehakse seal, kus parasjagu saab või kus sel hetkel kõige mugavam on. Sest see on ju ikkagi meie kodu!\nTöötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 13 ja töölepingu seaduse § 28 panevad esmavastutuse konkreetse töö tegemiseks sobiva töökeskkonna loomise eest aga tööandjale. Seejuures on töötajal kohustus osaleda ohutu töökeskkonna loomisel, järgides töötervishoiu ja tööohutuse nõudeid. Aga koju ei pea ma ju võõraid inimesi, isegi mitte kolleege ega tööandja esindajat lubama? Paratamatult tekib küsimus, kuidas siis kõiki neid nõudeid kodus töötades täita ning kes ja kas üldse saab kontrollida nende täitmist. Vaieldamatult tuleb kaugtööd tehes ja kodus töötades hoolitseda oma tervise säilimise eest. Kõige paremini saab aga enda heaolu ja tervise säilimise eest hoolt kanda igaüks ise, mitte keegi teine minu asemel.\nKaugtöö teemadel on juba vaieldud, kuid peamiselt töösuhetega seonduvalt. Teoreetiliselt võib aastate pärast tekkida vaidlusi ka teemal, mida tööandja jättis tegemata, kui suunas töötajad viiruseaastal koju kaugtööle, ning kas tööandja on sellest tulenevalt kohustatud kandma hiljem töötajal avaldunud tervisekahjudega seotud kulud. Mõistlikum oleks selliseid vaidlusi ennetada ja juba praegu tegutseda selle nimel, et jääksime ka kaugtööd tehes terveks ega peaks hiljem kahjude hüvitamise nõudeid esitama hakkama.\nBürootöötaja praktiline abimees - Juhiabi teabevara\nKõige halvem, mis tänastes oludes juhtuda saab, on mõtteviis, et kui tööandja ei ole midagi öelnud, siis ma ei küsi ka, sest äkki siis ei saagi kaugtööd enam teha. Ning tööandja poolt omakorda mõtteviis, et ma ei tee midagi, sest see on töötaja kodu ja ta nagunii ei lase mind sinna ja ta ei ole ka midagi küsinud. Teisisõnu: pigistame silmad kinni ja unustame töökeskkonna ja ka töösuhete teemad ära. Ja ärkame alles siis, kui vaidlus majas, näiteks töötaja nõuab ületundide või kontoritarvete hüvitamist või jätab ühel päeval lihtsalt töö tegemata, sest tal ei olnud võimalust.\nKõige alus on seega õigeaegne initsiatiiv ning töötaja ja tööandja omavaheline suhtlus – tegutsema peavad mõlemad töösuhte pooled. Tööandja esindajal, olgu töökeskkonnaspetsialistil, töötaja vahetul juhil, töökeskkonnavolinikul või ka niisama kolleegil on alati õigus küsida, kuidas sul kodusel kaugtööl läheb ja kuidas oled oma töökeskkonna korraldanud. Lisaks saab üheskoos, näiteks piltide, videote või küsimustikega ära hinnata kodus töötamisega kaasnevad ohud – teha kodukontori riskianalüüsi, kaardistada ohuolukorrad, vajaduse korral hinnata ka riske. Panna seejärel paika tegevuskava, juhendada kodukontoris tööd tegevat töötajat ning talle piltide või videote abil meelde tuletada, mida on kontoritöö puhul oluline jälgida (kehaasend, puhkepausid, suhtlus kolleegidega, vahelduse võimalus jne) ka oma kodus töötades.\nKoos tuleb arutada selle üle, kuidas saaks töötajat paremini toetada, teda julgustada probleemidest rääkima ja pakkuda võimalikke lahendusi. Leida tuleb ka sobiv töökeskkonna sisekontrolli mehhanism just kaugtöö jaoks, näiteks perioodilised küsimustikud, mis analüüsivad kõigi kaugtöö tegijate hetkeolukorda. Kaugtöö toimimise aluseks on seega kokkulepped ja pidev suhtlus! Kaugtööd puudutavad suunavad ja abistavad materjalid koos Sotsiaalministeeriumi ja Tööinspektsiooni suunisetega on Tööelu portaalis, mis asub SIIN.


Kuidas leida Pulmad Teated ajalehes - Tips for you - Tipsed.Com\nPulmad teated ilmuvad ajalehtedes üle kogu riigi iga päev.Lood ulatuda lihtne informatiivne püksikud pika, mähis lugusid täis romantikat ja seiklust.Iga pulm väljakuulutamist sisaldab põhiteavet nagu täisnimed pruut ja peigmees, nende ameteid ja toimumise aja ja koha pulmi.Leia pulm väljakuulutamist otsite, otsides materiaalse ja virtuaalne allikatest.\nVaata praeguse väljaande kohalikus ajalehes.Enamik ajalehti on igapäevane või iganädalane osa on pühendatud pulmakuulutused.Traditsiooniliselt pulm teated pannakse ajalehed pruudi kodulinnas ja / või asukoha pulmi.Kui te otsite praegune pulm väljakuulutamist, vaadata praegust kohalikes ajalehtedes.Consult sisukorras leida lehe, kus pulm teated asuvad.\nOtsi ajalehe online-arhiivi.Leia pulmakuulutused viimase 10 aasta jooksul otsides online arhiivi kohalikes ajalehtedes.Mõned ajalehed tasu tutvumise arhiivi, mis on saadud teatud aastal või varem.Special Libraries Association Uudised jagu (http://www.ibiblio.or\ng/slanews/internet/archives.html) võõrustab online arhiiv ajalehed erinevatest Ameerika linnades.\nOtsi raamatukogu.Raamatukogud sisaldavad arhiivi kohalikes ajalehtedes.Arhiiv asub, kui tegelik ajalehed, nagu mikrokaardi ja digitaalses vormis.Helistada ette, et kindlustada luba kasutada mikrokaardi vaatamise masin, ja on raamatukoguhoidja näitan sulle, kuidas seda kasutada.\nOtsi Kongressi Raamatukogu Ajalehtede ja Praegune Perioodiline saalis.Kongressi Raamatukogu kodulehel (http://www.loc.gov) loetleb kümneid tasuta ja tasulisi internetis ajalehte arhiiv allikatest.Ajaleht arhiivid on praeguste ja varasemate väljaandeid.Nimekirja kuuluvad Google News, mis teeb koostööd kirjastajad maailma digiteerida uudiste arhiivi.\nuuringute läbiviimiseks kohaliku ajaloolise ühiskondades.Abielu teated, mis on vähemalt 100 aastat vana või kaasata tuntud isik on leitud kohaliku ajaloolise ühiskondades.Helistada ette, et kindlustada luba, et vaadata abielu teadaandeid.\nKontrollige pere brošüüre.Kui tead pere pruut või peigmees pulmas väljakuulutamist, küsi otsida perekonna arhiivi.Vana brošüüre, šahtid ja unustatud sahtlid sageli maja pere esemeid nagu pulmad teateid.\nsõnul Kongressi Raamatukogu, Rahvusraamatukogu digitaalne Ajaleht programmi eesmärk on anda digitaalset juurdepääsu kõik Ameerika Ühendriikide ilmuvate ajalehtede ajavahemikus 1836 1922.\nFor online teadus, pakkuda täisnimed ja kuupäevad otsingumootorid.\nSearch arhiivi kasutades pruudi neiupõlvenimi.\nNational Digitaalne Ajaleht Program


Edasi-tagasi lennupiletid Tallinnast Malagasse al 108€\n1. dets 2021 19:09\nLufthansa koostöös Swissiga ja Brussels Airlinesiga pakuvad hetkel väga hea hinnaga lennupileteid Malagasse. Edasi-tagasi lennupiletid Tallinnast on saadaval alates 108€ eest ning lennud on mõlemal suunal ühe ümberistumisega. Saadaval on hea valik lennukuupäevi jaanuaris-veebruaris. Soodsaimad lennupiletid leiab üles läbi Skyscanneri aga kui soovid osta lennupiletid otse lennufirma kodulehelt, siis Lufthansa kodulehel on samade lennupiletite hinnaks alates 116€. Vaata pakkumist otse Lufthansa.com\nNäiteks võid leida tasuta tühistamisega toa suurepäraste reitingutega hotellis Hotel Apartamentos Bajondillo, kus tuba kahele maksab kuueks ööks 330€ ehk 165€/per person. Lisainfo ja broneerimine. Sobivad lennupiletid vahemikus 14.01-20.01 leiad allolevate näidiskuupäevade seast.\nLENNUPILETID TALLINNAST MALAGASSE\nTallinn-Malaga-Tallinn alates 108€\nMine Lufthansa.com ja sisesta otsingusse lennukuupäevad (hinnad alates 116€)\nNäide Lufthansa kodulehelt\nloetud 456 korda\nloetud 1513 korda


Kuidas prantsuse suudlus? 10 peab teadma prantsuse suudlemise näpunäiteid | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\nKuidas prantsuse suudlus? 10 peab teadma prantsuse suudlemise näpunäiteid\nKas teadsid, et Prantsuse suudlus ei pärine Prantsusmaal? Noh, muidugi, ei saa keegi tea, kus kirglik suudlus pärit, kuid arvatakse, et termin prantsuse suudlus, kasutati esmakordselt solvang rahva Prantsusmaa, sest nad peeti ebamoraalne ja valimatu! Ei ole õiget või vale viis nautida prantsuse suudlus, kuid siin on mõned kasulikud nõuanded, prantsuse suudluse, et võite leida kasulik:\n1. Valige välja sobivaim hetk\nParim aeg kirglik, prantsuse suudlus on vaikne, romantiline hetk üksi. Ära sunni küsimus; lihtsalt oodata, kuni aeg on õige. Sul mõlemad teame millal.\n2. Nina kokkupõrge on NO NO!\nVeel üks hea prantsuse suudluse vihjeid on, et vältida oma nägu otse ees üksteist. Kallutage pea kergelt ühele küljele, nii et saate vältida piinlik nina kokkupõrge. See on üsna naljakas, kui see juhtub, kuid see ei pigem rikkuda tuju!\n3. Ärge kiirustage seda\nSa ei pea kiirustama otse täis puhutud prantsuse suudlus. See peaks olema romantiline samuti kirglik. Alusta õrn, normaalne suudlus, alustada asjad ära.\n4. Tule üles õhku!\nPuhake nüüd ja siis, ja uurima teineteisele silma. See annab teile võimaluse jagada naeratus, ja võtab hinge kinni ka.\n5. Kasuta oma käsi liiga\nJärgmine üks kasulik prantsuse suudluse vihjeid on kasutada oma käsi. Ära jäta oma käed ripuvad jõuetult teie poole; kasutada neid omaks teie partner. Tee oma käed ümber oma talje või nende kaela. Või et ekstra natuke romantikat, häll kuklal teie kätes.\n6. Hoidke asjad liiguvad mööda\nUskuge või mitte, isegi Prantsuse suudlus saavad igav. Ärge jätke oma huuled või keele ikka rohkem kui teine või kaks. Vary oma stiili ja te mõlemad nautida suudlus rohkem.\n7. Nr liivapaber huuled!\nMeie järgmine prantsuse suudluse ots on hoida oma huuled paisutatud. Sa ei taha oma partneriga arvan, et ta lihtsalt suudles mõned liivapaber, nii hoida oma huuled paisutatud ja niisutatuks on hea mõte ka.\n8. See tõesti ei ole probleem, kui te naerate\nSee juhtub, nii et ärge muretsege, kui te naerate ja ei solvunud, kui teie partner teeb. Mõnikord närvid võivad saada parem teile, et natuke vabastamist pinge ei ole valus üldse.\n9. Voolu oma partneri juhtima\nSa ei pea olema ekspert, et Prantsuse suudlus, see lihtsalt tuleb loomulikult. Kahtluse korral või olete kellegagi uue, siis järgige oma eduseisu ja näha, kus see läheb. See jääb ikka magic moment.\n10. Ära unusta oma hinge\nVeel üks suur prantsuse suudluse vihjeid on meeles pidada oma hinge. Sa ei pea olema obsessiiv oma hinge, ja kui olete nii küüslauku söönud, siis on kõik korras. Siiski, kui sa olid ainus, kes valis vürtsikas, küüslauk menüüs valik, siis värskendav piparmünt ei läheks viltu.\nMis on su lemmik suudlemine vihjeid?\n12 tsiteeringut, mis aitab purustada südant\n10 ainulaadset, loomingulist ja põnevat kuupäeva ideed\nKuidas mulle muljet avaldada? 10 asja, mida ei tohiks mulle muljet avaldada\n10 selget märki, et keegi on keegi


Eurovisioon 2016 finaal |\nEurovisioon 2016 finaal\n1.) Belgia – Laura Tesoro “What’s The Pressure” – Poolfinaalis mu lemmikute hulka ei kuulunud ja praegu ka lemmikute hulka ei jõua. Küll aga liikumine on hea ning laulja ise on hästi armas ja sümpaatne. Näha on, et ta ise väga naudib seda, see annab igatahes plusspunkte.\n« Eurovisiooni 2 poolfinaal\nLouise Monaghan “Röövitud. Põgenemine Süüriast” »\n6 thoughts on “Eurovisioon 2016 finaal”\nDami on sündinud Lõuna-Koreas, niiet Filipiino ta nüüd küll pole ;)\nTa on väga Filipiinlase moodi, sellepärast arvasin, et sealt pärit. Aga vahet pole mis riigist, imelise häälega lauljanna on ta igatahes :)\nAustraalia ei ole jah Euroopa osa, aga mingist ajast hakati seal Eurovisiooni üle kandma tv-st ja sellest ajast on Austraalia ulme Eurovisiooni fänn. Nad on luninud osalemist jupp aega. Eelmisel aastal anti neile ühekordne luba Eurovisioonil osalemiseks, millest nüüdseks on saanud püsiluba. Sel aastal ei lubatud osaleda Rumeenial, kellel on liidule (misiganes kolm tähte see Reikop ütles, aga no see liit, mis Eurovisiooni korraldada aitab) jäänud maksmata osalustasusid kokku 14 miljoni eest. Euro või mingi muu valuuta, ei pannud jälle tähele. Ja sel aastal näidati Eurovisiooni tv-st veel lisaks Hiinas ja USAs, ei imestaks kui varsti nemadki laval oleks :D\nJaa seda ma tean jah. Hiina tahabki osa võtta, siis hakkab alles nalja saama. :D\nIisrael ei ole ka Euroopas. Armeenia pole ka Euroopas. Venemaa ka nagu pole, onju. Eurovision pole enam ammu Euroopa riikide lauluvõistlus. Varsti ilmselt ongi Hiina ja Jaapan ja Kanada ja USA ja muud loomad ka platsis, ongi ägedam minu meelest.\nNo inglismaal on väga palju poolakaid näiteks aga inglismaa rahvahääletusel sellegipoolest ei saanud Poolakad väga palju punkte. Ja oma maa poolt hääletaks ikka vähemus, enamjaolt ikka lemmiku loo poolt. Pigem annavad just kohtunikud naabritele hääli ja juba teist aastat jutti ei lasta venemaal võita selle poliitilise jama pärast. Mis mind kõige rohkem marru ajab, sest venemaad süüdistatakse sajas miljonis patus, kuigi nad süüdi ei ole. Ja mu arvates pole eurovisioon ammu enam sama, kuid on kõik laulud juba ette teada ja inimestel lemmikud välja kujunenud nende seast, keda palju kuulnud. Ma üritan igal aastal end eemale hoida ja mitte kuulata varem, siis on veidigi põnevam asja vaadata. Sel aastal ma olin korra kuulnud venemaa lugu (ja see hetk ma ei osanud seisukohta võtta, kas see mulle meeldis) ja Eesti oma. Seega polnud ühelgi riigil eeliseid. Mõned lood hakkavad ajapikku kuulates meeldima, osad meeldivad aga kohe esimesest noodist kuulates. Võitma peakski selline lugu, mis rahvale tõesti meeldib vahet ei ole siis, mis riigiga oleks tegemist. Ma oleks austraalia võidu üle ka väga õnnelik olnud aga see Ukraina laul hakkab selle poliitilise jama pärast aina enam vastu.


31-12-15, 13:56 #1\nKindlasti siin tegelasi, kes kõrvaklappide modimise ja katsetamisega tegelenud. Siia teemasse võikski vastavaid jutte ja pildimaterjali poetada.\nEnda referents klapid on paar aastat olnud Koss Portapro ning kuulamine valdavalt otse telefonist, klapivõimuta. Nüüd siis see hetk käes, kus eetriaega saavad tihti ka Koss Sportapro draiverite baasil ja kolmedest erinevatest klappidest kokku aretatud kõrvaklapid tubaseks kuulamiseks:\nVäga mugavad, kaaluvad 65 grammi. sound on väga avatud ja pea oleks justkui helipilve sees. Draiverid on ühendatud patjadega raamatukaanepapist seibidega, mis jämedama nõelaga sõelaks torgitud. Väga oluline on draiveri kaugus kõrvast, mida saab reguleerida patjades oleva svammikogusega (mida suurem vahemaa, seda vaiksemad on kesksagedused), kõrgsagedusi on taltsutadud riidega jne., et meeldivaim tasakaal saavutada.\nViimati muutis hipi : 31-12-15 kell 16:17 Põhjus: pilt\nTeema hakkas huvi pakkuma, aga manusega on sul midagi valesti - ütleb, et manus on vigane.\n31-12-15, 18:01 #3\nPlaanis oli 8 oomiste sawfuij ribbon tweetritega (tagant suletud) ühed klapid teha aga asi on soiku jäänud, toorikuks oli plaanis philipsi 10-20 euriseid klappe kasutada kuna kõrvapadjad olid 1 riidest mitte nahast 2 piisavalt suured et kõrv ilusti sisse mahuks 3 kuularid ka väikse nurga all mis parandab lava. Plaan pole veel 100% maha maetud, küll aga on plaan hoopis 32 oomised tagant avatud samad asjad soetada ja siis proovida.\nAga enne seda ideed sai muidugi ühed grado sr60i parendatud. Millel siis mahagonist kopsikud tellitud ps/gs1000 kõrvapadjad mis lisasid erakordse lava ning mugavus on ka hea, ja et olematust bassis saaks bass tuli ka valjukad ventileerida, peale seda võrdlustes on selgunud et gradost on mõistliku raha eest üpris high-end tulemus võimalik saada kui natuke vaeva näha.\n31-12-15, 21:51 #4\npõnev... just mõned päevad tagasi kuulasin isodünaamilisi tweetreid kuularitena läbi takisti... mitte kauaks.\nneed philipsid on jah mugavad, ühed sellised olen tagant avatuks lõiganud heade tulemustega.\n02-01-16, 02:35 #5\nHoian ka teemal silma peal\nKlapid ja nende modimine on maru huvitav teema ja üks lemmiktegevusi hetkel. Kõlaritega eksperimenteerimiseks on vaja korralikult ruumi, aega, raha, materjali, jne... Klappidega aga on asi hulga lihtsam, jupid väikesed ja odavad. Mul tekkinud selline komme juba et igal pool kus vanu klappe vedeleb, korjan kohe üles. Saab nii toorainet koguda- kaablid, elemendid, korpused, summutusmaterjal, jne... Hetkel riiulis juba paras karbitäis klapijuppe.\nSaid just ühed Eho TDS-16 isodünaamilised korda sätitud. Originaalis nii enam-vähem okeid, sound oli täitsa kuulatav aga mugavus jättis soovida. Elemendid iseenesest head ja üldiselt kvaliteetsed klapid. Sai pandud uus summutus, uued "custom" padjad, nahast headband, 6.3mm pistik, jne... Tulemus lihtsalt super, suurepärased monitorklapid ja minu kõrvale näiteks soundivad paremini kui AKG K240 Sextett klapid.\nPanen homme pildid ka\n02-01-16, 17:44 #6\nEnda referents klapid on paar aastat olnud Koss Portapro...\nReferents seostub minule miskiga, millel sedavõrd kõrge tase, et tema abil saab teisi võrrelda. Kui vaatan andmeid, siis tõusetub küsimus, mida siin teistega võrrelda?\nVõimalik, et sellel referents teemal olete kusagil juba pikalt ja põhjalikult arutlenud, siis andke andeks ja suunake lingile.\n02-01-16, 20:11 #7\nhipi kirjeldas konkreetselt et tegemist on "enda referentsiga", nii seda tulebki võtta et Kossid on tema referentsid. Et planeedil on juhuslikult paremaid tehtud on sellega muutunud ebaoluliseks .\n02-01-16, 22:13 #8\n[QUOTE=MK;536636]... toorikuks oli plaanis philipsi 10-20 euriseid klappe kasutada kuna kõrvapadjad olid\n1 riidest mitte nahast\n2 piisavalt suured et kõrv ilusti sisse mahuks\n3 kuularid ka väikse nurga all mis parandab lava.\nMõni aasta tagasi sai hiinast sebitud just samade parameetrite põhjal+kinnised\nfake Sony mdr-v900 ja mdr-7509hd mudelid.\nNendesse sai konstrueeritud nt vene tds-5 sisu. Kasutan siiamaani enda referents klappidena, kui vaja suurt võimsust kontrollida-kuulata, mida isegi Koss Pro4AA ei talu.\nHiinlased suutsid nende sony klappide kestad suht korralikult järgi teha, kuid kuularid olid enamasti allpool arvestust.\nViimati muutis martk : 02-01-16 kell 22:23\n02-01-16, 23:26 #9\nNo jah see asi siis mis minul sisuliselt plaanis. A kuna need kinnised ja elemendiks ka veel tds5 omad siis vist bassiots päris kõhna?\n02-01-16, 23:57 #10\ntds-5t olen võrrelnud tema "isaga" milleks on yamaha-hp1.\ntds-5 on tiba äbarikum, kuna heli nagu kaugem/sumedam, kuid bassi ei tekita nad kumbki sedavõrd, et ajus "resonants" tekiks. Sama lugu bassiga ka yamaha hp-3 mudelil, mida oman.\nÜmbertõstetud tds-5 kuularid suuremas (samas kinnises) sony kestas on mu jaoks enamvähem sama häälega nagu olid originaalis, vaid miski ruumikõla/avarus tiba lisandus. Venefoorumite juttudesse, kuidas nende bassi parendada saab, ei usu - töö-/kõlapind neil mu meelest liiga väike.\n03-01-16, 10:09 #11\nkui te klappidega nipitate, siis mul on pakkuda 2 komplekti (4tk) suuri kõrvapatju. Välisläbimõõt ca 100 mm, üldjuhul mahuvad kõrvad sisse. Õhukesest kunstnahast kattega. Olen pagialdanud nii TDS-1-le kui ka Sennheiseri HD250 Linear II-le.\nAsuvad Tallinnas. Huvi korral ps.\n03-01-16, 10:37 #12\nAga kas see tds5 driver ise on avatud? Reeglina bassiprobleemid on just kinnistel klappidel, kuigi sawafuij sz 8 oomine valjuka kinnine versioon niisama otse oli päris tubli just bassiosas, panustaksin mina lahtisele driverile kuna siis tagumise kopsiku lekkega saaks bassiotsa reguleerida nagu seda näiteks beyerdynamic teeb dt880 ja dt990 ja mingil oli nii et ise sai lausa ava reguleerida.\n03-01-16, 14:00 #13\nAga kas see tds5 driver ise on avatud? Reeglina bassiprobleemid on just kinnistel klappidel.\nSony kopsiku ruumala on sedavõrd suur, et kuulari jaoks on tegu tagant avatud ruumiga. Lisaks on kopsikul ventileerimis/tagasiside aken esiruumi vt lingil 1.20 ja 5.00:\nVõimalik, et bassiteemal räägime teineteisest mööda, kuna minujaoks kinnised vanatüüpi klapid - Sony V6, Koss PROAA mängivad basse tunduvalt sügavamalt ja mahlakamalt, kui sinu mainitud poollahtised. Üldiselt kontrollin bassiotsa mõne Dire Straits-i looga nt Follow me home ja You and your friend annab mulle referentsi\nViimati muutis martk : 03-01-16 kell 14:47\n03-01-16, 18:51 #14\notse pleieri või telefoni taga pole veel kuulnud enda jaoks meeldivamaid klappe kui koss portaprod, kodus kuulan valdavalt kõlareid. seepärast vastav isiklik referents. sportapro draiverite ASK on sarnane portadega, aga mu pildil olevad on moditud selliselt, et 100Hz-i küür on maha võetud, nasaalset keskriba samuti, ja kõrgeid on vähem langetatud. olen selle tasakaaluga rahul.\nnagis ripuvad qz prod samuti, neil üsna tasakaalus sound, aga tundlikkus kesine ning mugavus.\n03-01-16, 20:00 #15\nNende kosside mudelil ju põhirõhk välise heli ärapetmisel. Ühinen allkirjutatuga, et sobivad jatsu ja instrumentaali kuulamiseks:http://headphone-review.ru/?p=1302\nу KOSS QZPRO доминирующими частотами по звучанию являются средние. На их долю приходится до 50% от звучания всего ряда. Во многих направлениях это будет фатальным обстоятельством воспроизведения (club, technomusic и т.д.). Поэтому, если вы любите подобные жанры, вам лучше приобрести иную модель от данного производителя


Luu kasvaja: Sümptomid, diagnoosimine ja ravi - Symptoma\nSuure suurusega kasvajad võivad põhjustada näo turset (ilma valu), samuti ebameeldivaid tundeid takistusest hingamisteedes (näiteks sinusiit). Paljudel juhtudel ilmneb see kasvaja peavalude ja silmahaiguste korral. [et.cghomehealth.com]\nRavi on resektsioon koos sklerotiiseeritud kohaga, mis asub kasvaja ümber. Täielikul käsutamisel on väljavaated soodsad. [meditsiinsiin.info]\nKasutage sümptomite põhjal mitut tüüpi ravi. [et.cghomehealth.com]\nLuuvähi ravi sõltub kasvaja tüübist ja vähirakkude diferentseerumisastmest. [est.ehealthtreats.com]\nPrognoos on soodne. Luu pahaloomulised kasvajad Osteogeenne sarkoom on luukudest põhjustatud luu kasvaja, mis on altid kiirele voolule, metastaaside kiirele moodustumisele. [meditsiinsiin.info]\nTaastamine ja prognoos Pärast ravikuuri lõppu võib arst määrata teise röntgendiakti, MRI või CT-skaneerimise. [est.ehealthtreats.com]\nPrognoos pärast radikaalset operatsiooni on kõige sagedamini soodne, kiiritusravi kasutamine annab ainult ajutise efekti, vähendab valu ja pikendab patsientide elu. [et.maldonado-medical.com]\nVahepeal soovitavad arstid: vältida kehavigastusi; õigeaegselt ravida luu- ja lihaskonna haigusi; Kui avastatakse ebaselge etioloogia kasvajad, läbige arstlik läbivaatus. [et.cghomehealth.com]\nEtioloogia Sellise patoloogia tekkimise peamiseks põhjuseks on vereringe rikkumine luu piiratud piirkonnas. Hapniku ja toitainete puuduste taustal hakkab kahjustatud piirkond lagunema. [est.easternhillshealth.com]\nEnnetamine Omandatud osteo sündmuste arendamise ennetamine mis välistavad põhjuslike tegurite olemasolu, st tuleb vältida vigastusi ja õigeaegselt tuvastada ja ravida haigusi, mis võivad anda sarnase kasvaja komplikatsioon. [et.cghomehealth.com]\nEnnetamine Enamikul juhtudel on lapse luude eksostoosi raske takistada, sest patoloogia on enamasti kaasasündinud. Kuid võite peatada kasvava kasvu ja sellega kaasnevad komplikatsioonid. Selleks peate regulaarselt läbima ennetavad uuringud arstil. [est.lynnshapiromedicalwriter.com]\nEnnetamine Kuna haiguse täpne põhjus ei ole kindlaks määratud, ei ole selle ennetamiseks erimeetmeid. [est.easternhillshealth.com]\nEnnetamine Inimese luustiku pahaloomulisi kahjustusi ei ole spetsiifiliselt välistatud. Kuid sa peaksid alati hoiduma vigastustest ja mitte kiirguse eest. [est.ehealthtreats.com]


Eesti Audi Klubi foorum » Üldine » Soodsam kütte hind klubi-le(dele)\nPealkiri: Soodsam kütte hind klubi-le(dele) (Vastuseid: 134 | Vaatamisi: 16990)\nAuto: VW Bora - 170 BHP\npostitati 05.01.08 14:11\nSoodsam kütte hind klubi-le(dele)\nTervitus Teile Audi klubilised!\nKas olete arutanud (otsing ei endnud vastust) kaubelda mõnest tanklaketist sooduskaarti või soodsamat kütusehinda?\nÄkki oleks võimalik huvi korral ühendada oma jõud ja soovid.\nTervitustega Maahärra VW Klubist.\nkui on sobimatu teema siis palun kustutada\npostitati 05.01.08 14:23\nvaevalt, et see läbi läheks. Ja olgem ausad, kas jäävad sõidud sõitmata, sest küttehind tõuseb. Mäletan hästi aastaid tagasi välja hõisatud lauseid, et oh kui liiter bensiini hakkab maksma 10 eeku või üle, siis mina müün maha oma auto ja hakkan jala käima.\nMitte, et see nii läinud oleks.\nMitte pahapärast. Sry kui nii välja kukkus.\nMina tänan Kivitare\npostitati 05.01.08 14:35\nmiks.......et rahakotis oleks veel lisa , kuueteistkümnele sooduskaardile..\nja olgem ausad , ega need t-ketid midagi eriti alla ei anna.\npostitati 05.01.08 14:41\nKui kaart teha klubile, mitte ühele isikule on ju ostetava kütte kogus suurem ja siis ka soodustus suurem. Kui favora annab tavakliendile juba 50senti liitrilt alla siis suurema kogusega ei tohiks ka üle krooni liitrilt soodustust probleemiks olla. ja ise küll sellisest soodustusest ära ei ütleks. enamusele on iga säästetud kroon abiks\npostitati 05.01.08 16:04\nOioi, Sinul on küll suht huvitav arusaam kütusemüüjate kattest\nKui ntx Statoil teeb Sulle 35s alet, siis tegelikult müüakse kütust mingi 10-20s. kattega. Teisi teenuseid tarbides(18.-EEK kohv, mille omahind ca 5.- , 30EEK võileib, omahind 12.-) maksad Sa selle lihtsalt teistmoodi kinni.\nVäiksematel müüjatel reeglina üle 20-25s. ei kannata alet teha, eks on erandeid, aga need kinnitavad reeglit nagu ikka.\npostitati 05.01.08 16:24\nVaevalt neil nii väike kate nüüd ka on. osadel firmadel ju täitsa olemas kaart, millega 1,10 liitrilt alla saab. Mul vennal kaart, millega diislilt 70 senti liitrilt alla saab.Ega tankla ju alla oma hinna ei müü, nii et katet peaks ikka natuke rohkem olema. See vähemalt minu arvamus\nAuto: Hetkel Auditu\npostitati 05.01.08 17:11\nMõte on küll hea, aga kuidas seda teha,see juba keerulisem. Kas annavad täiendavad sooduskaardid välja - vaevalt küll. Arveldavad krediidiga, ettemaksuga juriidilise isikuga- kes see on ja kes on vastutav isik - MTÜ Audiklubi, kuidas siin arveldamine toimub? Pealegi igal firmal on oma väljatöötatud poliitika taga,mida mõjutab emafirma. Seega Neste ja Statolil vist jäävad välja. Alexela ja Olerex võibolla võtavad vedu. Mis juurdehindlusesse puutub, siis mina mäletan, et see peaks suurusjärgus 1 kroon olema, pluss-miinus mõned sendid. Sest saiakeste ja nätsu müügist ikka ära ei ela ja 10s bena juurdehindlusega palka ei maksa ja omanikele kasumit ei tooda. Aga muidugi, kui kellelgi on tuttavaid kusagil, siis uurida võib ikka.\npostitati 05.01.08 18:51\nNestest ja Statoilist sai millalgi uuritud seda asja. Statoil ei suvatsenud isegi vastata ja Neste vastus oli EI. Nende jutu järgi on neil palju mõistlikum ja pingevabam pakkuda soodustusi liisingfirma klientidele. Ei aidanud ka see, et viitasin krediitkaardile mida nad ise eraisikutele pakuvad - eraisik on ebausaldusväärne ja temale pole mõtet soodustusi pakkuda. Klubi aga ei hakka kindlasti mingeid kohustusi kolmandate juriidiliste isikute ees liikmete tarbeks võtma.\nAuto: quattro coupe\npostitati 05.01.08 20:30\nehk oleks lahendus\n...lugesin seda teemat ja oli mul endalgi plaanis seda asja proovida oma firmaga.Aga kuna ma olen suht väike tegija siis Pakkus mulle ainult neste sellist varianti et ostaksin miinimum tonni kaupa ja siis oleks kytte hind ca.1,12 soodsam tanklas pakutavast(inf aasta vana).Nyyd aga ei oska ma öelda palju oleks vahe.\nNeste Eesti AS hulgihinnad kütustele 04.01.2008*.\nTarnetingimus DDP Neste Eesti Tallinn terminal.\nToode Hind EEK/L\nBensiin 95 väävlivaba 15,46\nBensiin 98 väävlivaba 15,84\nDiislikütus väävlivaba talvine 16,10\nEriotstarbeline diislikütus talvine 42,838 MJ/kg\nKütused vastavad Eesti Vabariigi standardite EVS-EN 228:2004 ja\nEVS-EN 590:2004 nõuetele.\nHinnad sisaldavad Eesti Vabariigis kehtestatud aktsiisi- ja käibemaksu, kuid mitte transporditeenust.\n* Hulgihinnad kehtivad ainult antud kuupäeval.\nVot sellist infot sain ma neste kodukalt.seega ei usu ma et oleks võimalik saada 1kroon bena pealt soodust.Kuid kui rääkida favoraga siis seal oleks ehk asi võimalik kui osta terve tonn korraga aga tekib kysimus kus seda hoida ja kuidas klubilistele myya,kas teha oma tankla?\nteine variant kuidas saada soodsamalt kytust on tuua venemaalt,narvas myyakse venemaalt toodud bena ca. 4eeki odavamalt ja toode kohati parem kui melie tanklates olev.\ndon't smoke drug's,smoke tire's!!!!\npostitati 05.01.08 20:33\nEsiteks diiselkütet kasutab enamik traspordi ja veondusega seotud firmasi. Firmade tarbimine aga suur ja edaspidine koostöö usaldavam, sellepärast nad alla saavadki.\nNäiteks mõne transpordifirma Mersu Actross(nina), omab kahte 600l-st paaki. Seda täidab see sama auto nädalapärast uuesti ja seda iga nädal, sest töö ju käib ja autod ei ole ju ostetud seismiseks. Seega 10 sellist autot tangivad kuuga u. 40tonni kütust. Sellest saaks üheks kuuks kütust u. 600 Audi omanikku. Kõik Audi omanikud aga ei jookse kohe kütust ostma kui paak tühi. Kui raha otsas, läheb mõni tööle jala ja teine sõbraga, seega selle 600 võiks lähendada juba u.800-le. Kui aga Audi Klubis on max. 10000 liiget, siis saate aru, et mõne suure transafirma kulu ületab kogu AC autode kulu.\nNüüd firmadel on siiski lepinguline koostöö kütusemüüjaga- ka homne päev on kindlustatud. Eraisikud seda aga ei taga.\npostitati 05.01.08 21:00\nKütusemüüjad ei viitsigi eriti tõmmelda kuna kütus ostetakse ju nii või naa, ega keegi ju sõitmata ei jäta sõltuvalt sellest kas liiter on kroon odavam või kallim. Kui nüüd kattest rääkida siis mina küll ei usu, et tegemist vaid sentidega on. Biodiislit pakuti küll tonni ostmise puhul 10 krooni asemel 9.- eest(tõsi, see info pisut aegunud), mis siis suurematest magnaatidest veel rääkida. Samas ma ei näe tavatarbijast linnakodaniku puhul erilist võimalust või ka mõtet tonni korraga osta.\npostitati 05.01.08 21:05\nää jama ,selge see et transa firma rohkem kasutab kütet. kui aga inimesed teavad et audiclub.ee foorumi liige ale-t saab siis klubiliikmete suurus kindlasti suureneb ja väike allahindlus ka ju hea !ettevötmise asi ainult! siin pisikeste torude omanikud senini pakuvad klubi liikmetele allahindlust! ja positiivne oleks see nähtus firmade poolt just sellisel ajal sest käive kindlasti meeletult väheneb . möelge ise päevaga liitri hind 1,30 töuseb. ainuke asi päästab kui firma teeb mingeid järeleandmisi ja see ka tegelikult suurt ei aita.\npostitati 05.01.08 21:14\nhuvitav millest see teema tulnud on?\nkas sellest et jaanuarist kütte hinnad töusid.\nega söitmata ei jää ju kellelgi. (lugege selle kuu auto bildi)\nma ei leia seda teemat aga keegi pakkus ju klubisoodust, kas oli 20 senti liitrilt. rääkige temaga kui seda nii väga vaja.\npostitati 05.01.08 21:41\nMe tegelikult ju rääkisime sellest, et kas selline soodustus oleks võimalik ja seda eelkõige sellisel juhul, kui kütusemüüja vastu tuleks. Ja järeldused hakkasid siin teemas üha selle poole jõudma, et erisikute suhtes ei ole tanklaketil huvi. Kui Indro mainis Nestet ja Statoili, siis seal ju eraisikutel tankimisel suur osa. kuid neidki see ei huvita. Võtame näit. Olerex'i- Tallinnas ja Sauel on enamus tankijad ju rekad ja kaubikud..... Mida siis enam vaielda.\npostitati 05.01.08 21:48\nSellel teemal võite minuga rääkida...aga see on vaid antud tanklas ja rohkem mujalt ei saa.\nMa saan 100000000000001% aru miks seda läbi Audi Klubi MTÜ ajada ei saa - võite selle ära unustada, see ON VÕIMATU!!!\nEga siis firmad lollid ei ole ning hakkavad alla andma, Sul/Teil ei ole ju pääsu!? Ostad selle hinnaga millega müügis on, sest kogu äritegevus on ikkagi suunatud lõpptarbijale ning miks peaks sealt alla andma hakkama!?\nKeda kotib mingi Audi Klubi!? Mitte ühtegi suurfirmat, väiksed üksikud tanklad annavad ehk natsa alla aga suured mitte.\nAudi Klubist (julgen täiesti kindlalt väita) EI HAKKA keegi seda asja ajama.\nAinukene lahendus on eraisuku sooduskaardid, muud ei midagi.\nMeie (firma) tarbib kuus u tonn kütust ja me vist saame mingi 10 senti alla liitrilt, tangime Neste24'st. Kunagi sai huvi pärast uuritud ning osad väiksemad oleks sellise kogusega rihkem alla teinud (5+ Mustamäel) aga väikestega on pidevalt mingid kaardisüsteemide vead ning neid tanklaid on vähe ja seega tuligi otsus, et võtame kallimalt aga vähemasti on arvemajandus korras.\nMa olen 101% kindel, et see teema vajub ära sest ühtset lahendust ei ole ega lähitulevikus ei tule.\nKeegi siin tahtis oma tanklat ehitada - no selle raha eest saaks terve klubi aasta tasuta kütust.\nPs. Varsti ostame ka 25.- liiter, nuta või naera aga nii see on...\npostitati 05.01.08 22:00\nTüüpiline eesti tarbija on väga hea klient nii kütuse, varuosa kui ka kõige muu müüjale- ei kauple ei tingi ja on nõus kõike ostma sellise hinnaga nagu müüja ette dikteerib. Ilmekalt on näha see kütuseturul- kui mujal maailmas kütusehind tõuseb siis pasundatakse meil kõva häälega nafta hinna tõusust ja kütuse hind tõuseb. Kui mujal maailmas kütusehind langeb siis meil ei pasundata, aga... kütuse hind tõuseb.\nTegelikkuses ei olegi vahe selles kas osta kütust kroon odavamalt või kallimalt vaid selles, et rahvas on ilma igasuguse nurisemata nõus igasugused hinnatõusud omaks võtma. Minu arvates võiks küll igal võimalikul juhul vähemalt soodustust kaubelda? Kas klubiliselt, asutusena või eraisikuna see on juba igaühe oma valik.\nAsukoht: Tallinn, Kihnu\nAuto: audi- A6 2,8 142kw\npostitati 05.01.08 22:02\nKui nüüd väheke sebida, tuleb E95 hinnaks nii alla 13eek/l\npostitati 05.01.08 22:07\nkas te pole siis juba mõelnud sooduskaartidele. statoil ja neste jm kõik pakuvad seda. Ostad teatud arv kogust kütust aastas ja varsti juba oledki tase kõrgemal.\nMinul statoili äri-extra kuld kaart olemas. Sellega 35.-senti odavam kütus.\npostitati 05.01.08 22:23\nkuldkaarti vast ei anta audiclub liikmetele,firma vast rohkem kaotab sellega,sest väike tarbivus ei tee seda summat mitte tagasi.see tegelikult oleneb palju ka sellest ,kui palju tanklakett liitrilt tulu saab.\npostitati 05.01.08 22:28\nSee, et saad statoilist 35 senti odavamalt, teebki tavalise hinna, mis on nestes ja mujal automaattanklates.\nNeste näiteks ei paku kaardiomanikule soodustust. Suvel küll oli paar kuud aga see ka kõik. Lihtsalt võimalus tangitud kütuse eest kuu aega hiljem maksta, mis teebki selle kaardi mõttetuks. Seisab teine niisama rahakoti vahel.\nBensiiniga tõesti nii, et pole üldiselt oluline mis hinnaga seda müüakse. Sõite ei saa sõitmata jätta. Kõige rohkem kannatavadki suuremootoriliste autode omanikud. Enam-vähem ökokaga kannatab veel sõita, kuigi annab ka tunda.\npostitati 05.01.08 22:55\nise näit oman statoili INT 65 kaarti ehk siis nagu köik vöimalikud soodustused.\nma ei ütleks et see on mingi märgatav soodus nüüd tava kasutajale mille nimel tömmelda. mina kui ka isikliku auto omaja saan vabalt hakkama nende hindadega mis hetkel on ja ka edaspidi. kahjuks ei oska hetkel seda "int 65" täpsemat soodust välja tuua.\npostitati 06.01.08 07:23\nvale arvutus,hõbekaardiga sama hind neste hindasid vaadeldes.aga see suvel soodustus oli nestel krediitkaardi omanikele mitte lihtsurelikele\nAuto: Audi 100 2,8 Q\npostitati 06.01.08 09:29\nLugesin seda teemat ja usun,et isegi on võimalik mõne tanklaketiga kokkuleppele jõuda.Kuid see eeldab siiski mingi kindla summa eest või siis kindlat kogust iga kuu tarbima.Muidugi rohkem võib alati.Siit tekkib aga järgmine probleem,mida me oleme siiani näinud klubi staffi tellides.Kui on maksmise aeg siis mingil põhjusel teatud isikutelt rahad ei laeku.Olgugi,et tähtajad on juba tellimisel teada.Ja on oht,et sama probleem võib tekkida ka kütusega.Alguses on kõik poolt aga kui on aeg seda teenust kasutama hakata siis paljud vennad hakkavad otsima ja tankima mujalt,sest seal on 10 senti odavam.Kütusefirma teeb kaupa siiski kindla kundega mitte ei lähe ehku peale välja.Julgeb siin keegi garanteerida,et kõik kes on nõus hakkavad ka seda teenust kasutama.Mina igatahes ei julgeks.Võin öelda veel niipalju,et ise tarbin kütust umbes 25000-30000 eek-i eest aastas ja see siis muidugi vana kütuse hinnaga.Nüüd tuleb paraku rohkem selle peale kulutada.Usun,et siin on palju neid kelle küttekulud on veelgi suuremad.Paraku mina ei saa momendil omale rohkem lubada.Kuid siit saab juba ettekujutuse kui keegi viitsib arvutada,et kui palju oleks klubilisi ja milline tarbitav kütuse kogus ning millistest summadest me siiski lõppkokkuvõttes räägime.\npostitati 06.01.08 10:22\n17 krooni pealt 50 senti alla saada on protsentuaalselt kui palju? 3%? 2.4 lisaliitrit kütust 80L paagi kohta. Kas see tasub üldse asjaajamist? Enamik poodide kliendikaarte pakuvad soodustust alates 5-10%.\nKroon liitrilt alla saada (mis mind ehk ka juba motiveeriks) on mingit suurt läbimüüki garanteerimata üsna utoopiline.\nNestest korraga tonni ostes tuleb sellele ise terminali järele minna. Ka see on kulu. Lisaks maksab ka mugavus, et sõidad tankuri juurde ja lased vajadusel paagi täis, mitte ei hakka kuskil kuuri all tsisternide ja voolikutega mässama ja omale kütust kurku tõmbama jne. See asi tasub ehk ära, kui tegeleda poole odavama salakütusega, kuid see on teine teema, mida siin ei hakka arutama.\nLisaks on kütuse käitlemisel omad reeglid. Ei viitsi hetkel seadusandlusse süveneda, kuid mälu järgi tohib ilma eriluba omamata väljaspool paaki transportida ja kuskil kuuriall hoida kuni 90L kütust. Seda ületades on vahelejäämisel kohe trahv seljas. Nullib jällegi saadava kokkuhoiu ära.\nMina kasutan hetkel Neste eraisiku krediitkaarti. Antakse igale maksehäiteregistritest puuduvale lihtsurelikule esimese küsimise peale. Ega tast muud tolku ei ole, kui et vahel on kampaaniakorras mõne nädala jooksul kütus sümboolsed 25s odavam olnud; pakub ilma protsendita kuuajast krediiti; iga kuu saadetakse koju arve, mille järgi on mugav oma tarbimisel silma peal hoida. Minu jaoks piisav lisaväärtus, et tavalise pangakaarti asemel eraldi kaarti kasutada. Lisaks on Neste jaamade võrk olemas üle Eesti ja üle Tallinna. Usaldan nende kvaliteeti ja kiiret teenindust (saan ise asjad aetud, mitte ei pea kuskil uimava müüja ja kabanossisaba taga passima). Mind ei tõmba hetkel miski kuskile Olerexi ega Alexelasse ega Lukoili. Statoilis käin öösel ainult mingi snäki järel, kui kõht õõnes ja mujalt enam midagi ei saa. Samuti kummi pumpamas ja klaase pesemas. Kuskil vedeleb kaart ka, aga kuna ma sellel mingit lisaväärtust ei näe, ei kanna seda enam isegi kaasas.\nKlubi (staff) ei võta kindlasti mingit bensuvahendamist või selle eest arveldamist enda kaela. Nii head inimesed me ka ei ole. Eraldi bensujaama me tegema ei hakka (ok, ma võin ju teha, aga ma tahan siis end ära majandada ja (mitte vähe) kasumit saada ja pigem hakkaks hinnad olema teistest kallimad), samuti ei hakka me igakuiselt mingeid maksmata arveid kokku kerjama. Lihtsalt ei motiveeri miski selleks.\nVarsti on tulemas AC klubikaart, mis peaks liikmetele pakkuma mõningaid lisahüvesid. Võimalik, et siis küsime mõnelt bensumüüjalt ka soodustust. Kui on olemas konkreetne andmebaas inimeste nimedega, mida kaardiga siduda. Seni mitte. Klubikaardi väljatuleku aja ja tingimuste osas siin teemas infot ei anna. Iga asi omal ajal või natuke hiljem.\npostitati 06.01.08 11:44\nOskan öelda nii palju, et olerexis on kahte sorti sooduskaarti\non tavakliendikas, mille soodustusi ma peast ei tea ja on\ntakso kaart, millega on 50s bena L ja 80s disla L pealt.\nKuna liitri hind tõusnud, kuid soodukas on sama, siis vähenenud ka sooduka % aga asi seegi. ja ega ma ei usu ka, et kuskilt odavamalt saaks, kuna niiehknaa olerexis on minga 10s kallim, kui mujal ja selle 50s soodukaga tuli odavam, kui enamus odavates kohtades nende 10s soodukaga.\nTeine koht, mida tean, mis suht odav tuleb on 5+ TLN linnu teel, mille kaart ei maksa midagi, minu mäletamist mööda, ja sai minga 25s alla vms ja hind tuli sama, mis olerexis 50s soodukaga. =)\nPikk ja segane jutt. Aga ega ma muud ei näegi, kui äkki olerexiga, kus ka minu meelest suht norm küte, rääkida, et kui need nn taksokaardid saada v siis spets AudiClub kaardid teha, aga see lääks vast juba midagi maksma\nAga ega kuskilt mujalt vast odavamalt ei saaks ka, kui just jah tonniga ei osta v venemaalt ei too.\nPs Stati 35s on minu meelest mõnitamine, arvestades keti suurust ja kui kaua ja palju eest peab ostma, et seda saada.


Slim alla parast puhi.\nTeenuse osutaja sisestatud kaardi andmeid ei näe. International shipping nõuab keerulisem shipping kord näiteks nii riikide tolli -, transiidi-jaamad jne. Mudel Foto Üksnes Võrdluseks. Sangar on järelmaksu lepingu osapooleks üksnes kauba müüjana. Rahvusvahelised saadetised toimetatakse kohale Omniva standard kulleriga.\nKui teie mõõtmine on üleval kahe suurustele, nõustada valida suurema suuruse. Värv Näita Tõeline Fotod Olge ettevaatlik: 1. Kuna mõõtmine riided, riik on erinev, nii on cm.\nOleme spetsialiseerunud Naiste ja meeste Mood. Kui teil on tunne, raske valida suursiis võib vabalt võtke meiega ühendust,anname teile mõned soovitkuid see on teie jaoks viide ainult.\nVärv võib olla heledam või tumedam, sest eri PC ekraan Naine kevad pluss suurus on alla tegumoega naiste sügis ülepaisutatud sulejoped lady talvel soe ette särgid naiste Stretch alla overcoat EEK Me hoolime meie väärtustatud kliendid,ja alati püüavad sind aidata,loodan, et luua pikaajaline äri teiega.\nBrasiilia linna Curitiba 10 parimat hotelli (alates € 11)\nUSA kaitseministeerium pikendab reisipiiranguid juuni lõpuni | Välismaa | ERR\nMaksed tuleb tasuda 3 päeva jooksul.\nMaroko linna Marrakech 10 parimat hotelli (alates € 17)\nPalun andke meile võimalus lahendada mingit probleemi. Makseviis võtame Deponeerimine, Westen Liidu.\nPalun tasuda 7 päeva jooksul korralduse. Me laev esmaspäevast laupäevani välja arvatud puhkepäevad.\nPolisport Mud-Slim Mudguard\nLuban, et anda teile parimat teenust nii palju, kui suudame!!\nPalun jätke meile positiivset tagasisidet ja 5 tähte, kui sa oled rahul meie üksused ja teenust. Kui teil on probleeme meie teemad või teenust, palun võtke meiega ühendust enne seda, kui jätate negatiivse tagasiside. Teeme oma parima, et lahendada kõik probleemid ja annab teile parima klienditeenindusega.\nUSA kaitseministeerium pikendab reisipiiranguid juuni lõpuni\nOstjal on õigus puuduse ilmnemisel pöörduda hiljemalt kahe kuu jooksul veebipoe poole, saates e-kirja aadressile onlinestore sangar. Veebipood ei vastuta puuduste eest, mis on tekkinud pärast kauba üleandmist Ostjale.\nVaidluste lahendamine 9. E-poest müüdud toodetele kehtib VÕS §-s lg 2 sätestatud 2-aastane pretensiooni esitamise tähtaeg. Menetlustingimustega saab tutvuda ning avaldust esitada siin. Ostja kaebuse läbivaatamine komisjonis on tasuta. Teenuse kasutaja annab selge ja teadliku nõusoleku Teenuse osutajale enda isikuandmete töötlemiseks. Tellimuse esitamisel Teenuse kasutaja poolt sisestatud Teenuse osutajale teatavaks saanud isikuandmed kantakse kliendiregistrisse ning kasutatakse müügiteenuse osutamiseks ja kauba pakkumiseks Teenuse kasutajale.\nTeenuse osutaja sisestatud kaardi andmeid ei näe. Tehingu tegemiseks suunatakse kaardi valdaja Maksekeskuse Maksekeskus AS, www. Maksmise hetkel toimub kaardi valdaja kaardiandmete sisestus kaardi valdaja poolt Maksekeskuse serveris paiknevasse andmebaasi ning andmeid säilitatakse samuti Maksekeskuse paiknevas serveris.\nKliendisuhe tekib E-poes tellimuse registreerimisel.\nRegistreeritavate isikuandmete koosseisu kuuluvad Tellija andmed ees- ja perekonnanimi, linn, postiindeks, telefoninumber, tellimuse tarnimise viis, kasutatud makseviis ja e-poe kasutuslepinguga nõustumine.\nIsikuandmeid töötleb AS Sangar. Isikuandmeid, mis on vajalikud kauba vahendamiseks Teenuse kasutajale, edastatakse kulleriteenust osutavaile ettevõtteile. Teenuse osutaja kohustub mitte edastama registreeritud isikuandmeid kõrvalistele isikutele.