Millal kutsuda kiirabi? | Regionaalhaigla\nMillal kutsuda kiirabi ja kuidas kiirabi tööd hõlbustada? Õnnetus ei hüüa tulles ning ootamatult võib inimese enda või tema lähedase tervislik seisund vajada kiiret arstiabi. Sageli on aga raske hinnata, kas kannatanut saaks ravida koduste vahenditega, ise haiglasse transportida või tuleb tõesti välja kutsuda kiirabibrigaad. Tänases ’’Tervisepooltunnis“ vestleme Regionaalhaigla kiirabikeskuse juhataja dr Lilian Läätsega, kes annab soovitusi, kuidas muuta kiirabimeeskonna töö võimalikult lihtsaks. Millised olukorrad vajavad kiirabi, kuidas anda juhiseid asukoha leidmiseks ja kuidas pingelises olukorras käituda?\nPõhja-Eesti Regionaalhaigla · Tervisepooltund episood 49: Millal kutsuda kiirabi ja kuidas kiirabi tööd hõlbustada?\nSageli on raske hinnata, kas mure on kiirabi kutsumiseks piisavalt tõsine. Mille põhjal otsustada?\nLihtne reegel ütleb, et kui kellegi elu on ohus, siis tuleb kutsuda kiirabi. Kui on kahtlusi, kas tervislik seisund vajab kiirabi või mitte, siis soovitatakse esmalt helistada nõuandeliinile. Meil on olemas spetsiaalne perearsti nõuandeliin, lastearsti nõuandeliin ja mürgistusinfokeskus. Nemad oskavad nõu anda, kas saate ise end aidata või vajate kiirabi. Vajadusel suunavad otse kiirabiliinile. Kui aga kellegi elu on ohus, siis valige koheselt 112.\nKui palju tuleb ette väljakutseid, mis oleks võinud olemata olla? Ehk inimene muretseb üle ja kutsub kiirabi, kuigi tegelikult tarvidust pole.\nMa pakun, et ligikaudu kolmandik on juhtumid, kus saaks koduste vahenditega hakkama või ise haiglasse sõita. Kui sõrmeluu on katki, siis pole ju täisvarustuses kiirabimeeskonda vaja.\nPaljud siiski muretsevad, et nende väljakutse pärast jääb mõni olulisem juhtum tagaplaanile.\nÜldiselt üritame ikka kaastundlikud olla ja viisakalt seletada, kuid on ka juhtumeid, kus närv ütleb üles ja kiirabitöötaja seletab pisut järsemalt, et siin oleks ka kiirabita hakkama saanud. Kui kannatanu seisund pole nii hull, et kiirabi peaks ta haiglasse transportima, siis oleme ka palunud oma transporti kasutada.\nÜldiselt ei ole see linnas suur probleem, sest siin on 23 kiirabi ja kui ei saa väljakutsele vastata oma piirkonna brigaad, siis läheb sinna kõrvalpiirkonna brigaad.\nMaakohtades tasub aga mõelda, kas lapse palavik on väärt seda, et järgmised tund aega pole 50 km raadiuses ühtegi vaba kiirabi või saaks olukorraga ise hakkama. Tundub siiski, et maakohtades inimesed ka mõtlevad rohkem. Neil pole 24/7 läheduses arstiabi ja apteeki ning tullakse vajadusel ise toime.\nLapsevanematele on lapse palavik kindlasti tuttav näide. Ühel hetkel tundub, et laps kannatab, ravimid ei aita ja meenuvad arvukad hirmulood. Mis olukorras peaks palaviku tõttu abi kutsuma?\nKiirabi on vajalik siis, kui lapsel tekivad palavikust krambid või kui palavik püsib pidevalt kõrge (üle 38,5°C) ja tuleb tagasi kohe kui rohu mõju on üle läinud. Lisaks pole perearst nädalavahetusteti kättesaadav.\nKui on esimest päeva 37,5°C palavik, siis ei pea seda kohe alandama hakkama. Tuleb anda lapsele vett ja vaadata, et ta üle ei kuumeneks. Loodetavasti läheb viirus ise üle.\nNädalavahetusel pole tihti erinevad nõuandjad kättesaadaval. Mida soovitate teha, kui perearsti pole, aga inimene vajab nõu ja abi?\nLaste jaoks on olemas lastearsti nõuandeliin, mis on paraku tasuline. Perearsti nõuandeliin on tasuta ja kättesaadav 24/7.\nVanematel inimestel on infarkt ja insult väga ajakriitilised, kuid kindlasti tuleb ette ka kergemaid juhtumeid, mille puhul on jällegi raske hinnata, kas kiirabi on vajalik või mitte. Kuidas ära tunda tõsine olukord?\nEluohtlikust seisundist annab märku järsult muutuv enesetunne ja üldseisund. Insuldiga ilmnevad selged halvatusnähud: kõne muutub pudistavaks, tasakaal kaob, käsi ei kuula sõna ja kui kannatanut istuma panna, siis vajub ta ühele küljele. Siin on tõesti suur insuldikahtlus ja ei maksa oodata, et ehk läheb see ise üle. Kiirabi tuleb koheselt kutsuda, sest ajurakkude päästmine on minutite küsimus.\nInfarktist annavad tihtipeale aimdust juba varem esinenud valud rinnus, eriti koormusel. Kui ootamatult tekib rinnus surumistunne ja tugev pigistav valu, siis ei ole mõtet pikalt oodata ja tuleb kiirabi kutsuda.\nKui kiirelt jõuab kiirabi kohale linnas ja kui kiirelt maakohas?\nOoteaeg on alati pikk, isegi kui see on üks minut, nagu Tallinnas vahel juhtub. Üldiselt on ikkagi olulised kannatanu ja lähima kiirabi asukohad. Harilikult häirekeskus ka ütleb, et võib minna kauem aega, sest lähim brigaad on näiteks 30 km kaugusel. Hiiumaa ühest otsast võib kiirabi oodata isegi 45 minutit.\nKas vahel on efektiivsem lähedastel abivajaja ise auto peale panna ja kiirabile vastu sõita?\nSõltub olukorrast. Kui see tundub olevat mõistlikum lahendus ehk patsient on ohutult transporditav, siis häirekeskusest antakse vastav soovitus ja küsitakse, kas on võimalik kiirabile vastu sõita. Aeg on ju alati oluline. Kui aga öeldakse, et ärge patsienti liigutage, sest tal on ohutum transporti oodata, siis tuleb paigale jääda.\nKui inimene asub keeruliselt leitavas kohas, kus pole selget aadressi või kaardile kantud teid, siis kuidas dispetšerile asukohta selgitada?\nTuleb selgitada täpselt nii hästi kui inimene ise oskab. Kohalikud juba ilmselgelt tunnevad puid ja maamärke, mille järgi pööranguid juhatada. Tihti näemegi kiirabikutsele sõites pikka selgitust, et kollase maja juurest paremale ja suure puu juurest vasakule. Keeruline on siis, kui inimene pole kohalik, vaid on näiteks matkal. Kui vähegi võimalik, soovitame suurema tee juurde vastu joosta. Saatke kasvõi laps, kes oskab meid kohale juhatada ja nii saame kiiremini abi pakkuda.\nKui õnnetus juhtubki näiteks matkal, kus selgeid maamärke pole, siis kas on abi ka GPS-koordinaatidest või fotodest?\nGPS-koordinaadid saab häirekeskus kätte juba helistaja telefoni positsioneerimisest. Pilte pole praegusel hetkel mõtet teha, sest kiirabi neid ei näe. Tuleb lihtsalt võimalikult täpselt seletada ja tihti satuvad ka kiirabitöötajad olema kohalikud, kes oskavadki kivi kirjelduse järgi õige asukoha üles leida. Ka kohalikud päästjad, kes käivad maastikuotsinguid tegemas, tunnevad oma piirkonda hästi.\nKas abikutsuja saab vajadusel otse kiirabiautojuhiga suhelda, kui jääb ikka ebaselgeks, kuhu abi kutsuti?\nAbikutsuja esmane kontakt on ikkagi häirekeskus, ent kui tundub, et sellest ei piisa ja seletused jäävad kuidagi poolikuks, siis on ka juhtumeid, kus kiirabibrigaadijuht ühendatakse liinile. Kiirabiautojuhiga siiski mitte, sest tema keerab samal ajal rooli.\nKui kiirabibrigaad on kohal ja näeb, et haige tuleb haiglasse toimetada, siis kui palju saavad lähedased sõna sekka öelda, millisesse haiglasse kannatanu viiakse?\nÜldiselt on hospitaliseerimised ära jaotatud vastavalt elupiirkonnale. Igal piirkonnal on vastutav haigla, kuhu kannatanu viiakse. Ka Lääne-Harju piirkond on ilusasti ära jaotatud - kes peaks minema Lääne-Tallinna Keskhaiglasse, kes Regionaalhaiglasse. Iga piirkond vastutab oma haigete eest ise, patsiendil ei ole siin palju kaasa rääkida. Haiglad ei saa lubada, et nad soovi järgi ravivad, sest nii võib mõni haigla ülekoormatud saada.\nKui dispetšeriga on ühendus saavutatud ja tuleb haige seisundit kirjeldada, siis kas eelistatav on seda teha haigel endal või kõrvalseisjal?\nArvan, et ei ole mingit vahet, kas räägib kõrvalseisja või kannatanu. Kui inimesel on tugev valu ja ta ei suuda rääkida, siis on muidugi parem kui teised seda teevad. Samas lähevad vahel ka lähedased väga ähmi täis ja pole võimelised rahulikult rääkima. Sel juhul võib telefoni patsiendile anda.\nKindlasti saate häirekeskusest tagasisidet ning teate, millised on levinumad probleemid haige seisundi kirjeldamisel. Saate ehk selle pinnalt nõu anda, kuidas abikutsuja peaks end väljendama?\nKindlasti vältige valetamist, sest ei ole põhjust olukorda hullemaks rääkida kartuses, et kiirabi jääb muidu tulemata. Kui inimene helistab häirekeskusele ja küsib kiirabi, siis selle ta igal juhul ka saab. Samuti tuleb jääda dispetšeriga rahulikuks, mitte hakata pahandama, et miks te nii pikalt küsitlete, saatke juba brigaad välja. Tihtipeale on nii, et häirekeskuse töötaja küsib kümneid ja kümneid lisaküsimusi, kuid auto on samal ajal juba teie poole teel. Vastake kõikidele küsimustele ja antud info jõuab jooksvalt kiirabibrigaadile. Kriitilistel hetkedel sõidab auto välja minutiga.\nKui kiirabi tuleb kannatanule koju ja seal on ka terveid inimesi, siis kuidas saavad nemad kiirabi saabumiseks ette valmistuda? Kindlasti tuleks kuri koer kinni panna, aga ilmselt on muudki olulist.\nMitte ainult kuri koer, vaid igasugune koer tuleks kinni panna. Ka väga sõbralikud loomad võivad tigedaks muutuda, kui näevad, et võõrad punased tegelased nende peremehe kallal toimetavad. On ette tulnud vaidlusi inimestega, kes ei taha oma sõbralikku koera kinni panna.\nTuleb üle vaadata, et pääseksime patsiendile ligi. Sageli on ees igasuguseid kompse, kotte ja mööblit ning kui tekib tarvidus patsienti transportida, siis peame enne teed vabastama. Ehk kui on ikka selge, et patsient tuleb haiglasse viia ja kiirabi on tulemas, siis tuleb juurdepääsutee tekitada.\nMõnes asupaigas on keeruline parkimiskohta leida, kas seal annab midagi ära teha?\nTasub meeles pidada, et kiirabi üritab alati viisakaks jääda ja parkida auto nii, et teisedki saaksid liikuda. Ent eluohtlikus situatsioonis võib ka vahel juhtuda, et liiklus pannakse osaliselt kinni, sest elu on olulisem kui viis minutit hilinemist.\nMilline on kiirabi kutsumise hea tava, et olukord võimalikult kiirelt lahendada ning lasta brigaadil oma tööd segamatult teha?\nTuleb jääda rahulikuks, mõelda oma sammud läbi ja vastata kõikidele häirekeskuse lisaküsimustele. Neid on päris arvukalt, vahel isegi mitukümmend.\nKiirabi tagantkiirustamine aitab vaid parimal juhul tekitada abikutsujale tunde, et ta on omalt poolt kõik teinud, kuid brigaadi see kiiremini kohale ei too.\nKindlasti ei aita, sest otsus kutse prioriteedi kohta tehakse küsimuste põhjal ja kiirabibrigaad valib ise sõidukiiruse. Halbade teeolude korral kiirabiabimeeskond enda elu ohtu ei pane ja isegi kui te kolm korda helistate, siis see kilomeetreid ei vähenda.


Aastalõpu kokkuvõte SMITi peadirektor Ragner Paeverega: „Me oleme ära õppinud auto remontimise sõidu ajal!“ - Uudised - Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus\n„Kohe on käes aeg, mil saame SMITis 2021. aastanumbriga ukse kinni tõmmata ja avada ukse aastasse 2022. Aga nagu ütlevad klassikud, siis selleks, et avaneks uus uks, ongi vaja vana kinni tõmmata,“ ütleb SMITi peadirektor Ragner Paevere vaadates tagasi aastale 2021. Uurime veidi lähemalt, milline oli aasta 2021 läbi peadirektori silmade?\nMulle üldiselt ei meeldi tagasi vaadata, sest see, mis on olnud, seda muuta ei saa, aga tihti ei saa ka nii, et tagasi ei vaata. Kõrgelt ja kaugelt vaadates oli aasta 2021 teguderohke ja arendav. Kahtlust pole ja julgen korrata seda, et oleme õigel suunal – iga aastaga muutub SMIT üha paremaks kohaks, kus riigis IT-d tehakse. SMIT on saanud talle seatud ülesannete virrvarris kenasti hakkama – töötajate ja klientide koostöö on täiesti uuel tasemel ja seda näitavad ka kõik tulemused. Meie kliendid saavad olla kindlad, et SMIT lahendab talle antud ülesanded ära ja seda nii, et olemasolevate teenuste kvaliteet tõuseb. Oleme selgelt jõudmas faasi, kus meist on saamas hea IT-partner kogu riigile. Meie juurde tullakse ja küsitaks, kuidas me seda teeme ja see on hea märk õigest suunast. SMIT on parim ja me kindlasti jätkame seda teed!\nMillised olid tänavused kõige olulisemad sündmused ja momendid SMITi jaoks?\nEga me ei saagi sellest muudmoodi rääkida, kuna oli COVIDi aasta, üsna raske, kuid kokkuvõttes tulemuslik ja parem, kui oskasime lootagi. Aasta alguses me ju õieti veel ei teadnud, mis me sel aastal kõik valmis peame saama. Mulle meenub kohe see, kuidas me aasta alguses oma inimesi vaktsineerima hakkasime. Eesliinitöötajatena said meie inimesed vaktsineeritud alles kõige lõpus, seda ka osaliselt ja siis ma tundsin küll, et ega IT-töötajaid sel hetkel riigis väga ei hinnatud. Segadust oli palju kuni selleni välja, et kevadel lõime koos TEHIKuga koroonapasside QR-koodide lugemise võimekuse – et riigis oleks võimekus inimeste passe kontrollida. Aprillis me seda veel ei teadnud, aga maikuus tegime juba koos TEHIKuga ägeda lahenduse ära. Suvel soetasime ka hulga telefone, et piiril saaks inimeste koroonapasse kontrollida.\nSamuti on üks oluline moment, et politsei töörakendus Apollo sai mobiili. Et kui kunagi aastaid tagasi sai Apollot kasutada vaid autos ja see oli seal lukus, siis nüüd on rakendus ka politseinike mobiilis, mis kindlasti lihtsustab tänaval töö tegemist. Ehk et kokkuvõttes tegime me selle aasta jooksul ära päris mitmed koroonaga seotud arendused.\nÜks oluline verstapost sel aastal oli kindlasti ka valimised. Ma mäletan veel seda aega, kui me saime enda ettevalmistavate arendustega nibin-nabin valmis, selleks et valimised õnnestuks. Täna aga on see protsess meil siin hoopis teisel tasemel. Kui valimist viib tehniliselt läbi Riigi Infosüsteemi Amet (RIA), siis meil on siin taustajõuna väga oluline roll täita. Et kõik nimekirjad valimistel oleksid õiged, et andmed, mis valimisteks rahvastikuregistrist tulevad, oleksid veatud. Taustajõuna tegid rahvastikuregistri inimesed ära väga suure töö, et valimised õnnestuksid ning et inimesed teaksid, kuhu nad valima peavad minema.\nKevadel avasime lennujaamas ja piiridel uued automaatsed piirikontrolli ABC-väravad – nüüd on võimalik ka Eestis piirilt niimoodi üle minna, et piiri ületamine on võimalikult automaatne. Siin taga on loomulikult ka arendused, mida me oleme teinud biomeetriaga. Samuti tulime appi Eesti Kohtuekspertiisi Instituudile (EKEI), kellel aitasime välja vahetada 15 aastat vana sõrmejälgede süsteemi AFIS.\nMärgilise tähtsusega oli suve hakul Riigikogu otsus võtta vastu automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu ehk ABISe loomise seadus, sest ABIS võimaldab biomeetrilisi isikuandmeid paremini kaitsta ning senisest efektiivsemalt kuritegevuse vastu võidelda. Samuti saame tänu sellele kasutusele võtta tipptehnoloogia. ABISega on olnud juba sel aastal palju tööd ning samuti jätkub see töö ka tulevatel aastatel.\nBaasteenuste poolt tahaksin välja tuua meie kasutajatoe roboti, keda me hellitavalt Tõnuks kutsume. Me oleme tänaseks teinud lahenduse, mis aitab igal haldusala 10 000 töötajast konto lahti lukustada, kui tal on sellega mure tekkinud või abi saada kaugtööd tehes nii, et kasutaja aitab ennast ise. Tõnu teenindab nad kõik ära. See võib tunduda väike asi, aga klienditoe töö automatiseerimise mõttes on see suureks eeskujuks.\nMida olulist võiks 2021. aastast veel välja tuua?\nOluline on see, et me ise üksi ei õnnestu. Me teeme neid asju tänu oma klientidele – päästele, politseile, häirekeskusele ja teistele, kes meil on. Näiteks Häirekeskuse riigiinfo telefonile aitasime luua analüütika, mis otsib kõnedest märksõnu ja teemasid ning loob selle pealt andmekogu, tänu millele on võimalik teha järeldusi inimestele parema abi pakkumiseks ning teenuse edasiarendamiseks. Eks me liigume iga päev selles suunas, et erinevaid võimalikke protsesse automatiseerida ning seisame selle eest, et kõiki olulisi infosüsteeme üha paremaks timmida.\nMeil saab aastas väiksemaid ja suuremaid arendusi valmis pea sada. Ja tegelikult on täna siinjuures kõige suurem murekoht selles, et IT-turg on täis müüdud. Midagi lihtsamaks meil ei lähe, tuleb vaid targemalt toimetama hakata. Meil lihtsalt ei ole piisavalt neid inimesi, kes koodi kirjutaks või süsteemselt arendusi haldaks – see on kriitiline ja tulevatel aastatel läheb inimeste leidmine ilmselt veelgi keerukamaks.\nOleme jõudsalt edasi arendanud kriiside ja hädaolukordade lahendamise keskset süsteemi SitRep, kuhu erinevate asutuste andmed jõuavad kriitilistel hetkedel koostööd tehes kenasti kokku. Hea näide siin on olukord koroona esimese laine ajast, kui näiteks Saaremaa ja Võru päästjad tegid tööd enda eraldi Excelites. Nüüd aga on meil ühine platvorm, mida saavad kõik kasutada ja sinna sisestatud info on kõigil ühene.\nÜhe ääretult olulise tööna meenub ka aasta algusest Politsei- ja Piirivalveametile (PPA-le) uue passide tootmise liini ülesseadmine. See oli arendus, millega eksida ei olnud võimalik, sest passide väljastamine on teenus, mis peab toimima laitmatult.\nMe kasutame oma arenduste juures väga palju ka erasektori abi. Ilma nendeta me siin riigis üksi hakkama ei saa. Tahaksin neid siiralt tänada selle eest, et nad tulevad meile oma tööjõuressursiga appi, kui meil endal ei ole piisavalt oskusi või inimesi ning läbi hangete saavad nad meid oma tarkusega appi tulla. Kokkuvõtvalt tuleb tõdeda, et nad on olnud meile suureks abiks ja ilma nendeta me seda sadat arendust aastas valmis ei saaks.\nTeenuste kvaliteedi vaates oleme me teinud samuti kõva hüppe. Kui meil käib kogu siseturvalisuse valdkond tööl 24/7 365 päeva aastas, siis meie teenused töötavad sama hästi. Meie oma tegevustega ei häiri kliendi tööd, nad saavad rahulikult oma muudatusi ellu viia või jumal teab – pätte püüda ja elusid päästa. Me oleme ära õppinud auto remontimise sõidu ajal, teenused töötavad ka siis, kui me teeme teenuste töökindluse tagamiseks väga kriitilisi töid.\nÜks oluline sündmus, mis me lõpuks sel aastal ära saime teha, oli meie enda majasisene häkaton. Seda märkasid ja tunnustasid nii meie enda haldusala asutused kui ka näiteks Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (MKM). Meie kahepäevane häkaton näitas väga selgelt, et isegi mõne lihtsama asja ära tegemiseks on vaja inimesele anda aega süvenenult mõelda. Tuleb hetke istuda, mõelda, kas selle, mida ma täna teen, saaks masin paremini teha, mõelda julgelt ja probleem saabki lahendatud!\nMeie põhifookus on klientide teenindamisel, aga selleks, et seda hästi teha, on vaja, et meil endalgi majas sees koostöö toimiks. Mida võiks SMITi tugiteenuste ja organisatsiooni toimimise poolelt veel välja tuua?\nMa arvan, et see metsik hangete maht, millega me toetame igapäevaselt arenduste õnnestumist, vajab kindlasti ära märkimist. Laias laastus – ära teha 150 hanget kolme inimesega on lihtsalt uskumatu. Tehke järgi või õppige ära!\nOrganisatsiooni vaates oleme me oma strateegia paika saanud ning teinud ettevalmistusi selleks, et meie toimemudel oleks võimalikult automatiseeritud. Et suurem hulk meie kompetentsidest, oskustest ja ka koodist oleks nii taaskasutatav kui ristkasutatav. Ja kui nüüd vaadata tänavuse klientide rahulolu uuringu tulemusi, siis need olid samuti väga head – kliendid on meiega rahul, nad on märganud, et meie teenused on kvaliteetsed ja nad tunnustavad seda. Kui me igal aastal oleme tõdenud, et me liigume paremuse poole, siis täna oleme me oma tegevustega jõudnud punkti, kus enamus on n-ö rohelises. Kindlasti on üks trikk kliendi äri tundmises läbi ja lõhki – selleks, et teha head IT-d, tuleb klienti hästi tunda. Meil on loomulikult vaja pingutada uute arendustega, aga uut funktsionaalsust ei saagi luua muud moodi, kui juba tehtud asjad on probleemivabad, sest sinna ei ole enam aega raisata. Vajadus digitaliseerida äriprotsesse on täna väga suur ja surve sellele on tohutu, aga aega, inimesi ja raha ei jagu kõige jaoks. Nii saamegi teha vaid asju, mis loovad kõige suuremat väärtust ja on kõige olulisemad.\nInfoturbe poole pealt on kindlasti oluline välja tuua, et me oleme meilide haldamisega saanud palju nutikamaks ja targemaks. Meie postkastidesse rämps ja õngitsused enam väga ei jõua, me suudame rämpsu filtreerida küllaltki hästi, me logime ja näeme päris kenasti. Siinkohal tunnustan ka koostööd RIA küberintsidentide käsitlemise üksuse CERTiga, kes hoiab meid kursis, kui toimuvad suuremad rünnakud. Kui möödunud aasta lõpus mõned riigiasutused küberrünnaku ohvriks langesid, siis SMIT on oma turbega niivõrd hästi hakkama saanud, et meil ei ole olnud suuri haavatavusi. Me oleme õngitsused kiiresti tuvastanud ja ohu kõrvaldanud.\nKoostöö Euroopaga on ka kindlasti üks oluline osa laiemast pildist. Meil on Euroopaga tihe koostöö ja täna töös olevad üle-euroopalised projektid on suure tähendusega. See annab meile eestlastele lõppkokkuvõttes suurema turvatunde. Kui sul auto ära varastatakse, siis sellega enam kuhugi sõita väga ei saa, sest kui need andmed vahetatakse riikide vahel kiiresti ära, on üsna suur tõenäosus, et auto leitakse päris kiiresti üles. Vara kaitse vaates muutub kogu Euroopa turvalisemaks – need vanakooli vargad, kes autosid varastasid ja kortereid tühjendasid, on praktiliselt ära kadunud. Nemad enam hakkama ei saa. Tänane kurjategija on küberis, tema proovib jääda anonüümseks internetis. Eks see väljakutse ongi siin, et patrulli on vaja veebi mitte vaid tänavale.\nKuivõrd inimese päriselt aduvad seda tegelikku ohtu, mis neid virtuaalruumis varitseb?\nÜhiskond täna ongi väga turvaline ja me kõik tunneme ära tänaval auto, kes teeb midagi valesti. Aga kui me läheme internetti, siis kõiki neid anonüümseid kommenteerijaid ja ründajaid me tegelikult ei näe. Me ei tea, milline inimene peitub seal nende sõnade ja tegude taga. Vähemalt oma töötajaid püüame küberturbe teemadel ikka võimalikult palju harida ja testida, et nende teadlikkus oleks võimalikult kõrge. Eks me oleme natuke eeskuju ka teistele ning meie valdkonna eripärasid arvestades ei olekski meil mitte kuidagi võimalik latti madalamale lasta.\nMis on viimase aastaga muutunud?\nMe oleme liikunud kodukontorisse. Kõik need tulemused, mille üle me täna rõõmu tunneme, oleme me saavutanud niimoodi, et me oleme suurema osa ajast teinud tööd enda kodulaua tagant. See tähendab, et me oleme midagi uut ära õppinud ka töö tegemise viisis. See protsess on iseenesest väga raske, sest ma tajun, et kui inimesed saavad kohvinurgas kokku, siis nad vahetavad seal informatsiooni, mida nad kodukontoris ei tee. Kodus ei võeta nii lihtsasti kätte telefoni, et küsida kolleegilt, kuidas sul läheb. Aga sedalaadi infovahetust on vaja, et koostöö hästi toimiks. Kui me oleme kodukontoris, siis tuleb selgemalt mõelda, kuidas me enda jaoks koostööd defineerime. Kuidas siiski saavutada kokkulepitud eesmärgid võimalikult hästi ning tõhusalt arvestades ka uue keskkonna eripärasid – see on võtmeküsimus. Päeva lõpuks ongi see kõik ju üks koos tegemine, erinevate kompetentside ära kasutamine erinevates projektides. Muudmoodi varsti enam hakkama ei saa, sest üksi ei tee täna ükski arendaja enam midagi valmis.\nKuidas uue Riigi Info- ja Kommunikatsioonitehnoloogia Keskuse (RIT) loomine meid mõjutab?\nSuures pildis täna kohe see meid väga ei mõjuta, aga kindlasti saab meil tulevikus olema mitmeid koostööpunkte. Riigi IT-maja õnnestumise eeldus on, et Eesti riigi kõik IT-majad lähevad ja aitavad oma oskuste ja teadmistega, et RIT oleks tulevikus suuteline lihtsamaid teenuseid pakkuma ning tellima erasektorist töid, mida ei ole riigil mõistlik teha.\nSellest muudatusest riigi IT-s on tulevikus kindlasti ka meile kasu. Kui RIT lähiaastatel oma tööprotsessid käima saab, siis meie väärtus peakski seisma meie loodud uutes funktsionaalsustes ja elupäästvate IT-süsteemide ülalpidamises. RIT võiks muuta riigi IT toimimise efektiivsemaks, kiiremaks ja läbipaistvamaks.\nMillised on olnud SMITi õpikohad 2021. aastal?\nMa arvan, et töörahu tuleks kõrgemalt hinnata ning selle saavutamiseks tuleks kõik olulised tööd ja tegemised panna tähtsuse järjekorda. Mitte sahmida igal pool ja püüda igas asjas õnnestuda, vaid teha vähem ja suures pildis kõige väärtuslikumad asjad ära, aga teha need hästi. Ma arvan, et see on kõige olulisem õpikoht. Lisaks mulle tundub veidi, et liialt palju aega kulub selle peale, et me arutame, koostame memosid ja nuputame, ent tihtipeale võiks IT-inimene selle aja peale asja juba valmis saada.\nJa lõppeks, jõudes ringiga jälle COVIDi juurde, siis ega maailmas on kõik asjad omavahel seotud. Paraku ei saa ma öelda, et me oleme kõik oma tarned saanud kätte nii kiirest kui me oleme tahtnud. Nii et teatud juhtudel tuleks tänases maailmas planeerida pikemalt ette, võib-olla poole aasta asemel poolteist aastast, sest näiteks võrguseadmed lihtsalt ei pruugi tulla kohale, kuna maailmas on kiibid otsa saanud.\nSamas aga on tehnoloogiamaailmas poolteist aastat niivõrd pikk aeg, et sellise tuleviku ennustamine võib olla praktiliselt võimatu…\nJah, just. Kui ma aasta aega tagasi oleksin pidanud samale küsimusele vastama, siis ma oleksin öelnud, et me peaksime muutuma väledamaks ja kiiremaks. Aga täna, kui me muutume agiilsemaks, siis tarnetega tõmmatakse meile pidur ikkagi peale. Ja kõige hullem selle juures ongi, et pooleteise aasta pärast on oskused kõrgemad ja tehnika on parem ning selle aja saabudes tuleb juba mõelda, kuivõrd hea ikkagi on minevikus tehtud otsus ning siis on vaja kõike muutma hakata jne. See on selline omaette huvitav paradoks.\nMille üle sa isiklikult uhke oled?\nMa olen uhke selle SMITi üle, kuhu me täna oleme jõudnud. Ma jään enda juurde – meil on siin ütlemata vägev kamp. Ja häkaton tõestas suurepäraselt, et kui kogu meie oskus kokku panna, siis meile ei ole ükski asi liialt keerukas. Kui me raketti kuule ei taha saata, siis ESTCube’i me suudame küll teele saata.\nKüsimus on fookuses. Asutustega koostöö on meil jõudnud täiesti uuele tasandile. Selle üle ma olen samuti väga uhke. Ma tean, kust me tuleme ja ma võin öelda, et see, kuhu me oleme jõudnud, on ülikõva!\nMe tuleme sealt, kus kliendid mõtlesid, et kui saaks, siis teeks ise IT-d või telliks mõnelt teiselt organisatsioonilt. Kui vanasti tehti palju käsitööd, siis juba täna on suur osa automatiseeritud. Kui ma viis aastat tagasi SMITi tulin, siis toona rääkisin mina seda juttu, et meie jaoks on kõige olulisem koostöö kliendiga. Täna aga tuletavad kolleegid SMITis hoopis minule seda vahel meelde.\nMeil on vägagi nutikad inimesed tööl ja ma olen kindel, et meil on siin veel tohutult palju teadmisi, mida me ei ole osanud ära kasutada. Võib-olla peaksime mõtlema, kuidas me saaksime enda inimeste juures veel enam välja tuua seda, mida nad teavad ja oskavad.\nMa siiralt usun inimestest head. Ma usun, et kõik inimesed tulevad tööle õnnestuma mitte ebaõnnestuma. Ja kui keegi ebaõnnestub, siis ilmselt ta ei saanud lõpuni aru, mida ta tegema pidi. Meie inimeste üle olen uhke, organisatsiooni üle olen uhke ja meie klientide üle, kes pakuvad meile huvitavaid väljakutseid! Kui 4-5 aastat tagasi oli SMIT selline organisatsioon, et siseturvalisuse asutused ei tahtnud meilt väga midagi tellida, siis täna vaadatakse SMITi poole, et väga ägedaid asju teete!\nVaadates aastasse 2022, mis on tuleva aasta kõige olulisem märksõna?\nOrganisatsiooni vaates on kõige olulisem see, et me lähtuksime oma strateegiast ning et me hakkaksime seda ellu viima. Ehk siis oluline on juurutada uus toimemudel, kuidas tulevikus paremini hakkama saada läbi automatiseerimise, taaskasutuse, ristkasutuse, innovatsiooni ja läbipaistvuse. Klientide poolt ootan kindlasti seda, et meie suhted oleksid sama head ning et meie klient oleks meiega sama rahul nagu täna. Teisisõnu – et me oleksime neile arenduspartneriks, mitte vaid teenuste hoidjaks. SMITile soovin aga uueks aastaks pealehakkamist, sitkust ja sihikindlust.\nLõpetuseks sobib siia suurepäraselt üks saksa 19. sajandi filosoof Albert Schweilzeri mõttetera: „Optimist on isik, kes näeb igal pool rohelist tuld. Pessimist näeb ainult punast tuld. Aga tõeliselt tark inimene on värvipime.“


Ei kaogi eetrist ära? Selgus, millal sõja hukka mõistnud telestaari saade taaskord teleritesse ilmub - Kroonika\nEi kaogi eetrist ära? Selgus, millal sõja hukka mõistnud telestaari saade taaskord teleritesse ilmub\nMiljonite lemmiksaatejuht Ivan Urgant (43), kes kümme aastat juhtis telesõud "Õhtune Urgant" "haihtus" ekraanilt pärast oma lühikest postitust Instagramis. Seal oli must ruut ja kõnekas fraas: "Hirm ja valu. EI SÕJALE."\nVõiks arvata, et pärast sellist sõnavõttu ei saa Urgant enam kunagi teleekraanidele naasta, kuid tuleb välja, et talle vist antakse teine võimalus. Nimelt selgus paari nädala eest, et ülipopulaarne teletäht on naasnud Iisraelist Venemaale ning ta teeb plaane tulevikuks.\nNüüd on Vene meedia teatanud, et Urganti saade peaks naasma siis, kui sõda Ukrainas on saanud läbi. Loomulikult serveeritakse sealsetes väljaannetes saate kadumist nii, et antud eetriaega taheti täita päevakajalisemate saadetega. Pole sõnagi Urganti sõnavõtust ning samuti nimetatakse Ukraina sõda antud artiklites "sõjaliseks erioperatsiooniks".\n16. aprillil oleks "Õhtune Urgant" pidanud tähistama oma kümnendat sünnipäeva, kuid arvatakse, et selleks ajaks ei jõua tuntud teletäht uuesti ekraanidele naasta.


Tallinn annab töötute palkamiseks veel 700 000 krooni - Äripäev\nTallinn annab töötute palkamiseks veel 700 000 krooni\n02. juuni 2009, 12:13\nEelmine artikkel: Rootsi keskpank: Balti majandusseis halveneb\nJärgmine artikkel: Töölepingu seaduse parandused kooskõlastusringil\nTallinna linnavalitsus kavatseb homsel istungil eraldada linnavalitsuse reservfondist 700 000 krooni töötute rakendamiseks avalikel töödel Tallinnas.\nAbilinnapea Jaanus Mutli sõnul pakub linn käesoleval aastal töötutele senisest enam ajutist rakendust linna heakorra- ja hädaabitöödel nagu parkide ja haljasalade hooldamisel, kõnniteede puhastamisel, prügi kokkukorjamisel jms, teatas Raepress.\n"Praegusel majanduslikult keerulisel ajal annab see hea võimaluse nii pikaajalisel töötul kui ka hiljuti töötuks jäänud inimesel kasvõi ajutiselt tööd teha ja teenida 27–35 krooni tunnis," tõdes Mutli. "Linn laiendab töötute rakendamise võimalusi oluliselt ja suurendab selleks ka rahalisi vahendeid. Töötuid rakendatakse kõikides linnaosades ning hinnanguliselt saab selle aasta jooksul linna heakorratöödel tööd enam kui 500 töötut," lisas ta.\nTallinnas on selle aasta nelja kuuga rakendatud hädaabitöödel 326 töötut ja kasutatud eraldatud vahenditest 60%. 1,2 miljonist kroonist on 15. mai seisuga kulutatud 723 316 krooni. Praegu kuum Äripäevas\n02. June 2009, 12:13


Alcatel Touch Pop Air C7. ALCATEL ONETOUCH POP C7 - spetsifikatsioonid Kiirem viis rasvakahjumi kuponge\nKaalulanguse korral on see tõhus ainult koos mõistliku füüsilise koormuse ja toitumisega. Must värv on suhkru komponendiga interaktsiooni üldise keemilise reaktsiooni tulemus.\nMahlad Lapsest saati tean hästi, et küüslauk on parim külmetusvahend. Võimas looduslik antibiootikum, mis tugevdab BMI 32 Kaalulangus immuunsussüsteemi, hävitab halastamatult mikroobid ja kaitseb vajadusel isegi vampiiride eest. Jah, ja maitsev. Kuid see oli alati tavalise valge küüslaugu kohta.\nSelgub, et seal on must - veelgi tervislikum ja lihtsalt uskumatult maitsev. Võrreldes valge küüslauguga on mustal peaaegu viis korda rohkem kui kõige tugevamatel antioksüdantidel - flavonoididel ja alkaloididel - lisaks on selles vähem suhkrut, rohkem kiudaineid ja mis kõige tähtsam - sel puudub täielikult karm küüslaugu lõhn. Ja maitse Must küüslauk ei ole uus küüslaugu sort, vaid kõige tavalisem valge küüslauk, mida termiliselt kääritatakse.\nVõite isegi öelda, et see on tavalisest küüslaugust valmistatud roog. Sellele ei lisata värvaineid ega muid aineid. See muutub mustaks ainult looduslike koostisosade ja pika kokkupuute tõttu. Must küüslauk jõudis lääne kultuuri Korea ja Taist, kuid seda kasutatakse ka teiste Aasia riikide köökides.\nNad on seda imet juba tuhandeid aastaid kasutanud, kuid moodne maailm sai sellest teada alles viimastel aastatel. Kuid parem hilja kui mitte kunagi. Täna võib musta küüslauku leida müügil nii Iisraelis kui ka Venemaal. Iisraelis oli tal juba õnnestunud saada haute köögi lahutamatuks osaks, kuigi üha enam hakkas ta ilmuma tavaliste koduperenaiste köökides.\nKust tuleb must värv? Ebatavaline must värv ilmub ilma lisaaineteta. Küüslaugus sisalduvate suhkrute ja aminohapete kääritamisel Kiirem viis rasvakahjumi kuponge melanoidiinid - tumepruuni, peaaegu musta värvi ained, mis värvivad lõpptoodet.\nKuidas valmib must Kiirem viis rasvakahjumi kuponge Tavalist küüslauku hoitakse spetsiaalsetes ruumides piisavalt kõrgel temperatuuril üks kuni kaks kuud. Lihtsamalt öeldes on must küüslauk vana küüslauk. Suure sooviga saab selle kodusesse olekusse viia, kuid lõpptulemust milleks saate mitte ainult mädanenud küüslaugu ei taga keegi - parem on usaldada spetsialiste ja osta valmis.\nKõik uus - hästi unustatud vana.\nMust küüslauk on tervisliku toitumise korral uue koostisega toode. Kuid Koreas on seda kasutatud neli tuhat aastat. Ta on Tais hästi tuntud. Nendes riikides peetakse seda jumalikuks kingiks, mis toob inimestele tervise ja pikaealisuse. Teise elu andis mustale küüslaugule Korea ettevõtja Scott Kim. Kus on populaarne must küüslauk? Must küüslauk on Aasia köökide üks olulisemaid maitseaineid. Must küüslauk kogub Venemaal populaarsust.\nMis kasu on mustast küüslaugust võrreldes tavalise küüslauguga? Esiteks puudub lõhn - võite ohutult süüa enne olulist kohtumist või Kaalulanguse talje helmed. Teiseks, see maitseb meeldivalt ja magusalt nagu rosinad.\nKolmandaks, see imendub kehas paremini. Neljandaks, kääritamisprotsessis paranevad selle omadused antioksüdandina kümme korda. Musta küüslaugu kasulikud omadused Rahvameditsiinis usutakse, et must küüslauk mõjutab positiivselt vereringesüsteemi: aitab võidelda ateroskleroosiga, stabiliseerib vererõhku, stimuleerib südant, parandab veresoonte elastsust; parandab seedimist, taastab maksafunktsiooni, aitab vältida rasvumist; aitab võidelda diabeediga, on looduslik magustaja; kasulik mõju rakkude jagunemisele ja kasvule - omab noorendavat toimet; Suure hulga kasulike ainete sisalduse tõttu stimuleerib see keha immuunsussüsteemi ja leevendab väsimust.\nNagu tavaline küüslauk, võitleb see tõhusalt põletiku ja külmetushaigustega. Kuidas saab kasutada musta küüslauku?\nThe U.S. Federal Reserve Bank - How it Works, and What it Does - Money, Dollars, \_u0026 Currency\nVõite süüa musta küüslauku, kui hing soovib. Puhtal kujul on see võimalik. See on võimalik leiva, juustu ja oliivide lisandina. Lisaks saab seda kasutada maitseainena: lisage see vabalt mis tahes roogi - see ei oma tähtsust, liha ega kala. Kokad teevad sellest erinevaid kastmeid ja Euroopas valmistavad nad sellest nn liitõli.\nKas musta küüslaugu söömiseks on vastunäidustusi?? Käärimisprotsessis kaotab küüslauk oma kiibi - allitsiini moodustumise algkomponendid, millele ta võlgneb oma terava maitse ja lõhna tõttu, mis võib mõnel inimesel põhjustada hingamisteede ja seedesüsteemide, aga ka neerude ärritust. Nii et ilmselt on musta küüslaugu söömise ainus vastunäidustus individuaalne sallimatus.\nKüüslauk ja šokolaad on kokkusobimatud mõisted? Tavalist küüslauku ei tohi šokolaadiga kombineerida, kuid tumeda šokolaadi valmistamisel kasutatakse musta.\nEnergiajookidele lisatakse must küüslauk. Hiina must küüslauk Must küüslauk on osa traditsioonilisest hiina köögist. Küüslaugu termotöötlemise toode, millel on pikk ajalugu.\nOlen juba ammu tahtnud seda proovida, kuid meiega on see kas kallis või kahtlase päritoluga. Seetõttu otsustasin, et esmamuljet mitte rikkuda, proovida originaalset. Tehti lisana, kui ostate teed pikale. Küüslaugu müüja leidis ühe parima. Tehases valmistatud küüslauk, ekspordikvaliteet keedetud spetsiaalsetes tünnides, mitte keeduplaatides soodsa hinnaga. Kiirem viis rasvakahjumi kuponge on ka kvaliteedikontroll ja saate osta kinkekarbis 5 jüaani peal. Tundub, et kõik on korras, aga mida kirjutavad ostjad sinna?\nMe vaatame. Andke kaks!\nTäielik tarneaeg on 26 päeva. Lisaks kontrolliti tolli pakke.\nMahlad Lapsest saati tean hästi, et küüslauk on parim külmetusvahend. Võimas looduslik antibiootikum, mis tugevdab täiuslikult immuunsussüsteemi, hävitab halastamatult mikroobid ja kaitseb vajadusel isegi vampiiride eest.\nKohaletoimetamise üksikasjad ja lõplike kulude arvutamine ülevaate lõpus. Minu ees on keeruline ülesanne.\nJoped & Mantlid < page 5 ~ mothercare.ee\nToote omadusi on vaja objektiivselt hinnata subjektiivsete aistingute kaudu. Lõhnamõõtjaid ja maitsemõõtjaid pole, kõik hinnangud põhinevad individuaalsetel aistingutel.\nEt mõista, mis on must küüslauk, peate teadma, kuidas see on valmistatud. Üldiselt näeb tehnoloogia välja selline: terved koorimata küüslaugupead pannakse anumasse ja kuumutatakse temperatuurini 60—77 ° C, mida hoitakse 40—90 päeva. Samal ajal toimub protsess ilma õhu juurdepääsu, lisaainete ja vürtsideta, kuid kõrge õhuniiskusega. Muidugi ei avalda ükski tootja kõiki nüansse ja detaile.\nMuide, milline tehnoloogia näeb välja su-vaade. Algselt leiutati meetod Jaapanis, kus küüslauku hoiti niisketes õlgedes maetud savipottides. Lagunemise käigus kuumutati põhku ja nõnda säilitati vajalik režiim. Muide, meie aja jooksul kasutavad mõned käsitöölised seda komposti omadust kodude soojendamiseks, vee soojendamiseks - google Biomeiler. Jaapanist jõudis must küüslauk Hiinasse ja Koreasse, kust see levis kiiresti kogu Aasias, kus sellest sai populaarne toidulisand.\nMis juhtub küüslauguga nende, poolteise kuu jooksul? Seega on fermentatsioon marineerimine ja lagunemisprotsess välistatud. See on reaktsioon reaktsioonide rühmmis toimub kuumutamisel aminohapete ja suhkrute vahel, andes hulgaliselt tooteid, millel on iseloomulik lõhn ja pruun värv.\nKõik tunnevad reaktsioonide näiteid: krõbe koorik küpsetatud leival, praetud liha, kala, aga ka röstitud Kaalulanguse asend ja linnased tumedate õllede jaokskuivatatud puuviljad, kakao, kalja, kääritatud küpsetatud piim.\nJa kuna küüslauk sisaldab palju suhkruid - meie köögi kõige magusam köögivili pöörake tähelepanu selle puhastamisele kleepuvatele kätele ja piisavalt valku, muutuvad Maillardi reaktsioonid musta küüslaugu valmistamisel peamisteks protsessideks. Tahan märkida, et selles protsessis ei toimu isekäärimist. Ensüümide vabastamiseks rakkudest tuleb need füüsiliselt hävitada, näiteks näiteks seda tehakse teelehtedega ja mitte kuumusega kokku puutuda. Ja seal Kiirem viis rasvakahjumi kuponge toimu karamelliseerumist.\nKaramelliseerumine on tehniliselt võimalik ainult temperatuuril alates ° C. Seetõttu on õige öelda, et mitte kääritatud või karamelliseeritud küüslauk, vaid suhkru-amiini kondensatsioon.\nKarbis koos teega. Küüslauk pole suur. Koorimata, kuiv.\nIgas purgis on grammi. Purg on hermeetiliselt suletud võtmega alumiiniumkorgiga. Esimene mulje pärast purgi avamist on positiivne. Lõhn on meeldiv, vürtsikas ja paks aroom.


VIDEO | Kuidas freesida keraamilisele plaadile läbiviiku? - Moodne Kodu\nEnne freesima asudes tuleb kindlasti esmalt plaat korralikult fikseerida, et freesimise ajal see liikuma ei hakkaks ning meile vigastusi ei põhjustaks. Samuti kanda kaitseprille, et võimalikud lendavad killud meile silma ei satuks.\nAlati tuleks valida trellil aeglane kiirus ning rakendada freesimisel piisavalt füüsilist jõudu. Lihtsam on freesida vasakult poolt.\nOlenevalt glasuuri kvaliteedist võib siiski freesimisel välja tulla tükke, kuid tavaliselt jääb see veidi narmendav augu serv kenasti pistikupesade alla ning muretsema ei pea.


Eesti Panga muuseum kutsub eriprogrammiga muuseumiööd tähistama | Pressiteated | Eesti Pank\nEesti Panga muuseumis (Estonia pst 11) saab 29. augustil muuseumiöö eriprogrammi osana vaadata audiovisuaalset etendust „Suure seifi saladus“. Kogu õhtu jooksul saavad huvilised tutvuda Eestis käibel olnud rahadega läbi ajaloo ning osaleda otsimismängus.\nMuuseumiöö eriprogrammi „Öös on aega“ raames saavad külastajad sel aastal Eesti Panga muuseumis näha just selleks õhtuks valminud audiovisuaalset etendust, kus tegelastena astuvad üles kolm Eesti kroone kaunistanud suurkuju: Lydia Koidula, Carl Robert Jakobson ja Jakob Hurt. Etenduses on oma osa ka riigivanemal ning Eesti Panga kunagisel presidendil Jüri Jaaksonil. Huumoriga vürtsitatud värssetenduse autor on Loone Ots.\nAudiovisuaalset etendust saab muuseumiööl vaadata Eesti Panga muuseumi Talupojasaalis kolmel korral. Seansid algavad kell 18.15, 19.30 ja 21.00. Etendus kestab 25 minutit. Pärast iga etendust järgneb lõbus tähelepanuviktoriin. Esimesena õige vastuse esitaja saab auhinna!\nLisaks etendusele on kogu muuseumiöö vältel võimalik tutvuda Eesti Panga püsinäitusega Eestis käibel olnud rahadest ning end kurssi viia keskpanga tänaste tegevustega. Osaleda saab otsimismängus ning avatud on muuseumipood. Eesti Panga muuseum on muuseumiöö eriprogrammi raames 29. augustil avatud kell 18–23.\nLisainfo Eesti Panga muuseumi veebilehel.


Esiliiga liidriks kerkis Põlva/Arcwood – Käsipall24\nEsiliiga liidriks kerkis Põlva/Arcwood\nAvaldatud 11.11.2018; 20:55\nAutor Ivo Dobkevitsch 11.11.2018; 20:55\n-Põlva/Arcwood | Foto: Helin Potter/EKL\nMullused Eesti käsipallimeistrivõistluste esiliiga põhiturniiri kaks paremat kohtusid tänavu esmakordselt, minnes vastamisi Maaülikooli spordihoones kolmandast voorust edasi lükatud mängus. Põlva/Arcwood sai võõrsil kindla 36:29 (18:14) võidu Tartu Ülikooli üle ning kerkis tabeli täisedu omades kõrgeimale astmele.\nAasta varem oli Tartu Ülikool mõlemas põhiturniiri kohtumises vastased kindlalt alistanud, triumfeerides hiljem ka finaalturniiril. Mullune esiliiga parim väravakütt Rando Sein avas kodumeeskonna poolelt skoori, kuid mõned minutid hiljem oldi juba tagaajaja osas. Põlva/Arcwood sai ette 4:1, 7:3 ja 10:6, kuid tartlased suutsid hea võitlusega vahet vähendada.\nKahe Seini ja ühe Klaus Peeter Rüütli värava abil jõuti seisuni 9:10, ent kohe tegid põlvalased sarnase 3:0 vahespurdi. Kaks minutit enne poolaja lõppu jõudis TÜ jälle minimaalse vaheni, kui tabloole süttisid numbrid 14:15. Mihkel Tamm, Siim Kübard ja Raido Peedomaa kätest tuli aga kolm väravat ja külalised juhtisid 18:14.\nTeise pooltunni algus oli ülikooli meeskonnale katastroofiline – vastastel lubati visati neli vastuseta väravat enne kui Rüütli 34. minutil seisuks 15:22 tegi. Paaril korral jõudis TÜ viie värava kaugusele, kuid mitte lähemale. Hooaja eel jõuliselt meeskonda täiendanud Põlva/Arcwood skooris laia rindega, kohtumise lõpuks sai värava kirja üheksa pallurit.\nPõlvalased tüürisid kohtumise võidusadamasse, jätkates esiliigas täiseduga. Lõpptulemuseks kujunes 36:29 ning võitjate poolel tabas Peedomaa kaheksa, Tamm kuus ja Margo Piksööt viis korda. Mängu parimad väravaviskajad tulid kaotajate poolelt, kus Sein viskas kümme ja Rüütli üheksa väravat.\n1. Põlva/Arcwood 3 3 0 0 103:79 6\n2. Viljandi Spordikool 4 3 0 1 127:107 6\n3. HC Tallinn 2 3 3 0 0 88:80 6\n4. Tallinna Oskar 4 2 1 1 108:101 5\n5. Tartu Ülikool 4 1 0 3 131:136 2\n6. HC Kehra/Primend 4 1 0 3 105:111 2\n7. HC Viimsi 4 1 0 3 110:139 2\n8. HC Tallas 4 0 1 3 97:119 1\nParimad väravakütid: Rando Sein (TÜ) – 36, Aleksander Pertelson (Viljandi SK) ja Klaus Peeter Rüütli (TÜ) – 30, Martti Viitkar (HC Tallas) – 27, Raido Peedomaa (Põlva/Arcwood), Mihkel Lõpp ja Simon Drõgin (mõl. Viljandi SK) – 24 väravat.\nEelmine Serviti sai Balti liigas teise järjestikuse kaotuse\nJärgmineEestlaste koduklubid olid Bundesligas võidukad


Politsei sai pühade jooksul ligi 80 teadet lähisuhtevägivalla kohta - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPolitsei sai pühade jooksul ligi 80 teadet lähisuhtevägivalla kohta\n27. detsember 2016, 15:32\nLisatud päästeameti ülevaade!\nNagu paraku juba tavaks saanud, tõid ka seekordsed jõulupühad politseile tavapärasest enam väljakutseid. Enamikes väljakutsetes mängis oma rolli alkohol.\nAlkoholijoobes juhte tabati sel aastal kolme pühadepäeva jooksul 69. Kolme päeva jooksul juhtus kokku kaheksa liiklusõnnetust, milles hukkus üks inimene. Neis õnnetustes sai kokku viga kaheksa inimest.\nÜle Eesti reageeris politsei kolme pühadepäeva jooksul ligi 80 lähisuhtevägivalla juhtumile. Paljud tülid eskaleerusid liigse alkoholi tarvitamise tõttu.\nMullu oli see number aga veelgi nukram - kokku kutsuti politsei lahendama 147 lähisuhtevägivalla juhtumit.\nKokku oli lähisuhtevägivalla juhtumeid umbes 80. Toome välja mõne neist:\n- 25. detsembri õhtul anti politseile teada kolmest peretülist Lasnamäel. Koorti tänaval asuvas korteris lõi elukaaslane oma naist panniga ning tekitas talle tervisekahjustusi. Mees peeti kinni ning kiirabi toimetas naise haiglasse kontrolli.\n- 25. detsembril lõi Kärberi tänaval asuvas korteris alkoholi tarvitanud mees oma abikaasat kruusiga pea piirkonda ning tekitas talle vigastusi. Mees peeti kinni ning naine toimetati haiglasse.\n- Asunduse tänaval asuvas korteris peksis joobes mees oma elukaaslast ning tekitas talle vigastusi. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n- 26. detsembril tungis 30-aastane mees, kes on kannatanu lapse isa, Kohtla-Järvel Sompa linnaosas Humala tänaval asuvas korteris kallale 29-aastasele naisele.\nPolitsei toonitab, et ka peagi saabuvatel aastavahetuse pidustustel tuleb tähelepanelik olla. «Paneme kõigile südamele, et alkoholi tuleks tarvitada mõistlikult ja vältida rumalate otsuste tegemist. Uue aasta võiks sel aastal võtta vastu pigem meeldivas õhkkonnas kui konflikte lahendades,» ütles Põhja prefektuuri operatiivjuht Kaido Saarniit.\nTa lisas, et uusaastaöösel võiks igas seltskonnas olla üks kaine piduline, kes veendub, et kõik jõuavad peolt ohutult koju ega jää kuhugi üksi. «Samuti tuleks leida ka kaine autojuht, kes veendub, et sõidukis on inimesi täpselt nii palju kui on turvavöösid. Lisaks oleks tema ka see inimene, kes veenduks, et ükski purjus sõber rooli ei istu,» lausus Saarniit.\nPäästeametile olid pühad pigem rahulikud\nPäästeameti vastutav korrapidaja Janar Kärner tõdes, et eelnevate aastatega võrreldes ei ole sündmuste arvus suurt erinevust ja üldjoontes võib öelda, et jõulud möödusid rahulikult.\n«Selleaastaste jõulude eripäraks on kindlasti tavapäratult soe ilm ning sellega seoses väljakutsed, kus inimesed olid läinud veekogude nõrgale jääle. Hoiatame veelkord, et veekogude jää on praegu väga habras ning sellele minek on eluohtlik,» sõnas ta.\n«Kahjuks kaotas pühade ajal tulekahjudes elu kaks inimest, avaldame kaastunnet hukkunu lähedastele. Vaadates ette aasta lõpu poole, palume kindlasti tähelepanu pöörata ilutulestiku kasutamise ohutusnõuetele ning soovime rõhutada, et nii ilutulestiku kui ka muu lahtise tule kasutamisel tuleb teha seda kaine peaga ja ohutut käitumist meeles pidades,» lisas Kärner.\nÜlevaade pühadeaja tõsisematest väljakutsetest (allikas: päästeamet)\nPäästeamet sai kokku 168 väljakutset, mille hulgas: tulekahjudele 48, demineerimiskutseid 2, transpordiavariidele 18, loodusjõududest põhjustatud sündmustele 11 jne.\n24. detsembri öösel kell 00.10 teatati häirekeskusele, et Võrumaal Varstu alevikus Pilpajärve tn piirkonnas vajus läbi Varstu järve jää meesterahvas, kes läks päästma oma kolli tõugu koera. Päästjate saabumise ajaks olid kaks mehe sõpra ta koos koeraga välja aidanud.\n24. detsembril kell 02.16 teatati häirekeskusele tulekahjust Tartu maakonnas Nõo vallas Vissi külas, kus põles kahekorruseline elumaja lahtise leegiga. Kustutustööde käigus leiti hoonest seni tuvastamata inimese surnukeha. Tulekahju tekkepõhjused on selgitamisel.\n24. detsembril kell 10.38 teatati tulekahjust Jõgevamaal Pala vallas Tagumaa külas, kus põles ühekordne elumaja lahtise leegiga ning tuld oli võtnud ka kõrvalhoone. Inimesed põlengus kannatada ei saanud. Tulekahju tekkepõhjused on selgitamisel.\n24. detsembril kell 16.27 teatati tulekahjust Pärnumaal Häädemeeste vallas Penu külas, kus põlema oli süttinud elumaja keldrikorrusel katlaruumis olevad küttepuud. Tulekahju sai alguse kehvas seisukorras küttekoldest ning küttekoldele liiga lähedale ladustatud küttepuudest.\n24. detsembril kell 17.30 teatati suitsu levikust üheksakordses hoones Narvas Rahu tänaval, kus oli esimese korruse korteris kõrbema läinud toit.\n24. detsembril kell 21.21 teatati ulekahjust Viljandmaal Vardi külas, kus pliidi peal söögi tegemise tagajärjel oli tekkinud vaheseinas isesüttimine. Tänu elanike kiirele tegutsemisele tuli kaugele ei levinud ning inimesed õnnetuses viga ei saanud.\n25. detsembri8l kell 00.06 teatati tulekahjust Lääne-Virumaal Tapal, kus lambile paigaldatud liiga võimas lambipirn lampi sulatama hakkas. Inimesed õnnetuses kannatada ei saanud.\n25. detsembril kella 15 paiku nähti lapsi Võru linnas Tamula järve jääl. Päästjate kohale jõudes lapsed olid jäält ära tulnud ning päästjad tegid selgitustööd.\n26. detsembril kell 04.59 teatati Häirekeskusele tulekahjust Harju maakonnas Kernu vallas Kaasiku külas, kus kahekordne elumaja vahelaes põlesid elektrijuhtmed ning terve hoone oli suitsu täis. Päästjad likvideerisid põlengu ning kontrollisid ja tuulutasid ruumid. Inimesed põlengus kannatada ei saanud. Tulekahju tekkepõhjused on selgitamisel.\n26. detsembril kell 07.52 tuli väljakutse Tartu maakonnas Rannu vallas Tamme külas, kus põles sõiduauto lahtise leegiga. Päästjad kustutasid põlenud maasturi.\n26. detsembril kell 14.57 tuli väljakutse Lääne-Viru maakonnas Tamsalu vallas Sauvälja külas, kus oli maja korstnas tahmapõleng. Päästjad kontrollisid olukorda ja nõustasid peremeest. Inimesed kannatada ei saanud.\n26. detsembril kell 19.04 sai häirekeskus teate tulekahjust Järvamaal Imavere külas Kaare teel. Teataja sõnul põles ühekordne maja leegiga. Hoones võisid sees olla ka inimesed. Päästjate saabudes põles maja tuulekoda, koridor ning köök. Tuli oli levinud ka katuse alla. Suitsusukeldujad tõid põlevast hoonest välja hukkunud mehe. Teine majaelanik oli hoonest välja saanud, kuid oli saanud viga ning kiirabi viis vigastatu haiglasse. Esialgse info kohaselt võis tulekahju alguse saada gaasiseadme rikkest.


EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 742/2008/EÜ,\nühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uute info- ja sidetehnoloogia vahendite abil\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (2) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), on sätestatud ühenduse osalus mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmides, sealhulgas osalus selliste programmide elluviimiseks loodud struktuurides asutamislepingu artikli 169 tähenduses.\nSeitsmendas raamprogrammis on määratletud rida kriteeriume selliste artikli 169 kohaste algatuste valdkondade kindlaksmääramiseks: olulisus ühenduse eesmärkide suhtes, taotletava eesmärgi selge määratlemine ja selle asjakohasus seitsmenda raamprogrammi eesmärkide suhtes, eelneva baasi olemasolu (olemasolevad või kavandatud siseriiklikud teadusprogrammid), Euroopa lisandväärtus, hõlmatud programmide ulatuse ja arvu kriitiline mass ja nende tegevuste sarnasus ning artikli 169 tõhusus kui eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasem vahend.\nNõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsus 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (3) (edaspidi „eriprogramm „Koostöö””), nimetab artikli 169 algatust intelligentse elukeskkonna valdkonnas ühe valdkonnana, mis sobib ühenduse osaluseks siseriiklikes teadusprogrammides, mida rakendatakse ühiselt asutamislepingu artikli 169 alusel.\n1. juuni 2005. aasta teatisega „i2010 – Euroopa infoühiskond majanduskasvu ja tööhõive eest” soovitas komisjon käivitada juhtalgatuse, mis käsitleb hoolitsust inimeste eest vananevas ühiskonnas.\n12. oktoobri 2006. aasta teatises „Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus” rõhutas komisjon, et rahvastiku vananemine on üks peamisi probleeme kõigis Euroopa Liidu riikides ning uue tehnoloogia suurema kasutuse abil on võimalik kaasa aidata kulutuste piiramisele ja eakate inimeste heaolu ja aktiivse ühiskonnas osalemise saavutamisele, suurendades samal ajal ka konkurentsivõimet kooskõlas majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegiaga.\nEriti info- ja sidetehnoloogia valdkonnas võib näha vananevat elanikkonda kui võimalust arendada vanurite vajadustele vastavate uute kaupade ja teenuste turgu. Kuid uue info- ja sidetehnoloogia kiire areng ning kasutuselevõtt ei tohiks põhjustada sotsiaalset tõrjutust või süvendada digitaalset lõhet; ent infoühiskonda kaasatuse ja selles osalemise eeltingimus on digitaalne kirjaoskus.\nPraeguses intelligentse elukeskkonna algatuses tuleks arvesse võtta Euroopa vananeva elanikkonna tegelikku olukorda, kus naiste osakaal on naiste kõrgema keskmise eluea tõttu meeste omast suurem.\nAktiivne vananemine on uute tööhõivesuuniste põhiosis. ELi lähenemine vananemisele kavatseb mobiliseerida igas vanuses inimeste täieliku potentsiaali (elutsüklipõhine lähenemine) ja rõhutab vajadust vahetada killustatud vananemisstrateegiad sidusate vastu.\nPraegu ei ole mitmed üksikute liikmesriikide siseriiklikul tasandil algatatud teadus- ja arendustegevuse programmid või -meetmed väärikat vananemist toetava info- ja sidetehnoloogia valdkonnas piisavalt kooskõlastatud ega võimalda Euroopa tasandil kooskõlalist lähenemist uuenduslike info- ja sidetehnoloogiate põhiste väärika vananemise toodete ja teenuste alasele teadus- ja arendustegevusele.\nSoovides leida väärikat vananemist toetava info- ja sidetehnoloogia valdkonnas kooskõlalist lähenemist Euroopa tasandil ja toimida tõhusalt, on mitmed liikmesriigid algatanud infoühiskonnas väärika vananemise valdkonnas ühise intelligentset elukeskkonda käsitleva teadus- ja arendustegevuse programmi (Ambient Assisted Living, edaspidi „AAL ühisprogramm”) loomise, et saavutada koostoimet haldus- ja rahaliste vahendite osas, tagades sõltumatute ekspertide abil ühe ühise hindamismehhanismi, mis põhineb väljakujunenud tavadel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1906/2006 (millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad), (4) ning kombineerida täiendavaid teadmisi ja vahendeid, mis on kättesaadavad erinevates Euroopa riikides.\nAAL ühisprogrammi eesmärk on rahvastiku vananemise probleemile lahenduste otsimine, andes vajaliku õigusliku ja organisatsioonilise raamistiku laiaulatuslikuks liikmesriikidevaheliseks koostööks Euroopa tasandil rakendusuuringute ja uuendustegevuse osas vananevas ühiskonnas väärika vananemise info- ja sidetehnoloogia valdkonnas. Belgia, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Ungari, Holland, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) ning Iisrael, Norra ja Šveits on nõustunud kooskõlastama ja ühiselt rakendama meetmeid, mis aitavad kaasa AAL ühisprogrammi elluviimisele. Nende osaluse koguväärtus seitsmenda raamprogrammi kestusajal on hinnanguliselt vähemalt 150 miljonit eurot. Iga nimetatud riigi AAL ühisprogrammis osalemise eeltingimuseks peaks olema minimaalne rahaline toetus vastavalt iga riigi teadusringkonna potentsiaalsele nõudlusele ja see peaks tavaliselt olema vähemalt 0,2 miljonit eurot, kui riik osaleb iga-aastases tööprogrammis.\nVastavalt seitsmenda raamprogrammi eesmärkidele peaks AAL ühisprogramm edendama ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaasamist oma tegevusse.\nAAL ühisprogrammi mõju suurendamiseks on osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits nõustunud ühenduse osalemisega selles. Ühendus peaks AAL ühisprogrammis osalemiseks andma rahalist toetust kuni 150 miljoni euro ulatuses. Kuna AAL ühisprogramm vastab seitsmenda raamprogrammi teaduslikele eesmärkidele ja AAL ühisprogrammi uurimisvaldkond kuulub seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Koostöö” info- ja sidetehnoloogia teemasse, tuleks ühenduse rahaline toetus võtta sellele teemale määratud eelarveeraldisest. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) rahastamine, eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale.\nÜhenduse rahalise toetuse andmine peaks sõltuma rahastamiskava määratlemisest, mis põhineb pädevate siseriiklike asutuste ametlikel kohustustel ühiselt rakendada siseriiklikul tasandil algatatud teadus- ja arendustegevuse programme ja tegevusi ning osaleda AAL ühisprogrammi rahastamises.\nSiseriiklike teadusprogrammide ühine rakendamine nõuab spetsiaalse rakendusstruktuuri loomist või olemasolu, nagu on sätestatud eriprogrammis „Koostöö”.\nOsalevad liikmesriigid on kokku leppinud sellise spetsiaalse rakendusstruktuuri suhtes AAL ühisprogrammi rakendamiseks.\nSpetsiaalne rakendusstruktuur peaks olema ühenduse rahalise toetuse saajaks ja tagama AAL ühisprogrammi tõhusa elluviimise.\nAAL ühisprogrammi tõhusaks rakendamiseks peaks spetsiaalne rakendusstruktuur andma rahalist toetust AAL ühisprogrammis osalevatele kolmandatele osapooltele, kes valitakse välja pärast projektikonkursse.\nÜhenduse toetus peaks sõltuma osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi poolsest vahendite eraldamisest ning nende rahaliste toetuste tõhusast maksmisest.\nÜhendusel peaks olema õigus vähendada oma rahalist toetust, selle andmine peatada või see lõpetada, kui AAL ühisprogrammi rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, tingimustel, mis sätestatakse ühenduse ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas lepingus, mis näeb ette ühenduse toetuse andmise üksikasjaliku korra.\nIga liikmesriik peaks saama liituda AAL ühisprogrammiga.\nVastavalt seitsmendale raamprogrammile peaks ühendusel olema õigus kokku leppida tingimused AAL ühisprogrammile oma rahalise toetuse andmiseks seoses iga seitsmenda raamprogrammiga seotud riigi või, juhul kui see on AAL ühisprogrammi rakendamiseks oluline, teiste riikide osalusega programmi rakendamise käigus vastavalt käesolevale otsusele.\nTuleks võtta asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuse vältimiseks ning astuda vajalikke samme kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendite tagasinõudmiseks vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta), (5) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest) (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (7)\nVastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta (8) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (9) (edaspidi „rakenduseeskirjad”), tuleks ühenduse toetust hallata kaudse keskjuhtimise raamistikus vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti c ja artikli 56 ning rakenduseeskirjade artikli 35, artikli 38 lõike 2 ja artikli 41 sätetele.\nOn tähtis, et AAL ühisprogrammi alusel toimuv teadustegevus vastaks eetika aluspõhimõtetele, sealhulgas Euroopa Liidu asutamislepingu artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kajastatud põhimõtetele, ning järgiks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid. AAL ühisprogrammi rakendamisel tuleks arvesse võtta ka naiste rolli edendamist teadus- ja uurimistöös.\nAAL ühisprogrammi eesmärk peaks olema ka õiglase ja lihtsustatud juurdepääsu edendamine kõikidele vajalikele info- ja sidetehnoloogial põhinevatele toodetele ja teenustele kõikides liikmesriikides.\nKomisjon peaks 2010. aastaks läbi viima vahehindamise, hinnates AAL ühisprogrammi rakendamise kvaliteeti ja tõhusust ning edenemist seatud eesmärkide poole. Selle hindamise käigus peaks kontrollima ka järgmiste vahehindamiste vajadust enne lõplikku hindamist 2013. aasta lõpul,\n1. Seitsmenda raamprogrammi rakendamise raames annab ühendus rahalist toetust intelligentset elukeskkonda käsitlevale teadus- ja arendustegevuse programmile (AAL ühisprogramm), mille on ühiselt algatanud Belgia, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Luksemburg, Ungari, Holland, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (osalevad liikmesriigid) ning Iisrael, Norra ja Šveits.\n2. Ühendus maksab rahalist toetust, mille summa on maksimaalselt 150 miljonit eurot, AAL ühisprogrammi rakendamiseks seitsmenda raamprogrammi kestel vastavalt käesoleva otsuse lahutamatu osa moodustavas I lisas sätestatud põhimõtetele.\n3. Ühenduse rahaline toetus makstakse Euroopa Liidu üldeelarve assigneeringust, mis on määratud info- ja sidetehnoloogia teemale eriprogrammis „Koostöö”.\nosalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi tõestusest, et I lisas kirjeldatud AAL ühisprogramm on tulemuslikult loodud;\nosalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi või osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi määratud organisatsioonide ametlikult loodud või määratud spetsiaalsest rakendusstruktuurist, kes on juriidiline isik, kes vastutab AAL ühisprogrammi rakendamise eest ning võtab vastu, jaotab ja jälgib ühenduse rahalist toetust tsentraliseeritult ja delegeerimise teel vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja artiklile 56 ning rakenduseeskirjade artiklile 35, artikli 38 lõikele 2 ja artiklile 41;\nAAL ühisprogrammile sobiva ja tõhusa juhtimismudeli loomisest, järgides käesoleva otsuse lahutamatu osa moodustavas II lisas sätestatud suuniseid;\nI lisas kirjeldatud tegevuste tõhusast läbiviimisest AAL ühisprogrammi alusel spetsiaalse rakendusstruktuuri poolt, mis hõlmab projektikonkursside avaldamist toetuste andmiseks;\nosalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi kohustusest osaleda AAL ühisprogrammi rahastamises ning rahalise toetuse tõhusast maksmisest, eelkõige pärast AAL ühisprogrammi alusel välja kuulutatud projektikonkursse valitud projektide osalejate rahastamisel;\nühenduse riigiabi eeskirjade, eriti ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta (10) sätestatud eeskirjade järgimisest;\nheal tasemel teadusliku pädevuse tagamisest ja eetiliste põhimõtete järgimisest vastavalt seitsmenda raamprogrammi üldpõhimõtetele, heal tasemel soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolise võrdsuse tagamisest ja jätkusuutliku arengu tagamisest ning\nAAL ühisprogrammi alusel toimunud tegevustest tulenevaid intellektuaalomandi õigusi reguleerivate sätete kujundamisest ning riiklikul tasandil algatatud teadus- ja arendustegevuse programmide rakendamisest ning kooskõlastamisest osalevates liikmesriikides, Iisraelis, Norras ja Šveitsis viisil, mis soodustab selliste teadmiste loomist ning toetab loodud teadmiste laialdast kasutust ja levitamist.\nRahaliste toetuste andmine spetsiaalselt rakendusstruktuurilt kolmandatele osapooltele AAL ühisprogrammi rakendamiseks, eriti rahaline toetus projektides osalejatele, mis valitakse välja pärast toetuste projektikonkursse, sõltub võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtetest, prognoositavusest taotlejate suhtes ja sõltumatust hinnangust. Rahalist toetust kolmandatele isikutele antakse vastavalt I lisas sätestatud põhimõtetele ning menetlustele teaduslike saavutuste alusel, lähtudes sotsiaal-majanduslikust mõjust Euroopa tasandil ning sellest, millist mõju see avaldab AAL ühisprogrammi üldeesmärkidele.\nÜhenduse rahalise toetuse maksmise kord ning rahalisi kohustusi ja intellektuaalomandiõigust käsitlevad eeskirjad, samuti üksikasjalikud sätted rahalise toetuse andmiseks spetsiaalselt rakendusstruktuurilt kolmandatele isikutele, kehtestatakse üldise lepinguga, mille sõlmivad ühenduse nimel komisjon ja spetsiaalne rakendusstruktuur, ning iga-aastaste rahastamislepingutega.\nKui AAL ühisprogrammi ei rakendata või rakendatakse ebapiisavalt, osaliselt või hilinemisega, võib ühendus oma rahalist toetust vähendada, kinni pidada või selle lõpetada vastavalt AAL ühisprogrammi tegelikule rakendamisele.\nKui osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits ei anna oma toetust AAL ühisprogrammi rahastamisse või teevad seda osaliselt või hilinemisega, võib ühendus vähendada oma rahalist toetust kooskõlas osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi poolt makstud avaliku sektori vahendite tegeliku summaga tingimustel, mis sätestatakse komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahelises lepingus.\nAAL ühisprogrammi rakendamisel võtavad osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits kõik õiguslikud, reguleerivad, halduslikud või muud meetmed, mis on vajalikud ühenduse finantshuvide kaitseks. Eelkõige võtavad osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits kõik vajalikud meetmed, et tagada kõigi ühendusele võlgnetavate summade tagasinõudmine vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile c ja rakenduseeskirjade artikli 38 lõikele 2.\nKomisjon ja kontrollikoda võivad oma ametnike või agentide kaudu läbi viia kõik kontrollimised ja inspekteerimised, mis on vajalikud ühenduse rahaliste vahendite nõuetekohase haldamise tagamiseks ning ühenduse finantshuvide kaitsmiseks mis tahes pettuse või rikkumiste eest. Sel eesmärgil teevad osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits kõik asjakohased dokumendid õigeaegselt komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavaks.\nKomisjon edastab kogu asjakohase teabe Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale. Osalevaid liikmesriike, Iisraeli, Norrat ja Šveitsi kutsutakse spetsiaalse rakendusstruktuuri kaudu esitama komisjonile kogu täiendavat teavet, mida Euroopa Parlament, nõukogu ja kontrollikoda vajavad spetsiaalse rakendusstruktuuri finantsjuhtimise kohta ja mis on kooskõlas artikli 12 lõikes 1 esitatud üldiste aruandlusnõuetega.\nIga liikmesriik võib AAL ühisprogrammiga liituda kooskõlas artikli 2 punktides e–h sätestatud kriteeriumidega.\nIga kolmas riik võib AAL ühisprogrammiga liituda kooskõlas artikli 2 punktides e–h sätestatud kriteeriumidega ning juhul, kui sellist osalust reguleerib asjakohane rahvusvaheline leping ja kui sellega nõustuvad nii komisjon kui ka osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits.\nÜhenduse rahalise toetuse tingimused seoses iga seitsmenda raamprogrammiga seotud riigi või, kui see on AAL ühisprogrammi rakendamiseks vajalik, mis tahes muu riigi AAL ühisprogrammis osalemisega võib ühendus kokku leppida käesolevas otsuses sätestatud eeskirjade ning kõigi rakenduseeskirjade ja korralduste alusel.\n1. Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt asutamislepingu artiklile 173 esitatav aastaaruanne seitsmenda raamprogrammi kohta sisaldab AAL ühisprogrammi tegevusaruannet.\n2. Komisjon korraldab AAL ühisprogrammi vahehindamise kaks aastat pärast programmi algust, aga igal juhul hiljemalt 2010. aastal. Pärast esimest vahehindamist võidakse vajaduse korral viia läbi täiendavad vahehindamised.\nVahehindamises käsitletakse AAL ühisprogrammi I lisas seatud eesmärkide saavutamist, sealhulgas soovitusi sobivaimate viiside kohta AAL ühisprogrammi integratsiooni edasiseks suurendamiseks, rakendamise kvaliteeti ja tulemuslikkust, sealhulgas teaduslikku, juhtimisalast ja rahalist integratsiooni, ning kas osalevate liikmesriikide, Iisraeli, Norra ja Šveitsi rahalise panuse suurus on olnud asjakohane, võttes arvesse nende teadusringkondade võimalikke nõudmisi. Arvesse võetakse ka kogemusi, mis on saadud muude ühisprogrammide läbiviimisest asutamislepingu artikli 169 alusel.\nKomisjon edastab vahehindamise tulemused oma märkustega ning vajaduse korral ettepanekutega käesoleva otsuse muutmiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.\n3. 2013. aasta lõpus korraldab komisjon AAL ühisprogrammi lõpliku hindamise. Lõpliku hindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.\n(1) Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus.\n(3) ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.\n(4) ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.\n(5) EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1233/2007 (ELT L 279, 23.10.2007, lk 10).\n(8) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).\n(9) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007 (ELT L 111, 28.4.2007, lk 13).\nAAL ÜHISPROGRAMMI EESMÄRKIDE, TEGEVUSTE JA RAKENDAMISE KIRJELDUS\nI. Konkreetsed eesmärgid\nAAL ühisprogrammil on järgmised konkreetsed eesmärgid.\nEdendada uuenduslike info- ja sidetehnoloogial põhinevate toodete, teenuste ja süsteemide tekkimist selleks, et vananeda väärikalt kodus, kogukonnas, tööl, parandades nõnda vanemate inimeste elukvaliteeti, suurendades nende sõltumatust, ühiskondlikust elust osavõttu, oskusi ja tööalast konkurentsivõimet ning vähendades tervishoiu- ja sotsiaalhoolduse kulusid. See võib põhineda näiteks info- ja sidetehnoloogia uuenduslikul kasutamisel, uutel klientidega suhtlemise viisidel või uut tüüpi väärtusahelatel iseseisva elu teenuste jaoks. AAL ühisprogrammi tulemusi saaksid kasutada ka teised elanikkonnarühmad, nimelt puuetega inimesed.\nLuua ELi tasandil teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kriitiline mass infoühiskonnas väärikalt vananemise jaoks ette nähtud tehnoloogia ja teenuste valdkonnas, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele programmis osalemiseks soodsa keskkonna loomine.\nParandada teadusuuringute tulemuste tööstusliku kasutamise tingimusi, luues sidusa Euroopa raamistiku ühiste lähenemisviiside, sealhulgas ühiste miinimumstandardite väljaarendamiseks ja eri sotsiaalsete eelistuste ja regulatiivsete aspektidega kooskõlas olevate ühiste lahenduste lokaliseerimise ja kohandamise hõlbustamiseks siseriiklikul või piirkondlikul tasandil kogu Euroopas.\nRakendusuuringutele keskendudes täiendab AAL ühisprogramm seitsmenda raamprogrammi alusel kavandatud seotud pikaajalist teadustegevust ning ka tutvustamistegevust, mis moodustab osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1639/2006/EÜ (1) loodud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist (2007–2013), mis keskendub olemasolevate lahenduste ulatuslikule kasutuselevõtule.\nOma tegevusega aitab AAL ühisprogramm saavutada uuendatud Lissaboni strateegia eesmärke ja luua teadmistepõhist ühiskonda, püüdes samas tagada, et uue tehnoloogia kasutamine ei põhjustaks sotsiaalset tõrjutust. Programm soodustab ka kulutasuvate lahenduste arendamist, mis aitavad tagada õiglase ja lihtsustatud juurdepääsu olulistele info- ja sidetehnoloogia toodetele ja teenustele, sealhulgas juurdepääsu teenustele võimaluse kaudu valida erinevate kanalite vahel, millega austatakse eakate inimeste eraelu ja väärikust Euroopa kõigis piirkondades, kaasa arvatud maapiirkondades ja äärealadel.\nLisaks peaks AAL ühisprogramm edendama uuendustegevust ja turuga seotud projektide kaasrahastamist erasektori, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poolt, samuti projektide käigus väljatöötatavate tehnoloogiate ja lahenduste kohandamist eakate inimeste vajadustele, arvestades nende suurenenud sotsiaalset kaasatust.\nVõimaluse korral tuleb alati tagada vastastikune täiendavus ja sünergia AAL ühisprogrammi ja teiste ühenduse, siseriiklike ja piirkondlike programmide vahel.\nVõimalikke eetilisi ja eraelu puutumatust käsitlevaid küsimusi võetakse kooskõlas rahvusvaheliste suunistega nõuetekohaselt arvesse.\nAAL ühisprogrammi põhitegevus koosneb teadus- ja arendustegevusest ning innovatsioonist. Neid rakendatakse jagatud kuludega riikidevaheliste projektide kaudu, kaasates partnereid vähemalt kolmest riigist – kas osalevatest liikmesriikidest, Iisraelist, Norrast või Šveitsist või teistest osalevatest riikidest, kus tegeletakse teadus-, tehnoloogilise arendus-, tutvustamis- ja levitamistegevusega. Need peaksid olema suunatud turule orienteeritud teadusuuringutele, olema lühikese kuni keskpika kestusega ja näitama suutlikkust kasutada projektitulemusi realistliku aja jooksul.\nLisaks võib vahendus-, programmiedendus- ja võrkude rajamisega seotud tegevusi rakendada sihtotstarbeliste ürituste kaudu või kombineerituna olemasolevate üritustega. Need sisaldavad seminaride korraldamist ja kontaktide loomist muude sidusrühmadega väärtusahelas.\nAAL ühisprogramm toob endaga kaasa konsulteerimise asjaomaste Euroopa sidusrühmadega (näiteks otsustajad ministeeriumidest ja avaliku sektori ametiasutustest, erasektori teenuseosutajad ja kindlustusandjad ning ka tööstuse, VKEde ja kasutajate esindajad), mis hõlmab käsitlemist vajavaid teadusuuringute prioriteete ja programmi rakendamist.\nAAL ühisprogramm peaks samuti võtma arvesse demograafilisi suundumusi ja demograafilisi uurimusi mitmetes Euroopa riikides, et pakkuda lahendusi, mis vastavad sotsiaalsele ja majanduslikule olukorrale terves liidus.\nIII. Programmi rakendamine\nIga-aastane tööprogramm ja projektikonkursid\nAAL ühisprogramm viiakse ellu iga-aastaste tööprogrammide alusel, millega määratletakse teemad projektikonkursside jaoks, mis kooskõlastatakse komisjoniga ja mis on ühenduse rahalise toetuse aluseks.\nAAL ühisprogrammi raames kuulutatakse kooskõlas kokkulepitud iga-aastase tööprogrammiga korrapäraselt välja projektikonkursse. Taotlejad esitavad projektiettepanekud tsentraalselt spetsiaalsele rakendusstruktuurile (ühtne andmesisestusportaal).\nPärast projektikonkursi lõppu kontrollib spetsiaalne rakendusstruktuur koostöös siseriiklike programmide haldamise asutustega kesktasandi abikõlblikkust. Kontroll viiakse läbi AAL ühisprogrammi ühiste abikõlblikkuse kriteeriumide alusel, mis avaldatakse koos iga-aastase tööprogrammiga ja mis sisaldavad vähemalt järgmisi kriteeriume:\nprojektiettepaneku õigeaegne, täielik ja elektrooniline esitamine ning\nkonsortsiumide koosseisu käsitlevate nõuete täitmine.\nLisaks kontrollib spetsiaalne rakendusstruktuur koostöös siseriiklike programmide haldamise asutustega vastavust riiklikele abikõlblikkuse kriteeriumidele, mis avaldatakse koos iga-aastase tööprogrammiga ja sätestatakse konkursikutsetes. Riiklikud abikõlblikkuse kriteeriumid on seotud ainult üksikute taotlejate õigusliku staatuse ja majandusliku olukorraga ega ole seotud projektiettepaneku sisuga ning need hõlmavad järgmist:\ntaotleja tüüp, sealhulgas õiguslik staatus ja eesmärk;\nvastutus ja elujõulisus, sealhulgas kindel majanduslik olukord, maksu- ja sotsiaalsete kohustuste täitmine.\nAbikõlblikke projektiettepanekud hinnatakse ja valitakse kesktasandil sõltumatute ekspertide kaasabil tööprogrammis sätestatud läbipaistvate ja ühiste hindamiskriteeriumide alusel. See valik, kui see on peaassamblee poolt vastu võetud, on siduv osalevatele liikmesriikidele, Iisraelile, Norrale ja Šveitsile.\nSpetsiaalne rakendusstruktuur vastutab projektide üle järelevalve teostamise eest ja kogu projektitsükli juhtimiseks kehtestatakse ühine menetluskord.\nKuna valitud projektide siseriiklike projektipartnerite haldusküsimusi käsitlevad nende siseriiklikud programmi haldamise asutused, kohaldatakse lähtuvalt eespool sätestatust osalejate õigusliku ja finantsstaatusega otseselt seotud abikõlblikkuse kriteeriume, kuid ka riiklikke halduspõhimõtteid.\nKui lepingu sõlmimise etapis ei vasta osaleja ühele abikõlblikkuse kriteeriumile, tagab AAL ühisprogramm teadusliku pädevuse. Sellel eesmärgil võib juhtkomitee otsustada, et asjaomase projektiettepaneku suhtes tuleks sõltumatute ekspertide kaasabil läbi viia keskne ja sõltumatu lisahindamine, et hinnata projektiettepanekut, ilma et asjaomane osaleja selles osaleks, või, juhul kui projekti konsortsium soovitab, asendusosalejaga.\nIga riik rahastab oma osalejaid, kelle ettepanekud on edukad, siseriiklike asutuste kaudu, kes lisaks suunavad keskrahastamisvahendeid spetsiaalsest rakendusstruktuurist vastavate siseriiklike asutuste ja nende siseriiklike osalejate vahel iga projekti jaoks sõlmitava lepingu alusel.\nTeadusliku, juhtimisalase ja rahalise integratsiooni tagamine\nAAL ühisprogramm tagab ühiste tööprogrammide väljatöötamise kaudu osalevate siseriiklike programmide teadusalase integratsiooni ja nimetab teemad kõikides siseriiklikes programmides.\nSiseriiklike programmide haldamise integreerimise tagab osalevate liikmesriikide ning Iisraeli, Norra ja Šveitsi poolt loodav juriidiline üksus. AAL ühisprogrammi haldamine sisaldab järgmist:\nprojektikonkursside organiseerimine kesktasandil;\nekspertide kesktasandil, sõltumatu ja läbipaistev hindamine Euroopa tasandil, mis põhineb ettepanekute teadusliku tipptaseme alusel hindamise ja valimise ühistel eeskirjadel ning kriteeriumidel;\nühtne esitamise aadress (nähakse ette elektrooniline esitamine).\nAAL ühisprogramm tugevdab finantsintegratsiooni järgmise kaudu:\ntagades üldised siseriiklikud rahastamiskohustused algatuse kestusajaks ja iga-aastased kohustused iga kavandatud tööprogrammi jaoks;\ntagades, et hindamise alusel koostatud ettepanekute lõplik pingerida on siduv osalevatele liikmesriikidele, Iisraelile, Norrale ja Šveitsile, nii nagu eespool sätestatud, sealhulgas lepingu sõlmimise etapis;\nedendades nii palju kui võimalik paindlikkust riiklikust eelarvest eraldiste tegemisel erandite käsitlemiseks, nt riiklike toetuste suurendamise või ristfinantseerimisega.\nOsalevad liikmesriigid teevad kõik jõupingutused selleks, et tugevdada integratsiooni ja kõrvaldada olemasolevad riiklikud õiguslikud ja halduspiirangud rahvusvahelisele koostööle kui algatuse osale.\nIV. Rahastamise põhimõtted\nÜhenduse toetus kujutab endast kindlaks määratud protsendimäära kogu avaliku sektori vahenditest, mis tulenevad osalevatest siseriiklikest programmidest, kuid ei ületa mingil juhul 50 % pärast AAL ühisprogrammi raames välja kuulutatud projektikonkurssi valitud projektis osaleja avaliku sektori koguvahenditest. Kõnealune kindlaks määratud osakaal määratletakse spetsiaalse rakendusstruktuuri ja komisjoni vahelises lepingus ja see põhineb osalevate liikmesriikide ning Iisraeli, Norra ja Šveitsi mitmeaastasel kohustusel ja ühenduse toetusel.\nAAL ühisprogrammi kõigi tegevuskulude katmiseks ei kasutata ühenduse rahalisest toetusest üle 6 %.\nAAL ühisprogrammi tõhususe tagamisse annavad oma panuse ka osalevad liikmesriigid, Iisrael, Norra ja Šveits.\nProjekte kaasrahastavad projektis osalejad.\nV. AAL ühisprogrammi rakendamise eeldatavad tulemused\nSpetsiaalne rakendusstruktuur esitab aastaaruande, mis annab üksikasjaliku ülevaate AAL ühisprogrammi rakendamise (esitatud ja rahastamiseks välja valitud projektide arv, ühenduste vahendite kasutamine, siseriiklike vahendite jaotamine, osalejate liik, riigi statistilised andmed, vahendussündmused ja levitustegevus jne) ning edaspidise integreerimise suunas tehtud edusammude kohta.\nEeldatavad tulemused sätestatakse üksikasjalikumalt ühenduse nimel komisjoni ja spetsiaalse rakendusstruktuuri vahel sõlmitavas lepingus.\n(1) ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.\nSUUNISED AAL ÜHISPROGRAMMI JUHTIMISEKS\nAAL ühisprogrammi organisatsiooniline ülesehitus on järgmine.\nIntelligentse elukeskkonna (AAL) ühing – Belgia seaduste alusel asutatud mittetulundusühing – moodustab osalevate liikmesriikide ning Iisraeli, Norra ja Šveitsi loodud spetsiaalse rakendusstruktuuri.\nAAL ühing vastutab kõikide AAL ühisprogrammi tegevuste eest. AAL ühingu ülesanded sisaldavad lepingu- ja eelarvehaldust, iga-aastaste tööprogrammide väljaarendamist, konkursikutsete organiseerimist, projektide hindamise ja pingeritta seadmisega tegelemist. Lisaks teostab ta järelevalvet projekti seire üle ja teeb ühenduse toetuste maksete ülekandeid määratud siseriiklikele programmidega tegelevatele asutustele. Samuti organiseerib ta levitustegevust.\nAAL ühingut juhib peaassamblee. Peaassamblee, kes on AAL ühisprogrammi otsuseid vastu võttev organ, nimetab juhtkomitee liikmed ja teostab järelevalvet AAL ühisprogrammi rakendamise üle, sealhulgas iga-aastaste tööprogrammide heakskiitmine, siseriiklike rahaliste vahendite eraldamine projektidele ja uute liikmekandidaatide taotlustele. Ühing töötab põhimõttel „üks riik – üks hääl”. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud liikmete õigusjärglust, ühingusse vastuvõtmist või sealt väljaarvamist käsitlevate otsuste puhul, mille jaoks võib ühingu põhikirjas sätestada konkreetsed nõuded. Komisjonil on peaassamblee koosolekutel vaatleja staatus.\nPeaassamblee valib AAL ühisprogrammi juhtkomitee, mis koosneb vähemalt esimehest, aseesimehest ja laekurist, et võtta endale konkreetseid halduskohustusi, nagu eelarve planeerimine, personali värbamine ja lepingute sõlmimine. Ta esindab seaduslikult ühingut ja annab peaassambleele aru.\nOsalevad liikmesriigid ning Iisrael, Norra ja Šveits annavad siseriiklikele programmide haldamise asutustele loa võtta enda peale projektijuhtimise ja halduslike ning õiguslike aspektidega seonduv siseriiklike projektipartnerite töö ning toetada projekti ettepanekute hindamist ja neid käsitlevaid läbirääkimisi. Nad töötavad AAL ühingu järelevalve all.\nNõuandekomitee annab koos tööstusettevõtete ja muude sidusrühmade esindajatega, sealhulgas rahva eri põlvkondade esindajatega, soovitusi AAL ühisprogrammi projektikonkurssidel käsitletavate prioriteetide ja teemade osas.


2006 Lugedes rikkamaks - Tartu Linnaraamatukogu\n20. oktoobril algavad üleriigilised raamatukogupäevad, mille moto on tänavu "Lugedes rikkamaks". Traditsiooniliselt mahub järgneva kümne päeva sisse sündmusi nii lugejatele kui raamatukoguhoidjatele endile. Raamatukogupäevi alustatakse ettelugemispäevaga "Armas eesti lasteraamat", 23. oktoobril tähistatakse eesti raamatu päeva, raamatukoguhoidjad panevad oma oskused proovile kirjanduse tundmises ja info otsimisel internetist.\nRaamatukogupäevade sisse jääb linnaraamatukogu hea uudis tartlastele - nimelt pikeneb raamatukogu lahtiolekuaeg tunni võrra. Keskkogu südalinnas ning Tamme- ja Annelinna harukogud on alates 23. oktoobrist avatud tööpäevadel õhtul kella kaheksani. Raamatukogu külastamise võib nüüd rahuliku südamega jätta tööpäeva lõppu. Viimane lahtiolekutund on esimese nädala jooksul, 23.-27. oktoobrini viivisevaba.\nAvapäeva, 20. oktoobri sündmused on linnaraamatukogus kavandatud lastele. 6-8-aastaste laste lugemisvõistlusega osaletakse üle-eestilisel ettelugemispäeval. Lapsed loevad katkendeid Lehte Hainsalu raamatust "Tähestikutark", auhindadega toetab kirjastus Atlex. Sadamamateatris saab teoks järjekordne muinasjutupäev, mis sedakorda on pühendatud vendade Grimmide muinasjuttudele. Muinasjutt Tuhkatriinust tuleb ettekandmisele nii balleti kui näidendina, esitajateks lapsed Kohtla-Järvelt ja Tartust.\nEesti raamatu päeval, 23. oktoobril toimub Tartu linnaraamatukogu saalis ettekandepäev "Eesti romaanivõistlused aastatel 1927-2004". Ettekannetega esinevad Janika Kronberg, Maie Kalda ja Kairi Korts, sõna võtma ja arvamust avaldama on palutud võistluste laureaate ja žüriiliikmeid, avatakse teemakohane raamatunäitus. 26. oktoobriks on kavandatud kohvikuõhtu, kus koos majandusteadlastega võetakse vaatluse alla raamatud, mis jagavad nõuandeid, kuidas saada rikkaks.\n26. oktoobril toimub raamatukogu arvutiklassis 9.-11. klasside õpilaste infootsingu võistluse lõppvoor. Eelvoor viidi läbi kümnes Tartu koolis ja kooli parim internetiavarustes orienteeruja osaleb lõppvoorus. Raamatukoguhoidjate koostatud küsimused suunavad infootsijad põnevatele ja õppetöö jaoks kasulikele veebilehekülgedele. Infootsingu võistlust õpilastele korraldab Tartu linnaraamatukogu tänavu kolmandat korda, auhindadega toetab Elion.\nRaamatukogupäevade kava on väljas linnaraamatukogu kodulehe aadressil www.luts.ee. Eesti teistes raamatukogudes toimuvatest ettevõtmistest saab ülevaate Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu kodulehelt www2.nlib.ee/ERY/\nTäiendav info: Linda Jahilo, tel 736 1374, 53 402168


Kipper.ee • Vaata teemat - Meremessil esitletakse esmakordselt trimaraani Dragonfly 28\nMeremessil esitletakse esmakordselt trimaraani Dragonfly 28\nTeema pealkiri: Meremessil esitletakse esmakordselt trimaraani Dragonfly 28\nPostitatud: Neljapäev, 19 Mär 2015 17:27\nLiitunud: Kolmapäev, 23 Jaan 2008 17:45\nReedel algaval Meremessil esitletakse esmakordselt Eesti kiireimat trimaraan-tüüpi purjejahti Dragonfly 28 Sport.\nTegemist on tõenäoliselt Eesti kiireima kruiisipurjekaga, mis suudab sõita kiirusega 20 ja rohkemgi sõlme. Hoolimata asjaolust, et Dragonfly trimaraan on kolmekereline purjekas, ei võta ta kai ääres ülemäära palju ruumi – tema külgmised ujukid saab Swin Wing süsteemi abil kokku voltida.“\nDragonfly valmistaja on Taani paaditootja Quorning Boats ApS, kes on tootnud purjejahte juba 48 aastat.\nQuorning Boats trimaraanid on tuntud oma väga hea koostekvaliteedi, viimse detailini läbimõeldud lahenduste, ilusa disaini ja suurepäraste sõiduomaduste poolest. Näiteks on taanlasest purjetamise olümpiavõitja Paul Elvström öelnud, et kui kõrge vanus teda purjetamisest loobuma sundis, lahkus ta oma Dragonfly 800st pisarsilmil.\nTulge kõik reedel 20. märtsil kell 12:00 Meremessi D-halli vaatama, kuidas kiil (inglise keeles Dragonfly) esmakordselt oma tiivad Eestis välja sirutab! Tutvustame teisigi selle paadi põnevaid omadusi, sest messil on reede pealelõunal ja laupäeva hommikul kohal ka Quorning Boats ApS müügijuht Jørn Ravnskjær, kes vastab huviliste küsimustele.“\nQuorning Boats (http://www.trimarans.com; http://www.dragonflyestonia.ee) alustas tööd 1967. aastal, mil Børge Quorning hakkas ehitama kvaliteetseid, kiireid ja turvalisi trimaraane. Nüüdseks on Quorning Boats nime all valmistatud üle 850 paadi, alates 16 jala pikkustest ja lõpetades 52 jala pikkustega. Kõik Quorning Boats’i paadid tehakse tellimustööna, täites iga kliendi personaalsed unistused ja erisoovid.\nNB! 10 esimest reageerijat saavad messile tasuta sissepääsu. Selleks tuleb helistada numbril +37256633281\nLisaks: Meremessi esitlusel saab täita ankeedi ja me loosime välja 3 kahetunnist sõitu Tallinna lahel.


Julgelt ja rõõmsalt sügisesse... - Arvustused - Kultuur\nJulgelt ja rõõmsalt sügisesse...\n«Paunvere poiste igavene kevade». FOTO: Alan Proosa\nMäletan hingelist segadust, kui esmakordselt nägin Urmas Lennuki kirjutatud «Vargamäe kuningriiki» (lavastaja Jaanus Rohumaa, 2006): mind rabas see lähenemine Tammsaare «Tõe ja õiguse» tegelastele, romaanis sõnastamatuks jäänud hingeelu ja -valu hoopis teistmoodi sõnadesse püüdmine.\nMidagi ligilähedast kogesin nüüdki, Rakvere teatri esietendusel, taasavastades Oskar Lutsu Paunvere koolipoisse. Ehkki Lennuki stiil, mõtte- ja sõnaviis on tuttav(am), pole tosina aastaga hajunud üllatumisrõõm. Taipasin häbenedes sedagi, kui ammu pole ma Lutsu «Kevadet», «Suve» ja «Sügist» üle lugenud. Oleks ehk aeg, oleks vaid aega...\nEsietenduse päeval peeti Tallinnas Tammsaare konverentsi, kus Urmas Lennuk võrdles oma ettekandes Lutsu ja Tammsaare viieosalisi romaanisarju nõnda paeluvalt, et jääb vaid oodata Arno ja Indreku, Pearu ja Lible kohtumisi teatrilaval. Teele ja Tiina juba kohtusidki Lennuki «Ükssarvikute farmis».


Pihid.net - № 15739\n№ 19500 - 4 h, 1 min tagasi\n№ 19413 - 7 h, 6 min tagasi\n№ 19500 - 11 h, 34 min tagasi\n№ 19500 - 17 h, 27 min tagasi\nPihid.net » № 15739\nKirjutatud 12:03 02/04/2016\nAvaldatud 11:04 03/04/2016\nmõistan, miks eestlane kui rahvas välja sureb. põhjus on väga lihtne. see nn. noor eestlane ehk uus põlvkond ja põlvkonnad eestlasi, mis peale kasvavad, need on põhiväärtusteta, laisad ja lohakad sitakotid. tõusev trend on "ääää ma naq tahax äppe teha v nii ja 2k puhtalt kätte saada v nii äää." tra, sellise suhtumisega jääbki kõik tegemata, sest mingi ilma hariduseta või äsja euroakadeemia magistri saanud lita või pede ei saa kohe juhtima hakata. võiks mõista, et tipu poole asutakse teele kõige madalamalt. eestlane ei taha sigida ka. sünnitusmajast enamuses kõik vene nimed tulevad välja. mõni ime ka kui eesti kuttidele meeldivad teiste kuttide persed ja tüdrukud peavad teisest rahvusest mehe leidma, kellega pere luua. olen ühes ja samas töökohas töötanud viis aastat ja nende jooksul on kümnest eestlasest alles jäänud kaks ja sedagi koos minuga arvestades. teised noored on lastud lahti hoolimatu ja lohaka suhtumise tõttu või ei viitsita peale poolt aastat enam edasi olla, sest ei ole juhatusesse sooja kohta saanud. tra, mingi 23 aastane naga, kes ei oska endale kabja alt pestagi, tahab nõukokku valitud saada. töökaaslased on nüüd 80% ulatuses venelased. eesti keelt saan rääkida väljaspool tööd, aga tööl olles pean ise ka vene keeles rääkima, mis iseenesest ei ole paha, keeli on ikka vaja osata. samas sülitatakse nõudele, et eesti riigikeel on eesti keel ja seda peab oskama antud asutuses, kuid midagi ei ole teha, sest vastava rahvuse ülekaal on nii suur. eesti noor aga istub kodus ema-isa juures ja ootab kuni peldikus onni pannes ja ema tehtud pannkooke süües tuleb skype 2.0 idufirma persest välja ja saab 2 tonnat puhtalt, samal ajal kui vene saša või natalja on omandanud korraliku hariduse, suudab alustada madalalt ametikohalt ning teeb tööd ja pingutab. kohutav lihtsalt. niimoodi te persenussijad ja vitulakkujad lasetegi väikesel rahvusel genofondist kaduda?\nmargus bmw donetsk kirjutas 10:59 - 04/04/16:\nneandertaal ega elu pole selleks, et ennast vigaseks töötada, see töö fetisheerimine ja jutustamine 18h tööpäevadest on nii aasta 95. õppige parem nendelt rahvastelt, kes on õnnelikud, mitte nendelt kes on ületöötanud.\nNeandertaal kirjutas 23:09 - 03/04/16:\nHea keevitaja panebki just vabaturul, kus tema oskusi on vaja, korralikult klotsi tasku. Nõuka-aegsed proled on enamuses lahti lastud, sest sellist ebaefektiivset tootmist, mida proled oskasid, pole lihtsalt vaja.\nPutsi ma ei saa üldse aru, miks ma majandusjuttu pihid.netis ajan...\nkargaja kirjutas 22:54 - 03/04/16:\nMa olen aru saanud, et selleks et edukaks saada peab olema valmis ka musta tööd oma kätega tegema. Ehk siis kui mingi pask vajab tegemist siis ei tasu vinguda vaid ise see sibi olla kes asja korda ajab. Otse koolist tulles ei saa ohvkoorss suuri nõudmisi esitada, esialgu tuleb kellegi kingi viksida ja tasapisi edeneda.\npooleaastanepoeg kirjutas 22:15 - 03/04/16:\nhehe neandertaal laavib vabaturgu ja kapitalismi aga samas soovitab kõigil proletariaadiks hakata ja keevitamist praktiseerida :) üsna veider combo, riigitäis "tõsistes valdkondades" rabelevaid FIEsid? :))\nsss kirjutas 22:01 - 03/04/16:\nTeen ise ka programme saan kätte 600-800 sotti kuus. Samas olen iseenda peremees ja saan mõnusalt diivanil laiselda ning ca.20 tundi nädalas tööd tehes. Loomulikult teeniksin ka eelpool mainitud 2+k kätte või looksin midagi facebook või midagi skype laadset (loomulikult on see vedamise asi). Rikkust pole, aga samas mulle piisab elu nautimiseks vähesest. Elu on elamiseks mitte enda tervise läbi töötamiseks. Olgem ausad, ametikõrgendust saavad kenad tibinad, perselakkujad(kaebupunnid) või tuttava tuttavad. Point on õige, et muidu niisama munade laiaks istumisega sissetulekut ei garanteeri. Parim variant on teha oma firma. Kuskilt tuleb siiski alustada, aga selle ei pea palju pingutama vaid endal peab midagi ajude vahel olema.\nKüll need vanemate kulul elajad lähevad kuhugi liini peale laudu viskama kui endal perse paljas on peale vanemate surma.\nNeandertaal kirjutas 13:00 - 03/04/16:\nKerge ebakõla eelmises kommentaaris, eks? Nii ongi, sest ajalugu on erinev. Meil teevad kohalikud järgi seda, mida mujal immigrandid.\nJa hea välistööjõud, erinevalt lääne-euroopast, tähendab meil ikkagi näiteks ukrainlasi. Juba aastaid tulevad sealt profitasemel keevitajad, kes panevad laevu kokku. Meil saab ka keevitajaks õppida, aga kohalik pederast kutsekasse ju ei lähe, tal on vaja minna ärikolledžisse firmajuhiks ja rikkaks saamist õppima. Reaalselt nühitakse seal enamasti munne kokku ja lõpetatakse mõne suurfirma keskastme juhi 6. assistendina. Need saavad ka esimeses koondamislaines sule sappa.\nNeandertaal kirjutas 12:46 - 03/04/16:\nSee on ka põhjus, miks meil on vaja välistööjõudu. Kohalikud lihtsalt ei tee või tahavad Soome abirahade peale minna. Ses mõttes on hea kui EKRE putsi saadetakse, need koos kesikutega just seda peldikus onni löövat lumpenit pooldavadki, et siis neile riigivõlga suurendades toetusi maksta ja nende abil võimul olla.\nTulemust saate näha lääne-euroopas, kus vasakpoolsed türakotid koos immigrantidega toetustest elavad ja räägivad, et kapitalism on rõve. Varsti neil aga kapitalistide raha enam raisata pole ja siis peavad nemadki tööle minema, kuigi jah, hui nad lähevad.


10 küsimust, mida ei tohiks partnerile esitada. | MinuAeg\n10 küsimust, mida ei tohiks partnerile esitada.\nKui soovid, et sinu suhtes ei esineks draamat ja suhe pakuks sulle rahuldust, ära esita partnerile järgnevaid küsimusi, soovitab Lifehack.\n1. Mis sul viga on? Miks sa alati nii teed?\nKunagi pole hea mõte partneri sõnu või käitumist negatiivselt kommenteerida. Selle asemel, et rünnata partneri neid omadusi, mis sulle ei meeldi, jaga temaga, mis sulle tema juures meeldib ja mida sa tunned, kui partner ütleb või teeb midagi toredat.\n2. Miks sa ei tee kunagi seda, mida ma tahan?\nSüüdistamine ei ole seksikas. See loob õhkkonna, mis on täis lootusetust, vastumeelsust, umbusaldust ja lõpuks ka teineteisest eemaldumist. See on suhtele kahjulik ja selline käitumine pole sugugi tõhus.\n3. ja 4. Miks sa oled nii (tüütu, laisk, tänamatu, isekas)? Miks sa pole (parem, meeldivam, heldem)?\nKui partner on sind millegagi ärritanud, ära ründa teda isiklikult. Sellest pole mingit kasu. Sa oled temaga koos, seega aktsepteeri teda tervenisti. Tema on koos sinuga, seega ka tema peaks aktsepteerima sinu juures kõike. Kui soovid, et partner muudaks enda juures mõnda asja, siis kõik saab alguse sellest, kuidas sa temaga suhtled. Ütle avameelselt, mida sa sooviksid kogeda, ära süüdista, kritiseeri ega esita talle nõudmisi.\n5. Miks sa end lihtsalt lõdvaks ei lase?\nKui partneri sisetunne soovitab tal võidelda või põgeneda, siis ta pole võimeline «lihtsalt lõdvaks laskma». Kui partner on stressis, siis ilmselt on sel mingi põhjus, vastasel juhul oleks ta lõõgastunud. Partner võib mitmel põhjusel olla ärritunud või kurb ja kuigi sa sooviksid tema enesetunnet parandada, ei tasu seda hetkeemotsioonide ajel välja pursata, sest see ei anna kindlasti soovitud tulemust.\n6. Kas sa jätad mu maha?\nSelle küsimuse kasutamine igapäevastes konfliktides on ebavajalik ja emotsionaalselt mõjub see kui ähvardus. Psühholoogid on kindlaks teinud, et sageli ei esita inimesed seda küsimust selleks, et saada kindlat vastust, vaid hoopis selleks, et tüli muutuks intensiivsemaks ja võib-olla soovivad nad hoopis ise ähvardada partnerit maha jätta. Kui soovid suhte lõpetada, siis nii ütlegi, ära hakka keerutama.\n7. Oled sa kindel, et tahad olla minuga koos?\nKuigi terves ja tugevas suhtes on tähtis, et mõlemad partnerid teineteist hindaks ning kiidaks, ei saa partner siiski tõsta sinu eneseaustust ja enesekindlust. Suhteekspertide hinnangul on tähtis see, et me hindaksime oma partnerit iga päev ja annaksime talle seda ka teada. Selline käitumine tagab rahuldust pakkuva suhte.\n8. ja 9. Kas ma saan sind usaldada? Kas sa räägid mulle tõtt?\nNende küsimuste esitamine otse ja avameelselt pole kuigi hea idee. Esiteks tekitab see olukorra, kus partner võtab automaatselt kaitsepositsiooni. Teiseks ei saa sa kunagi kindel olla, et ta vastab sulle ausalt. Kui sa pole kindel, kas saad partnerit usaldada ja küsid temalt selle kohta, siis see võib sind vaid rohkem segadusse ajada. Pea meeles, et valelikud inimesed ei saa oma tegelikku iseloomu lõputult varjata. Kui partner tõesti valetab sulle, siis ühel hetkel tuleb see välja.\n10. Kui sa teadsid, et see tekitab minus ebamugavust, miks sa seda mainisid?\nSelleks, et teie suhe saaks õitseda ja edasi areneda, peate suutma rääkida ka keerulistel ja ebamugavust tekitavatel teemadel. Kui kõnealune teema tekitab teis vastakaid tundeid, siis peate suutma end ise lohutada või rahustada, mitte lootma sellele, et partner teie ebakindlusi kuidagi vähendab.\nSildidMees naine Suhe\nEelmine Kuidas kindlaks teha, kas teie suhe on tugev?\nJärgmine 30 asja, mille kohta naised sageli valetavad\nMiks eksid tagasi tulevad?\nSuhtes olemine mõjub nagu töö? Selgub, et see on alati nii olnud.\nSuri maailma vanim mees.\nKOHUTAV: 28 aastane naine tappis 16 kuuse lapse.\nKuidas tunda ära inimest, kes ei taha end suhtega siduda?\nMiks inimesed püsivad vale partneri juures?\n10 märki, et oled hea kaaslase oma ellu leidnud\nJust need 4 tegevust mõjuvad suhtele hävitavalt.\nErinevused mehe ja naise vahel….\nElu24-le avaldab Arnold Oksmaa, et alustas tööd pealinna Maximas, kus on juba nädala aega olnud …\nAS Eesti Loto, mis on loteriide korraldamisega tegelev ettevõte, ning kuulub täielikult Eesti riigile, andis …\nADVOKAAT SELGITAB Kus võib pildistada ja kuidas neid pilte kasutada?\nPea igal inimesel on endaga kaasas salvestustehnika telefoni näol ning vahel tundub, et seda kasutatakse …\nMaximas on sadu töötajaid, kes on ettevõttesse väga pikalt püsima jäänud\nSuure hulga töötajate kõrval, kes on Maxima Eestis olnud juba 10 või 15 aastat, täitus …\nPolitsei otsib Tallinnas Haabrestis kodust lahkunud 16-aastast Olgat\nReovees leiduva koroonaviiruse hulk on kasvanud nädalaga pea kõikjal Eestis\nÕnn on valik….\nPolitsei viis läbi aktsiooni „autodesse piilumine,“\nTallinna eralasteaedade lapsed hakkavad tasuta süüa saama.\nKURB: Ema lämbus kodus surnuks koos 7-aastase tütrega.


3 mängu järjest oleme kooliraha maksnud, Volta vastu tuleb see kaotuste seeria ära lõpetada. Läheme nagu ikka oma mängu mängima, kui kodupublik toetab, küll siis ka väravad tulevad. Igal juhul kutsun kõiki esmaspäeva õhtul Tabasalu Arenale!\nKonstantin Nahk: Tuleb kindlasti põnev kohtumine, peame olema enesekindlad ja oma võimalused väravaks lööma. Siis saavutame ka võidu. Meie poolehoidjad on selle ära teeninud.\nKohvikud ja auhinnaloosimised Fännikaubamaja Auhinnamängud\nOleme senistes mängudes teinud lihtsate vigadega oma elu väga raskeks ja nii pidanud seni kaotusi tunnistama. Mäng Tabasaluga ei tule kindlasti varasematest mängudest lihtsam, kuid siiski on aeg punn pealt ja esimesed punktid tabelisse kirja saada. Loodan, et mitmed eelmisest mängust erinevatel põhjustel tõttu kõrvale jäänud mehed on taas rivis ja saame Tabasalu vastu minna parimas koosseisus.\nAndry-Reilo Kahr: Keilaga mängu oli väljaku kõrvalt raske vaadata. Tabasalu vastu loodan olla taas algkoosseisus ja anda oma panuse, et senine ebaõnn pöörata õnneks ja tabeliseis rõõmsamaks muuta. Tabasalu on loomulikult keeruline vastane, sest meeskond koosneb nii andekatest noortest kui kogenud veteranidest. Kergemaks ei tee seegi, et Tabasalu meeskonda on alati toetamas palju fänne. Õnneks on ka meil oma kodumängudest hea kogemus hääleka publiku ees mängida ja olen kindel, et esmaspäeval tuleb Tabasalus tore jalgpalliõhtu.\nJälgi Põhja-Tallinna JK Volta tegemisi: www.facebook.com/jkvolta\nPilet 3 EUR, lapsed/noored TASUTA.\nJaan Roos, Klim Gusarov