Eile loosis Bingo Loto suurima senise jackpoti - Äripäev\nEile loosis Bingo Loto suurima senise jackpoti\n05. märts 2004, 13:19\nEile õhtul loosis Eesti Loto välja seni suurima jackpoti Bingo Lotos, milleks oli 1,8 mln krooni, teatas ettevõte.\nBingo Loto suurim võit on siiani olnud 24. veebruaril 2000 võidetud jackpot summas 1,6 mln krooni.\nEilne Bingo jackpot oli juba kolmas, mis ületas pooltteist miljonit krooni. Lotomiljonäre on Eestis nüüdseks 25, nendest 16 mängijat said miljonärideks just tänu Bingo Lotole. Neli Bingo-miljonäri on lisandunud viimase aastaga.\nVõidupilet osteti loosimispäeval 4. märtsil kell 10.52 Tartus, Eedeni kaubanduskeskusest. Lotovõitjal on võimalus tulla oma lotovõitu vormistama 90 päeva jooksul. Võidusummast tulumaksu maha ei võeta.\nSeni suurimaks lotovõiduks, mida Eesti inimestel olnuks võimalik võita, oli Viking Lotto jackpot 45 miljonit krooni. Kõigi aegade suurim jackpot on Viking Lottos olnud 88 miljonit krooni. Suurim ühele isikule läinud võidusumma on 38 miljonit krooni. Eestisse tulnud suurim Viking Lotto võit oli üle 5 miljoni krooni ja see võideti 14. jaanuaril 2004. Viking Lottoga on Eestis miljonäriks saanud kaheksa lotomängijat, neist kaks viimase aasta jooksul.\n10. märtsi loosimisel lisandub olemasolevale Viking Lotto jackpotile 1,5 miljonit eurot, mis võetakse kõikide Viking Lottos osalevate riikide ühisest reservfondist. Ennustatav Viking Lotto jackpot on sel päeval 38 miljonit krooni.


Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ, 22. detsember 1999, metsapaljundusmaterjali turustamise kohta\nThema: mets, metsade kaitse, metsakasvatus, taimede paljundamine, turundus\nThema: Euroopa metsapoliitika, keskkonnakaitse, kliimamuutus, mets, metsade kaitse, metsamajandus, puidutööstus, säästev metsamajandus, töökohtade loomine, uurimis- ja arendustegevus\nKõikides Euroopa kultuurides on sümboolselt kõrvutatud puu elu ja inimese elu. Kogumikus vaadeldakse seda seost Euroopa Liidu liikmesriikide luule ja proosa kaudu. Valitud tekste illustreerivad laste joonistused, mis annavad omapärase, värvika ja meeleoluka pildi sellest, missugusena näevad mets...\nThema: biotoop, kirjandus, kultuuripärand, looduslik mets, maalimine, mets, metsade kaitse, puu, ökoloogia, ökosüsteem\nKas ELi toetust tulekahjude ja loodusõnnetuste poolt metsadele tekitatava kahju ärahoidmiseks ja metsade taastamiseks on hästi hallatud\nEriaruanne nr 24/2014\nProgrammitöö perioodil 2007–2013 andis Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) toetust loodusõnnetustes ja tulekahjus kannatada saanud metsade potentsiaali taastamiseks ning ennetustegevuseks. Kontrollikoja auditiga leiti, et toetust ei hallatud piisavalt hästi ning liikmesriikidel ei ol...\nThema: aruanne, audit, kahju, katastroofipiirkond, keskkonnaohu ennetamine, kulutasuvuse analüüs, loodusõnnetus, mets, metsade kaitse, projekti hindamine, tulekahju, tulekaitse\nKirjalik küsimus P-4497/09, mille on esitanud Søren Bo Søndergaard (GUE/NGL) komisjonile. ELi rahaline abi Kreekale pärast 2007. aasta metsatulekahjusid\nThema: audit, ELi rahaliste vahendite jaotus, finantsjuhtimine, fond (EL), Kreeka, metsade kaitse, tulekahju\nThema: abi kasutamine, fond (EL), Indoneesia, metsade kaitse, metsakasvatus, metsastamine, troopiline mets\nKirjalik küsimus E-1841/10, mille on esitanud Willy Meyer (GUE/NGL) komisjonile. Serra do Courelis (Galicia, Hispaania) saneerimistööde tagajärjel tekkinud kahju\nThema: ELi rahaliste vahendite jaotus, Galicia, Hispaania, keskkonnamõju, metsade kaitse, riiklikud ehitustööd\nKirjalik küsimus E-1753/10, mille on esitanud Oriol Junqueras Vies (Verts/ALE) komisjonile. Metsaraie Turia looduskaitsealal (Hispaania)\nThema: bioloogiline mitmekesisus, ehitustööstus, Hispaania, liidu õiguse riigisisene rakendamine, looduskaitseala, metsade kaitse, tulekahju, Valencia autonoomne piirkond\nKirjalik küsimus E-005137/11 Nikolaos Chountis (GUE/NGL) komisjonile. Metsa kaitse tuleohtlikul perioodil ja probleemid metsade kaitsel ning metsatulekahjude-vastases võitluses\nThema: keskkonnaohu ennetamine, Kreeka, liidu õiguse riigisisene rakendamine, metsade kaitse, tulekahju, tulekaitse, Ühtekuuluvusfond


NIPINURK: Karolin Tsarski selgitab, kuidas äratada enda seksuaalenergiat | Buduaar\nNIPINURK: Karolin Tsarski selgitab, kuidas äratada enda seksuaalenergiat\n26. märts 09:01\n“Seksuaalsuse vaatevinklist tähendab hea kontakt iseendaga austust iseenda vastu, eriti oluline on see naiste puhul.\nSee tähendab seda, et kui sa näiteks ei ole seksuaalaktiks valmis, siis sa tunnetad oma keha, oled sellest teadlik ja oskad vastavalt ka kommunikeeruda näiteks vajadust eelmängu pikendada või oskust öelda ei,” rõhutab teadlikku seksuaalsuse kursuste juhendaja Karolin Tsarski, kes astub üles ka online festivalil Ühenduses. ”Samal ajal tähendab see ka seda, et seksuaalsed vajadused ei ole alla surutud ning aktiivse seksuaalenergia puhul puudub häbi seda harmooniliselt väljendada, kindlasti mitte jõuliselt kellegile peale suruda, aga näiteks partnerile väljendada või siis iseennast rahuldada.”\nSeksuaalsus kipub stressis ja väsimuses tahaplaanile jääma\nTsarski sõnab, et on oluline, et me ei jätaks oma seksuaalsust unarusse. Tihti kiires elutempos, me justkui ei jõua seksuaalse tegevuseni stressi ja väsimuse tõttu. See on mõistetav ja arusaadav, aga kuna seksuaalenergia samal ajal ka meid toidab elujõu, tervise ja positiivsete emotsioonidega, tuleb märgata, et me siiski väärtustaks seda piisavalt, et leiaks aega iseenda seksuaalenergiat äratada ja paus ei oleks liiga pikk.\nÜlioluline on ka õppida tundma iseennast ja oma keha. ”Kui naine ei ole kontaktis ja ei tunne oma keha, siis väga tihti ta ei tunne erilist naudingut vahekorrast ning seksist saab mehaaniline kohustus, mida täita, halvemal juhul on vahekord ka ebamugav või isegi valus. Kui naine on oma kehaga kontaktis, siis tõenäosus, et vahekord muutub nauditavaks, tõuseb oluliselt,” annab ta nõu.\nMeeste puhul on samuti oluline tunda oma keha, et vähendada pinget erutuse tekkimise, hoidmise ja ejakulatsiooni regulatsiooni osas, mis kõik on olulised faktorid, et ka mees saaks sügava naudingu seksuaalsusest.\nSeksuaalprobleemid saavad Tsarski sõnul alguse puudulikust või mitteteadlikust haridusest, kuna enamus inimesi, nii naised kui mehed õpivad ja omandavad infot seksuaalsusest siiski kas porno või ka tavaliste seriaalide/filmide kaudu, mis üldiselt väljendavad kas väga ühekülgselt seksuaalsust või reaalsusest suhteliselt kauget seksuaalsust. Kui siis eeldused on sama visuaali jäljendada, siis tekivadki seksuaalprobleemid, sest päriselu erineb nähtud pildist. Seksuaalprobleemidest rääkimine on väljakutsuv, kuna tegu on väga intiimse teemaga ning teeb inimese väga haavatavaks, kuid sellest vaikimine kindlasti võimendab probleemi, tekitab frustratsiooni, mis ühel või teisel kujul mingi hetk tõenäoliselt plahvatab. Seega kuigi see teema võib olla ebamugav või väljakutsuv, siis südamset rääkimisel on kindlasti võimalik leida kontakt ning partneri toetus.\nTsarski korraldab kursusi nii meestele kui naistele ning on oma töös märganud, et naistel on ehk üheks sagedasemaks mureks võimetus kogeda sügavaid orgasme ja tupesisest naudingut penetratsioonist, eriti just mehega vahekorras olles. Tsarski ütleb, et see iseenesest on ”normaalne”, sest tupe sees ei olegi närvilõpmeid, mis oleks aju naudingukeskusega spontaanselt ühenduses. Samas, penetratsioonist on võimalik väga-väga sügav nauding saada ja naised justkui tajuvad, et see potentsiaal on neis olemas, kuid ei oska seda ise täpselt äratada.\nSeksuaalsuse äratamisel on võtmeroll lõdvestumisel\nMeestel on põhiliseks mureks erektsioon – selle äratamine ja pikem hoidmine, et nii ise kogeda sügavamat naudingut, kui ka naise sügavam rahuldamine läbi pikema vahekorra, kuna klassikaliselt naisel läheb oluliselt kauem aega, et tema seksuaalenergia täielikult voolama hakkaks ja keha sügavalt avaneks.\nTegelikult on ka see, et naine orgasmi kogeks Tsarski sõnul mitmete meeste jaoks tegelikult päris suur murekoht. ”Paljudele meestele on naise nauding oluline ning nad pingutavad selle nimel, et õppida mõistma naise seksuaalsust ja et seda äratada. Samas tulevad mitmed naised kursusele, kuna nende partnerid on häiritud, et naine orgasme ei koge ja nad ei taha mehele pahameelt valmistada. Mehed võtavad tihti seda kui isikliku soorituse küsimust ja nende enesehinnang on selles suhtes väga haavatav, kui naine orgasmi ei koge. Iseenesest saab naine kogeda ka väga rahuldustpakkuvad seksuaalelu nii, et ei koge iga kord orgasmi. Väga palju oleneb ka orgasmi kvaliteedist ja mitmetest muudest faktoritest,” selgitab ta.\nKui mehel on seksuaalsusega väljakutsed, saab naine kindlasti toetada proovides vähendada mehe ärevust ja stressi selles osas, olla aktsepteeriv ja armastav. Mehe soorituse puhul mängib enamus juhtudel rolli ärevus, kuigi on ka teisi faktoreid, mis võivad mõjutada. Selleks tuleks teada, mis su mehe stressi maandab ning toetada seda tegevust või ka koos olles proovides maandada pinget seksuaalse soorituse suhtes, aktsepteerides seda mis on, nautida intiimsust ilma vahekorrata, et maandada pinget.\nTsarski selgitab, et sarnaselt mehele on ka naise seksuaalsuse äratamisel võtmeroll lõdvestumisel. Seega mees saab pakkuda selgelt seda ruumi, et naine saaks lõdvestuda, et ei oleks kiirustamist, pinget, eesmärgini pürgimist. Naise iha äratab see, kui ta tunneb ennast ihaldusväärsena ning kuna naised on üldiselt auditoorsemad toetavad välja öeldud komplimendid selles osas, kui atraktiivne ta sinu jaoks on. Kui naine tunneb ennast ihaldusväärsena siis ta iha ka ärkab. Naise sügavamaks avamiseks on oluline, et mees oleks naise jaoks usaldusväärne, et ta saaks avada sulle ka oma südame, mis avab oluliselt sügavamalt ka tema seksuaalse naudingu.


Täna toimub üle-eestiline Teeme Ära talgupäev, osalejana on end kirja pannud üle 23 000 inimese - Alkeemia\nTäna toimub üle-eestiline Teeme Ära talgupäev, osalejana on end kirja pannud üle 23 000 inimese\nTäna tulevad kümned tuhanded eestimaalased kodudest välja, et osaleda Teeme Ära talgupäeval ning aidata kaasa oma kogukonna ja kodukandi elu edenemisele. Varahommikuse seisuga oli talguveebi kirja pandud 2022 talgut enam kui 23 000 osalejaga. Kes pole aga veel otsustanud, tasub soojalt riidesse panna ja suunduda lähimasse talgupaika - abilisi oodatakse kõikjal nii maal kui kalinnas.\nVärskeid muljeid talgupäevast saab jälgida aadressilt www.teemeara.ee/otse (alates kl 10).\nTeeme Ära talgupäeva eestvedaja Tarmo Tüüri sõnul on talgupäevale oodatud kaasa lööma kõik eestimaalased. "Talgud on ajast aega inimesi kokku toonud ja teisiti pole see nüüdki. Täna ongi see üks päev aastas, mil rahvas tuleb kokku igas Eestimaa nurgas, et koos vabatahtlikku tööd teha ja koosolemisest rõõmu tunda," rääkis Tüür. Ta lisas, et ebatavaliselt külma kevadilma tõttu tuleb täna rohkem rõhku panna soojale ja kihilisele rõivastusele ning võtta kaasa termos sooja joogiga.\nTänavused talgutööd. Lisaks tavapärasematele talgutöödele korrastatakse laulu ja tantsu juubeliaasta egiidi all täna paljudes kohtades üle Eesti tuleteekonnale jäävaid kultuuriväärtuslikke paiku, samuti meisterdatakse õueraamatukogusid ning osaletakse mastaapses kodanikuteaduse projektis ehk nurmenukutalgutel, et aidata teadlastel hinnata meie looduse liigirikkust ja seisukorda. Nurmenukutalgute vaatluse tulemused saab sisestada nurmenuku nutiveebi www.nurmenukk.ee.\nEbatavaline talguilm. Riigi ilmateenistuse andmetel tuleb täna vähese ja vahelduva pilvisusega ilm. Hommikul sajab Lääne-Eestis mitmel pool nii vihma, lörtsi kui lund. Puhub lääne- ja loodetuul 4-10, põhjarannikul puhanguti kuni 15 m/s, pärast keskööd tuul nõrgeneb ja pöördub lõunakaarde 2-8 m/s, hommikul tugevneb Liivi lahel kagutuul puhanguti 12-14 m/s. Õhutemperatuur on 0..-5°C, rannikul kohati kuni +4°C.\nTurvalisus ja ohutus. Talgupäeva meeskond koos Päästeametiga juhivad talguliste tähelepanu ohutusnõuete järgimisele, tule- ja veeohutuse kõrval rõhutatakse tööohutuse vajalikkust. Lõhkekeha või seda meenutava objekti leidmisel ei tohi seda puudutada, vaid tuleb see piirata ja anda leiust kohe teada Päästeameti numbril 112. Katmata luukidega kaevudest või muudest ohtlike rajatistest palutakse teatada päästeala infotelefonile 1524. Talgutel osalevaid lapsi ei tohiks jätta järelevalveta.\nTalgupäev otse-eetris. Talgupäeva kajastavad täna mitmed raadiojaamad: talgulisi äratab ERR Vikerraadio hommikuprogramm ning talgupäeva saate annab eetrisse Raadio Kuku Ilmaparandaja. Värskeid emotsioone talgupaikadest saab jälgida talguveebist.\nTunnustus talgulistele. Talguveebis end osalejana kirja pannud talgulised saavad endale välja printida või salvestada isikliku talguhundi passi, Teeme Ära talgupäeval kaasalöömist tähistava tunnuskirja, mis avab juurdepääsu ka talgupäeva partnerite eripakkumistele. Näiteks on grupiga reisijatele kõigil Elroni liinidel homseni sõit poole soodsam. Kõik pakkumised leiab SIIT.\nTalgupildid ja videod. Kutsume üles kõiki talgulisi jagama oma muljeid ja talguleide aadressil www.teemeara.ee/talgulood. Pilte saab jagada talgupäeva FB lehel (#teemeära2019) või saata oma piltide lingi e-postiga aadressile info@teemeara.ee (juurde märkida talgute nimi ja koht). Talgupäeva videod saab üles laadida Youtube'i (www.youtube.com/), märksõna "Teeme Ära 2019". Talgujuhtide tagasiside on oodatud SIIN.\nTalgupäeva korraldajad. Talgupäeva korraldavad Eestimaa Looduse Fond, Eesti Külaliikumine Kodukant ja nende ümber koondunud võrgustik. Partneritena löövad kaasa Kodanikuühiskonna Sihtkapital, Tamrex, H&M, Vizeum, Omniva, Tele2, Nordic Hotel Forum, Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA jt. Talgute stardipakette aitasid kokku panna Tamrex, Kodanikuühiskonna Sihtkapital, Terviseamet, Corny, Vilma, Bauhof, Salvest, Tallink, MTÜ Lilleoru, National Geographic Eesti, Balti Logistika ja Ecoprint. Paketid toimetab talgujuhtidele kätte Omniva.


Eesti venekeelses sotsiaalmeedias levib ohtralt valeinfot justkui oleks ukrainlased rünnanud Eestis venekeelseid inimesi. | MinuAeg\nKodu/Uudised/Eesti venekeelses sotsiaalmeedias levib ohtralt valeinfot justkui oleks ukrainlased rünnanud Eestis venekeelseid inimesi.\nEesti venekeelses sotsiaalmeedias levib ohtralt valeinfot justkui oleks ukrainlased rünnanud Eestis venekeelseid inimesi.\nEesti venekeelses sotsiaalmeedias levib ohtralt valeinfot justkui oleks ukrainlased rünnanud Eestis venekeelseid inimesi. Valeinfot on jagatud nii Facebookis kui Instagramis.\nOhtralt valeteateid on jagatud just viimastel päevadel, neist ükski ei vasta tõele, kinnitab politsei.\n“Tänased näited on sellised, kus jagati postitusi, mille sisuks on vanamemme ründamine Kopli bussis. Välja oli toodud täpselt, et buss number 73, mis tõesti Koplisse sõidab. Oli näide Pae pargis naisterahva ründamise kohta, õigemini pussitamise kohta. Oli näide Reidi teel venekeelsete inimeste alandamise kohta ukrainlaste poolt. Ühtegi sellist sündmust toimunud ei ole, politsei on seda kõige kontrollinud,” rääkis politsei- ja piirivalveameti kriisijuht Aivar Alavere.\nValeteated on koostatud nii, et lugejale jääks mulje, nagu olekski tegemist faktidega. Näiteks on väljamõeldisele lisatud Kopli vahet sõitva bussi number.\nAlavere sõnul näitab, et tegemist on valeinfoga see, kui infot on jagatud anonüümselt kontolt. Ka siis, kui taolist infot on jaganud tuttav inimene, tuleb sellesse suhtuda allikakriitiliselt ja teavitada näiteks veebikonstaablit.\n“Nende valepostituste eesmärk ei ole mitte midagi muud, kui lõhestada erinevaid kogukondi Eestis ja tekitada rahvuste vahelist viha ja konflikti,” ütles Alavere.\nAlavere sõnul hoiab politsei sellistel postitustel silma peal ja suhtub eriti tõsiselt, kui märkab sihipärast vaenu õhutamist. Eestikeelses sotsiaalmeedias taolisi liba krimiuudiseid veel esinenud ei ole.\nTartus kutsuti haukuvale koerale päästjad\nPolitsei langetas Varro Vooglaidi suhtes trahviotsuse


Seminari- ja lõputööd | Välisveeb\nüldained, tasemeõppe ained täiendusõppena\n+372 435 5257\nKultuuriakadeemia rakenduskõrghariduse õppekavade üliõpilased teevad teadus- ja loometöö mooduli raames kaks teaduslikku tööd: seminaritöö mahus 6 EAP ning lõputöö mahus 15 EAP. Magistriõppekavade lõputöö maht on erialati erinev.\nSeminari- ja lõputööde koostamist reguleerivad seminari- ja lõputööde statuudid.\nÜliõpilastööde vormistamise nõuded leiab kirjalike tööde vormistamise juhendist, mis sisaldab juhiseid seminari-, magistri-, lõputööde, referaadi ja essee koostamiseks ja vormistamiseks.\nTutvu ka TÜ humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna juhendamise hea tavaga.\nTehtud seminari- ja lõputööd\nKõikide lõputöödega saab täismahus tutvuda Tartu Ülikooli digitaalrepositooriumis DSpace. Varasemalt tehtud seminaritöid saab näha raamatukogus kohapeal ning kõik kirjed on eriala kaupa leitavad ka e-kataloogis ESTER.\n„Lõimik" tutvustab lühidalt kultuuriakadeemias alates 2011. aastast tehtud lõputööde põnevamaid tulemusi. Veebiraamatusse on koondatud valik isikupärase lähenemise ja teostusega üliõpilastöid akadeemia erinevatelt õppesuundadelt.\nInfotund: Erasmusega maailma avastama!\nKas sa oled mõelnud välismaal õppimise peale, kuid otsuse tegemiseks vajaksid rohkem informatsiooni?\nErasmus+ Euroopa-sisene konkurss 2022/2023


Libe pind | Piiblivõti | Avatud Piibli Ühing\nJumal on tõesti hea Iisraelile,\nnendele, kes on puhtad südamelt.\n2Aga mina -\nminu jalad oleksid peaaegu komistanud,\nmu sammud oleksid kohe libisenud.\n3Sest ma kadestasin hooplejaid,\nkui ma nägin õelate head käekäiku.\n4Sest neil ei ole piinu surmani\nja nende keha on lihav.\n5Nemad ei ole vaevas nagu muud surelikud\nja neid ei lööda nagu muid inimesi.\n6Sellepärast on uhkus nende kaelaehteks,\nvägivald katab neid nagu ülikond.\n7Nende silmad on pungis lihavusest\nja süda keeb üle kurjadest mõtetest.\n8Oma kurjuses nad irvitavad\nja kõnelevad valet,\nnad räägivad kõrgilt.\n9Nad tõstavad oma suu taevani\nja nende keel käib üle maa.\n10Sellepärast pöördub ta rahvas nende poole\nja nad rüüpavad nende sõnavalingut.\n11Ja nad ütlevad:\n„Kuidas Jumal võib seda tunda\nja kas Kõigekõrgemal on sellest teadmist?”\n12Vaata, niisugused on õelad:\nnad elavad alati rahulikult\nja koguvad jõukust.\nolen ma hoidnud oma südame puhta\nja olen süütuses pesnud oma käsi;\n14ma olen olnud löödud kogu päeva\nja mind on nuheldud igal hommikul.\n15Kui ma oleksin mõtelnud:\nMa tahan kõnelda nõnda nagu nemad;\nvaata, siis ma oleksin petnud sinu laste sugu.\n16Ma hakkasin mõtisklema,\net sellest aru saada,\nkuid see oli mu meelest vaev,\n17kuni ma sisenesin Jumala pühadesse paikadesse\nja mõistsin nende otsa.\nTõesti, sina asetad nad libedale\nja sa langetad nad rusuks.\n19Kuidas nad said jubeduseks silmapilguga!\nNad saavad otsa, lõpevad ära ehmatusega.\n20Nõnda nagu unenägu kaob pärast ärkamist,\nnõnda sina, Issand,\nei hooli tõustes nende varjukujudest.\n21Kui mu süda oli täis kibedust\nja mu neerudes olid pisted,\n22siis ma olin sõge\nega teadnud midagi;\nma olin nagu loom su ees.\n23Ometi jään ma ikka sinu juurde;\n24Oma nõuga juhatad sa mind\n25Kes on mul muu taevas kui sina?\nSest sinuga koos olles ei meelita mind\nmiski maa peal.\n26Kuigi mu liha lõpeb ja mu süda ka,\n27Sest vaata, kes sinust eemalduvad,\nsa hävitad kõik,\nkes reetlikult sinust loobuvad.\n28Aga minu õnn on,\net ma olen Jumalale ligi;\nTäna oleme silmitsi üle aegade kestva küsimusega: miks õelad saavad õitseda samal ajal kui õiged peavad teenimatult kannatama? Kui tead mõnd sellist olukorda, too see täna palves Jumala ette.\nse ümber vaatab. tundub talle, et Jumala headust saavad kogeda need, kes seda kuidagi ei ole ära teeninud - kes ei hooli karvavõrdki Jumalast või Tema seadustest, kes on ülbed ja jõukad. Ja nii ta küsib: mis mõte on mul Jumalat teenida? Mina kannatan kohusetundlikult sellal, kui nende elus läheb kõik ainult hästi. Võibolla tuleks ka temal hoopis õelatega ühineda? Kui me ausad oleme, peame tunnistama, et ka meie oleme oma südames sarnase küsimuse ees seisnud.\nSiis aga sünnib midai märkimisväärset, mis muudab kogu Aasafi arusaamise ning ta mõistab kui ohtlikule teele ta on astunud (s 15,16). Nüüd vaatab ta uuesti tagasi oma elule, seekord aga teisest vaatenurgast (s 17). Templisse sisenedes näeba ta samu asju, mida ennegi - siiski on tal nüüd hoopis teine, igavikuline perspektiiv. Ta mõistab kui ebakindel on tegelikult nende ülbete elu, eriti kui vaadata seda surmajärgse elu tasandilt ( s 18-20).\nAasaf ei tegele siin lihtsalt filosoofilise harjutusega, vaid temas toimub uue arusaamise kujunemine, mis pühib ära eelneva vaimuliku piinlemise ning mõjutab kogu tema olemust. See uus arusaamine paneb ta:\nvaigistama oma vaimu,\ntunnistama oma rumalust,\nselle läbi muuutma inimesena,\nning avastama milline on tõeline Jumala usaldamine (s 23-28).\nTal on nüüd midagi, mida õelatel pole - Jumal, jõud ning igavene pärand Temalt.\nSeal, kus tundub, et usk ja kogemus põrkuvad, ära lase end eemale triivida Jumalast, vaid liigu ka siis alati ainult ligemale Talle! Ära jäta elu alusküsmusi küsides iialgi Jumalat “pildist välja”!\nIssand, anna mulle andeks, kui olen langenud kadeduse pattu, vaadates endast edukamaid ja rohkem suutvaid inimesi! Aita mul hoida oma silmad kinnitatuna Sinule! Aamen.\n← Laupäev, 11. Juuli 2020\nEsmaspäev, 13. Juuli 2020 →


spinning vs. feeder\nkui sul tellida vaja siis hinna poolest võtaks mina abu conoloni 3,30 30-80g saab 45 raha eest,kaal ka suht norm pikkuse kohta, trantsportida veits sitt ainult http://www.vidrax-fishing.com/catalog/index.php\nsiin teisigi häid variante tekkinud.aiuma kõigile.aga jäi ikkagi selline siis lõpuks...enne ei teadnud et nii lihtsalt saab ...mine poodi ja osta ainult http://www.tellimus.ee/et/pood/details/2943/149/rods/general-use-rods/xtra-flexx-300cm,-50-150g,-3-parts.html ja vaatasin veel aktsioonis ka,,,http://www.youtube.com/watch?v=mWGbAvhFXv8 ja kui otsida siis leiab ka videoid kus kala püütakse ...norras.\nSee exflex on vedel\nnorra jaoks või landi pildumiseks?\nigaks asjaks vedel\nKas vedel mitte trolling polnud eesti keeli...\nMida see termin vedel tähendab?\nvedel nagu trollingu kaigas?\nnu pmst siis kui kätte saan ja test tehtud esimene ja ongi vedel siis alati kannatab ju päris vedela vastu ka vahetada ja jälle midagi uut peale osta\nVedel on järgiveetav lant.\nKas sa talisman kasutad rapala vedelat on miski jaapani vedelam aktuaalne?\nOjeh, ma loobun. Läeb minusuguse harrastaja jaoks natsa keeruliseks ää.\nAzale aitäh, selge ja arusaadav jutt.\nHr.AzA lähtub korrektsest inglaste terminoloogiast . Meil üks tonka puha\n"Coarse Angling Today" peaks andma huvilisele selgemad vastused .\nMitte ainult Aza,lgp.planeet!Terminoloogiat siinses teemas mitmedki kasutanud...\nmulle meeldib feeder\nTegelikult sellist ühest terminoloogiat pole.\nAruttlesime ngoglyga antud teema üle ja jõudsime järeldusele, et tegu on pigem äriviisiga, mitte püügiviisiga.\nLäheb mees metsast poodi ja tahab õnge osta, siis küsitaksegi, kus ja mida ja kui suurt. Siis müüaksegi talle linaski jaoks tiigi peale üks feeder koos tavaariga.\nSiis ta mainib, et ta tahab Endla peal ka linaskit püüda, mees saab kohe Avoni koos tavaariga.\nTehniliselt üks spinning kõik, aga olenevalt jõest ja kalast võiks erinevat ritva/liini/rulli kasutada - mugavuse pärast.\nMeie aga ei nimeta iga spinningu pikkust eraldi.\nNäiteks eespool mainitud pikker on lihtlabane feeder, aga lihtsalt kuni 11 jalane.\nPikkeri näol siis tegu lühikese feederiga, mis müüakse sulle kui mainid, et tahad linaskit püüda kanali ääres jne jne.\nNüüd mingi suvaline nende kumiirist karpjatnik nimetab kuskil filmis paar korda mingit toigast pickeriks ja järgmisena tellib sponsor kuskilt hiinast laevatäie pikkeri nimelisi roikaid, mis müüakse valusa klotsi eest maha. Ja ongi meil olemas pikker, mille olemusest pole suurt kellegil aimu.\nTäpselt nagu Picker on lühike feeder on feeder spetsiifiliselt söödakorvi püügiks ette nähtud quiver tip roigas.\nMeie poodides feederi nime all pakutav on lagedalt lihtsalt põhjaõnged, sealjuures ma pole üldse muid müügil märganudki kui quiver tippe\nAint pinu täis spinnasid ja paar tonkakest.\nAzA 29. veebruar 2012 08:14:49: "Tehniliselt üks spinning kõik, aga olenevalt jõest ja kalast võiks erinevat ritva/liini/rulli kasutada - mugavuse pärast."\nlihtsalt kordaks üle, kuna ülatsiteeritud justkui peab hernekeppi spinninguks.\nAzA 27. veebruar 2012 15:35:04:"Feeder on püügimeetod mitte ridvatüüp"\nwuudised 27. veebruar 2012 16:03:33:"tiirlema-ketrama on ka püüdmise meetod." ehk siis spin ning\nUmbes nii jep.\nSilmas peetakse eelkõige ikkagi püügimeetodile mõeldud ritva.\nFeeder ridvad tõesti on, aga mitte kõik vahetatavate indikaatoritega pole kohe feederid. Silmas peetakse spetsiaalselt söödakorviga püügimeetodi jaoks tehtud ritvu.\nNeed on 1-3oz indikaatori testiga 11.13 jalased ridvad.\nMeil müüakse aga kõiki indikaatoritega ritvu paugust feederi nime all.\nParalleel umbes selline, et üks spinning kõik, aga pisike osa neist on jergi ridvad.\nEi hakka me ju seepärast kõiki spinningu ritvu jerkideks kutsuma.\nMeil on jah spinning eelkõige püügimeetod (inglastel game fishing - elutu söödaga rulliõngega püük), mille alla kuulub ka trolling.\nPõhjaõngega püügi juurde kuulub spetsiifiliselt feeder püük, millise stiili jaoks valmistatakse tõesti spetsiaalseid ritvu.\nMeie poodides müüdavatest tonkadest pole mitte kõik feederid, mida klassikalises mõttes feederiks kutsutakse.\nMa pole neid roikaid eriti teraselt uurinud, sest paraku ei pole võtta siit maalt ok ritvu.\nTegu foxi põhjakaga, mis mõeldud nö. võitleva kala püügiks.\nTal on 4 quiver tipi lisaks kahele avon otsale.\nIseenesest justkui võiks ju feederiks kah kutsuda, saab ju korviga püüda, mis mürtsub, kuigi antud õng pole spetsiaalselt selle jaoks tehtud ..... st. müüdud.\nLisaks sellele oleks ikka konkreetselt feederit kah vaja, nime pärast või nii\nMuide ülal olev fox on tõsiselt hea universaal ritv tonkatamiseks.\nsellega on nii, et veduk on kah mõldud näiteks kuni ca 35t täismassiga poolhaagise veoks... ja muidugi on ta selle sihtotstarbelisel kasutusel veoauto.\nParaku... suure baranka keerajad, kasutavad seda mitteharva, ka enda isiklike sõitude tegemiseks, näiteks kodust toidupoodi ja tagasi, näiteks kodust tööandja tegutsemisaadressile ja tagasi.\nSel juhul saame ju vaid tinglikult väita, et tegemist veoga. Isegi mitte sõitja(te)veoga, vaid baranka keeraja vedamisega, vastavalt tema isiklikule unikaalsele tahtele. Veduk on ta küll nime järgi ja isegi riiklikes registrites, aga vedamise meetodit ei kasutatud\nja samas, ma võin oma pezoo kahesajakuuega ka kaupu ja pakikesi vedada, kuigi...riiklikuis registreis veovahendina see ei figureeri ega mingit luba tavakauba veoks sellega vaja lähe.\nEhk siis küsimus ei ole üldse nimes, mis tootja on and, ise nimetame, või keegi kolmas, ...vaid küsimus ikka faktis mis sellega sooritatakse.\näkki mitte ainult siiski?\nsee mis sa sooritad ja see mis nimi on ...mõlemad ikka tähtsad vist?\nsamas mitte kohustuslikud ma saan aru.\net võid feederiga spinnatada (sellega mis keegi on müües feederiks nimetanud) ja võid tavaspinnaga tonkatada pannes korvi otsa ja siis on ta feeder.\net nii ja naa...vastavalt kokkuleppele?\nhttp://www.tellimus.ee/et/pood/details/2981/109/rods/feeders/maxximus-total-flexx-feeder-360cm,-3-parts.html näiteks see siis ...koleosaline ja ilma vahetatavate otsikuteta. tundub jube mõnna spinnaritv olevat ju???\nkoleosali...my asss...kolme ikka\nVäljamaa keeles obn kirjutatud, et ilgelt kohutavalt painduv.\nRoosärgi hea painutada, aga haugi jaoks ikka liiga lödi.\nenam ei leia aga miskil lehel oli selliseid nn feederisi hulgem kohe.\nHakkab juba tulema, vedel ja lödi ,) juba olemas.\nKoha püügiks võiks hakata sudakforide nime all neid samu feeder ja method feeder ritvu müüma.\nNeil oli mingi stiil, kus kleepisis taliõnge võtuindikaatori spinningu otsa ja siis nägid koha võttu, kui viimane kõhuli landile laskus vms.\nMingit filmi nägin.\nKahtlemata oleks sudakforil ilge kandepind, mis siis et tegu sellesama kuradima feederi või pikkeriga. Kindlasti esimene rõngas kah suurem külge kerida, sest siis on takistus kohe tugevalt väiksem ja saab väga kaugelt koha rebida.\nMuide on olemas ka veel method feeder\nSpetsiifiline feederdamise liik, millele toodeakse oma ritvu. Isegi meie poodides saadaval, müüijagi imestas, et näe kurivaim on jah mitte feeder, vaid method feeder\nKogu segadus on selles, et püügiviisi järgi hakati nimetama teatavat tüüpi põhjaõnge ritvu.\nFeeder tüüpi õngega on kehva 100g + lante loopida, kuna nii kutsutakse viimasel ajal 11-13 jalase ca 1.5lbs painde testiga vahetatavate võtuindikaatoritega ridvaga.\nTeisalt võib tootja müügi huvides mistahes ridvale midatahes peale trykkida.\nKui hakkame siin Eestimaal kõiki vahetatavate võtuindikaatoritega ritvu feederiteks kutsuma, siis okei teeme nii.\nLihkäsikatest juba eristame ühenduse tüübi järgi stekkerit\nSiis on meil veel imeline bolonka, mis on 3-5m rõngastega rulli kinnitusega teleskoopilne roigas.\nKuradile feeder, vot kui asi matchiks läheb hakkab alles tõsine segadus pihta. Ma olen käes hoidnud 12 jalast ritva, millel on vahetatavad indikaatorid, 1.25lbs paindetest ja millele on suurelt peale trükitud Match rod. Kõrval olevast feederist erines ta kahe enam rõnga võrra\n"Ehk siis küsimus ei ole üldse nimes, mis tootja on and, ise nimetame, või keegi kolmas, ...vaid küsimus ikka faktis mis sellega sooritatakse."\nJah,jah.Rahune nüüd maha!\nSa vaata Laanekas Koržetsi raamatu ÕNGITSEMINE lk.179 . seal ilus pikk jutt mis õng on Feeder .\nFeeder - e topsiõng on inglise põhjaõnge ehk tundliku tipuga tipuõnge alaliik, mis erineb tipuõngest vaid oma suurema heitevõime ja selle poolest, et reeglina kasutatakse rakenduses söödatopsi. jne .\nRitv on vahetatavate ridvapitsidega ; pehmemad püügiks seisuvees, vahepealsed püügiks tuule ja lainega seisuvees, kõige jäigemad aga vooluvee jaoks .jne.\nTšeki seal raamatus on palju vastuseid igasugu õngetüüpide kohta .\nno ma tulen mõni päev sinu juurde lugema siis\nmul omal nii tarka kirjandust kodus ei pole sellepärast siin lolle küsimusi esitan ka\nkäid sa praegu endakandis ka kusagil miskit kala nokkimas??\nplaan paariks päevaks sinna tulla...võtaks miskit varustust ka kaasa..\nKas teadjad mehed paneks kokku "virtuaalsed" erinevate hinnaklasside püügivahendid , näiteks ujukiõng , feeder ja tonka , jne . Hinnaklassid võiks olla säästukas , keskmine ja kulukam , kalastustarbed peaksid / võiksid olla ostetavad eestist .\nostes meilt kulukama saad tellides sama säästuka ja kui saatmine juurde panna siis keskmise;-))\nSiin on üks feeder, millega võib väidetavalt praktiliselt kõike püüda.\nViskad äkki lingi ka, kus selline isend asub. Või on Tallinnas kuskil võtta?\nNo ei leidnud. Võib olla, et ise saamatu. Äkki oled nii lahke ja täpsustaks asukohta?\nPaariks päevaks võin sulle seda raamatut anda küll, seal iga sugu vidinaid üles loetud mida algul püügivahendiks ei peakski , kui nime kuuleks .\nHuvitav kas keegi on sellelt poolakalt ka midagi ostnud ja kuidas asi toimib?\nMa olen sellelt "poolakalt" teinud 23 tellimust viimase 5 aasta jooksul . Vahel läheb aega üle nädala ennem kui teele panevad vale paar päeva . Saadetised DPD ja kuni 1kg poola postiga . Ennem teele panekut saadetakse mõlemil juhul tracking number .Maksmine paypal-iga .\nTegin kah tellimuse ära, ainult, et maksin krediitkaardiga. Eks näi kuidas asi sujub.\nKui ei proovi, ei saagi teada.\n,,...saapad peavalu tasuta transport ja sealt jõkke..." Tundub wäärtwärk olema.


09 | oktoober | 2015 | Ahunapalu maasektori veebikodu\nArchive for oktoober 9, 2015\nTervislikud tooted või siis mitte päris\noktoober 9, 2015 · Filed under Eluolu\nÜkskord sattusid meie koju lastele mõeldud kiirpudrud, vist olid Veski Mati omad. Õhinaga asusid mu lapsed neid proovima, kuid portsud jäid söömata, sest need pudrud olid LIIGA magusad. Ülimagusad. Isegi minu lastele, kes on maailma suurimad magusasõbrad.\nHiljuti pani sotsmeedia kihisema-kahisema üks pilt, kus oli visualiseeritud, kui palju sisaldavad erinevad poejogurtid suhkrut. Palju sisaldavad. Ja sellest saab aru ka ilma pilti vaatamata.\nVõi võtame müsli või mistahes hommikukrõbinad. Need kubisevad kõik suhkrust ja on ülimagusad. Ja juurde käib jutt, kui tervislikud ja head need on.\nMa olen umbusklik tarbija. Ma loen alati silte, ka kirbukirjas silte. Mul võib olla suur napoleonikoogi isu, aga kui ma koogikarbi pealt loen, millist paarikümmet e-ainet see sisaldab, siis kaob mul igasugune isu seda toodet osta, sest ma põhimõtteliselt ei osta neid tooteid, mille koostises on kümneid aineid, mis seal sugugi olema ei peaks. Et seda põhimõtet jälgida, tuleb koguaeg olla valvas, sest igal sammul üritatakse kergeusklikule tarbijale müüa midagi, mis on vaid toidulaadne toode. Silmad tuleb lahti hoida lihatoodete puhul – lugeda, kas seal üldse liha sees on ja mida on lisatud lisaks lihale. Maitsetugevdajatega tooted välistan kohe, sest sellise toote maitse on…no ei ole enam see õige. Kui mõnda aega oled hoidunud maitsetugevdajatest, siis hakkad lugematagi lihtsalt maitse (ja lõhna järgi ära tundma), kus see sees on.\nPeale tuleb hoolega passida kõikvõimalike kulinaariatoodete puhul. Sa võid arvata, et ostad tavalist kreemitorti, aga tegelikult ostsid keemiatoote. Või et nii lihtsat asja nagu kartulisalat ei oska ometi milleski kahtlustada, kuid sealt võib mõne tootja puhul leida nt värvainet. Milleks? Mida nad seal värvivad? Ei tea.\nJäätiste puhul tuleb silmad ajada pilukile ja kindlasti etiketti lugeda, sest võid sattuda taimerasva otsa. Samuti võib trehvata niivõrd ülimagusa toote otsa, mida süüa pole võimalik. Näiteks palusid mu lapsed mitte enam osta Premia jäätist “Küpsisetort”, sest seda ei ole lihtsalt võimalik süüa – keel kleepub suulakke. Ja pole ka ime kui 100 grammis tootes viiendik on suhkur.\nJuustu puhul tuleb hoiduda juustulaadsest tootest, mis kogenematule silmale näeb välja samamoodi nagu riivjuust.\nMaiustuste puhul tõmba aga jälle silmad kriipsuks ja püüa ära lugeda, mis värvaineid need sisaldavad. Mida värvilisem, seda jamam, on kõige lihtsam reegel.\nMillegipärast on nii, et mida suurem on tootja, seda enam üritab ta tarbijat lollitada. Sellepärast eelistan alati väiketootjaid, sest, kummaline küll, nemad suudavad veel toota toitu, mis on toit, millel on toidu maitse ja toidu lõhn. Näiteks olen aastaid tarbinud Rõngu Pagari maksapasteeti, sest see sisaldab kuute ainet (mälu järgi): seamaks, seapekk, porgand, sibul, sool, pipar. Pakend on sellel tootel kohutavalt jube, aga sisu väga-väga hea.\nAlguses nimetatud tooteid ma samuti ei osta, sest hiiglasliku suhkrusisalduse tõttu tundub mullet, et mind ja minu maitsemeelt tahetakse jälle lolliks teha. Otsitakse totukest, kes usub muinasjutte sellest, et sigamagus jogurt on hea tervise- või koguni dieettoode või et laps peab tingimata alustama oma päeva magusalaksu ehk kausitäie ülesuhkurdatud krõbinatega.\nNüüd võib küsida, et mis on alternatiiv nendele kolmele alguses toodud näitele. See on väga lihtne:\nPutru keedan ise algusest peale. Me sööme väga palju putrusid, 5-6 hommikul nädalas. Lemmikud on riis, hirss, odrajahu, kaerahelbed. Peale läheb vastavalt pudrule ka kodune moos, võisilm või hapukoore törtsakas. Ülemagustatud kiirputrude tarbimine ei ole tegelikult mingi eriline ajavõit, sest nii kiire ei tohiks ometi kellelgi olla, et leida hommikul see 15-20 minutit toidu valmistamiseks.\nLäilasid poejogurteid ei osta ma juba ammu. Ostan hoopis maitsestamata jogurtit, millest igaüks endale sobiva joogi meisterdab. Lisab nt mett, moosi, purustatud marju või banaani.\nMüslit armastavad mu lapsed väga. Olen seda teinud ise (täisterakaerahelbed, mesi, kookoshelbed, rosinad, kuivatatud jõhvikad vms, päevalilleseemned) või ostnud mahemüslit, mis pole nii ülesuhkurdatud. Udubeeneid ja rohke reklaamiga promotavaid hommikuhelbeid ei osta ja kui tuleb just väga suur helveste isu, otsin sellised, mis ei ole suhkruga maitsestatud. Annab otsida, aga enamasti ikkagi leiab.\nSellest jutust ei maksa nüüd nii aru saada, et ma olen magusavastane ja suhkruvihkaja. Ei sugugi. Olen suur magusafänn, aga ma ei taha, et mulle üritatakse tervislikkuse sildi all pähe määrida tooteid, mis seda oma olemuselt tegelikult pole.\nJa ma soovitan kõigile, kes ei ole seni viitsinud end kurssi viia, mida tegelikult sööte, siis – lugege silte ja saage targemaks! Paraku on nii, et igast küljest peale tungiva toidulaadse olluse eest saab kaitsta ennast ja oma lapsi vaid iseenda paremate valikutega.


Monte Carlo ralli - Eesti podcastid\nOtsi märksõna Monte Carlo ralli\n“Kuues käik” rallipodcast analüüsib põhjalikult, mis juhtus Ott Tänakuga Monte Carlo ralli kolmanda päeva kahel esimesel kiiruskatsel ning arutleb, miks tal pärast hoolduspausi ikkagi rallit jätkata ei lubatud. Ühtlasi proovime ennustada, kas Jari-Matti Latvala lubab pühapäeval oma hoolealustel võidu sõitma hakata või on Sebastien Ogier’ kaheksas Monte Carlo ralli võit juba kivisse raiutud.\nPODCAST: Kuues KäikMÄRKSÕNAD: Jari-Matti Latvala Monte Carlo ralli ott tänak ralli Sebastien Ogier wrc\nMonte Carlo rallil on kaks päeva peetud ja kaks on veel minna. Kedagi ei saa veel kõrgest mängust maha kanda, isegi mitte peaaegu kaks minutit kaotavat Dani Sordot. Kas Tänak andis ridade vahelt märku, et pole Hyundaiga aasta aega rahul olnud? Mida teeb ilm?\nPODCAST: Kuues KäikMÄRKSÕNAD: hyundai Monte Carlo ralli ott tänak ralli sport\nHooaja esimeses saates võtame kokku Monte Carlo ralli avapäeva ehk esimesed kaks kiiruskatset, mis röövisid WRC autodest stardinimekirjast Teemu Sunineni ning pakkusid Eesti fännidele rõõmustamist Ott Tänaku katsevõitude näol.\nPODCAST: Kuues KäikMÄRKSÕNAD: M-Sport Monte Carlo ralli ott tänak ralli sport Teemu Suninen wrc\n“Mehed ei nuta”: Kuhu jäid käsipallikoondise staarid? Häberli alustas kohe “ämbriga”?\n“Mehed ei nuta” peateemad 12. jaanuaril:\n– Käsipallikoondise EM-valikmängud Bosnia ja Hertsegoviinaga lõppes nii ja naa. Kas edasipääsulootust on? Kuidas saada otsustavaks mänguks kõik parimad koondisse?\n– Kas Eesti jalgpallikoondise uue peatreeneri esimese laagri koosseis sai liiga Flora-keskne? Kui veenvalt argumenteeris Aivar Pohlak värskes intervjuus Peep Pahvile oma valitud tee õigsust?\n– Kas Monte Carlo ralli toimub?\n– Tallinna Kalev/TLÜ korvpallimeeskond vahetas lõpuks peatreenerit: Martin Müürsepa asemele astus Valdo Lips. Kiidame heaks?\nPODCAST: Mehed ei nutaMÄRKSÕNAD: aivar pohlak jalgpallikoondis martin müürsepp Monte Carlo ralli Peep Pahv sport Valdo Lip


Volkswagen - Golf Sportsvan - Pärlid - Tehnoloogia\nDisain Avarus Mugavus ja heaolu Tehnoloogia Abisüsteemid Infolust Turvalisus\nUus Golf Sportsvani jaoks on saadaval terve valik ajamisüsteeme, millel on kõigil üks nimetaja: maksimaalne sõidumõnu koos väikese kütusekulu ja heitmehulgaga.\nKiire ja kokkuhoidlik.\nPalju veojõudu, palju momenti, väike kütusekulu: Golf Sportsvani TSI-bensiinimootorid tagavad jõulise mineku ja sõidumõnu vaatamata väikesele töömahule. Uusim mootoripõlvkond võimaldab kütust veelgi säästa. Nii võime vähimagi kahtlusevarjuta väita, et selline tõhusus on tõesti tehnika viimane sõna.\nVähe emissiooni, palju emotsiooni.\nLõpmatu sõidumõnu tänu äärmiselt ökonoomsele ja tohutu veojõuga jõuallikale, mille iseloomustamiseks piisab kolmest tähest: TDI. TDI on paljudes maades Volkswagen AG kaubamärk ning tähistab otsepritse ja turboülelaadimisega diiselmootoreid. Uusim diislikütuse ühisanumpritse töötab ühtlase rõhuga ning tagab maksimaalse suutlikkuse igal ajahetkel, hoides kütusekulu samal ajal madalana. Golf Sportsvani TDI-mootorid sobivad ka sportlikuks sõiduks tänu oma suurele pöördemomendile.\nSäästlik igas olukorras.\nKütusekulu ja heitmehulga vähendamise nimel on tehtud kõik võimalik: BlueMotion Technologyga Volkswagenil on pööratud erilist tähelepanu mugavuse ja dünaamika ühendamisele ökonoomiaga. Eriti tähelepanuväärne selles osas on regeneratsioonisüsteem, mis suunab pidurdusenergia tagasi akusse. Kütust aitavad säästa ka mootori tõhus juhtimine täiustatud tarkvaraga ja madalamad tühikäigupöörded. Põhja all ja radiaatorivõre ümbruses ettevõetud meetmed parandasid veelgi aerodünaamikat. Kõrgemate käikude "pikemad" ülekanded ja madala veeretakistusega rehvid kuuluvad samuti BlueMotion Technology paketti, mis on loodud erakordselt säästlikuks ja vähese heitmehulgaga sõiduks.\nLiugle kaasa, nautides optimaalsetteelpüsivust..\nLisavarustusena pakutav adaptiivveermik DCC võimaldab teil veermikku seadistada vastavalt oma soovidele ja hetkeoludele. Seadistust saab hõlpsasti muuta sõidurežiimi valiku funktsiooniga, valida on tavalise, mugava ja sportliku seade vahel. Elektriliselt reguleeritavad amortisaatorid seadistuvad protsessi käigus automaatselt. Adaptiivveermik DCC reageerib pidevalt muutuvatele sõiduoludele, arvestades ka sõiduki pidurdamist, roolimist ja kiirendamist. Iga amortisaatori kokkusurumist ja tagasikäiku reguleeritakse eraldi murdosa sekundi jooksul. DCC annab teie Golf Sportsvanile parema juhitavuse ja sportlikuma välimuse, sest koos adaptiivveermikuga lastakse ka kere umbes 10 mm võrra madalamale.\nIga juht on isesugune.\nLisade hulka kuuluva sõidurežiimi valiku funktsiooniga on Golf Sportsvan võimeline hõlpsasti kohanduma teie sõidustiili ja soovidega. Teil pole vaja teha muud kui valida soovitud sõidurežiim, kasutades navisüsteemi (lisavarustus) puutekraani - alates eriti säästlikust ja lõpetades eriti sportlikuga. Lisaks mootori, rooli ja käigukasti seadistamisele saab teha ka teisi muudatusi ja neid salvestada. Oma "isikliku režiimi" alla saate salvestada täiendavaid soojenduse, kliimaseadme ja esitulede seadistusi.


K & V andmebaas Avaleht » Uudised » Merkelilt kindel «ei» ühisvõlakirjale\nMerkelilt kindel «ei» ühisvõlakirjale23.05.2012Saksamaa teatas eile, et keeldub jagamast vaevatud eurokaaslaste võlakoormat, ignoreerides IMFi ja OECD üleskutset toetada tänaselt tippkohtumisel Pariisi, Rooma ja Brüsseli ühisvõlakirja-ettepanekut.\nSaksa kantsler Angela Merkel rõhutab, et euroala võla ühte patta panemine võtaks lõunapoolsetelt majandustelt motivatsiooni struktuurseid reforme teostada.\nIMF ja OECD ajastasid oma üleskutsed tippkohtumise eelõhtule.\nPrantsuse vastvalitud president François Hollande nõuab jõuliselt ühiseid eurovõlakirju – mis võiksid leevendada stressis perifeeria laenutingimusi, kuid tõsta samas Saksa omasid, «levitades» sakslaste laenuvõime ühisrahaliitu mööda laiali.\nSaksamaa ütles selge sõnaga, et idee on neile hetkel vastuvõetamatu.\n«Praeguste [ELi] lepete raames on see võimatu,» ütles üks kõrge Saksa valitsusametnik. Ametnik lisas, et Berliin lähitulevikus oma vastulauseid tagasi ei võta.\n«See on meie kindel veendumus, mis juunikuus muutmisele ei kuulu,» ütles ta. Diplomaatide sõnutsi on tänane tippkohtumine, mis varasemalt näis olevat juba kasvuvõtmes ettekirjutatud, muutunud ettearvamatuks.\nEurovõlakirjade küsimus võib tekitada Hollande’i ja Merkeli vahel tugeva tulevahetuse. Enamik diplomaate usub, et Merkel suudab blokeerida mistahes ettepanekud – seega on oodata rohkem suitsu kui tuld.\nAllikas: E24Veel sama päeva uudiseid: » Euroopa Parlament toetab finantstehingute maksu


14. 09. 2009. 13:50\nTeema: Müüa TRM number MÜÜDUD!\nMüüa TRM number MÜÜDUD!\nMüüa TRM number 450 eek. Ise ei saa sõita, sest kukkusin rangluu katki.\n13. 08. 2009. 11:04\nÜleskutse! kui meie hulgas on vabatahtlikuid, kel on soovi võistluse heale õnnestumisele kaasa aidata - palun võtke ühendust! Keegi ei jää meeles pidamata ja tänudeta! (viimasel Kanada MK-l oli organisatoorse poolepeale aitamas kuni 500 (!) vabatahtlikku). kindel vabatahtlik ka minu näol olemas. Mu...\n11. 08. 2009. 11:16\n11. 08. 2009. 10:59\nKahjuks ei õnnestu Haanja100 kodulehel registreerimine. Pool registreerimise lehest on mitteaktiivne st lehte ei ole võimalik allapoole kerida! Mul õnnestus! Proovi veel! kirjutas: kes juba foorumis end kõvaks hakkavad ajama. Sellest on laul ka: http://www.youtube.com/watch?v=4pXfHLUlZf4 Point? ikk...\n11. 08. 2009. 10:36\n06. 08. 2009. 16:29\n06. 08. 2009. 11:07\nCCRM näitas rajameisterdamisel jälle suurepärast taset. Olen see aasta omapead suht palju Harku singleid üritanud avastada, kuid ilmselt ei tea ma nendest ikka suurt midagi veel :) Korraldus ladus, kaaskodanikud õnnelikud ja viisakad. Enda sõiduoskust on veel lihvida küll ja küll. Jalastuma pidin mi...\n15. 07. 2009. 22:24\nMaha sadanud vihm oli raja väga heaks muutnud. Korraldus 5+ nagu kolmapäevakutel ikka ja alati. Kodanikud ratturid olid väga viisakad ja abivalmid kui tekkis vajadus mööda sõita :) Tore oli rajal näha pisikesi rattureid. Pressisin mis ma pressisin, aga kulgejaid kätte ikka ei saanud :) :) Mõnusa tun...\n14. 07. 2009. 13:48\nSai siis ka esimest korda 24h sõit sõidetud (märksõnadeks: kerge päike, pilves, vihm, pori, veel vihma, palju pori ning hommik ilma vihmata). Plaan oli sõita juba 2008, siis jäi sõit selle taha, et ei saanud meeskonda kokku. See aasta sai tehtud segameeskond ning nagu lõpptulemusest näha tuli sõit k...\n17. 06. 2009. 23:09\nHästi korraldatud üritus, huvitav rada ning viisakad ratturid. Mulle meeldis selle aasta rada rohkem. Seekord sai ka korralik maokas pandud. Tulemuseks väändunud käiguvahetus heeblid, õnneks endaga kõik korras, mõned kriiumud ja heeblid said ka enam-vähem sirgeks väänatud. Tore on see, et uusi rattu...\n02. 06. 2009. 16:45\nSooviksin tagastada kahte pumpa mis anti mulle mingi 50-60 km vahel.Esimene mees andis mulle Sks Co2ballooni mis kahjuks millegi pärast tööle ei hakanudki,siis ootasin veel mingi 10min ja stardinumbriga mingi 474 andis mulle keegi Sks mnt pumba millele oli peale kirjutatud 10bar,hiljem sain tuttaval...\n26. 05. 2009. 22:00\nTäna pindas Valga Teed ka Saverna-Otepää lõiku. Kivipuru lendas kõikjale ning eks see värske killustik ole ka päris terav. Muret tekitas veel see, et tänase ca 20 kraadiga alt tõrv sulas. Põhimõtteliselt on pindamine sellel lõigul vajalik, sest talvisel teehooldusel on sahad osa kildu pealt ära lük...\n26. 05. 2009. 19:59\nsee on küll kena uudis... Siis saab pühapäeval peale sõitu pigi ratta pealt maha kraapida\n25. 05. 2009. 16:53\nVäiksed eelarvamused raja suhtes olid, kuid peale esimest ringi oli selge, et rada on vägagi hea. Eriti meeldis suusarajad ja läbi raba nikerdamine, muidugi ka raja lõpuosa. Kindel plaan oli iga kui viimane kilomeeter läbida, kuid kahjuks teise ringi lõpus, kuskil 2km enne vahefinishit sain oma elu ...\n21. 05. 2009. 11:40\nTeema: Kona Craft MTB kolmapäevakud III etapp - Järve\nRada oli hea, korraldus nagu ikka suurepärane ainult enda võimeid ja oskuseid tuleb veel lihvida :). Samas juhtus eile minu jaoks ebameeldiv intsident, kui lapsega rajal olles sain negatiivse kogemuse. Esimest korda võtsin lapse kaasa, et rattapisikut ka lapsele süstida. Kuid kahetsusväärselt sain ...\n07. 05. 2009. 17:47\nRada oli hea, korraldus nagu ikka suurepärane ainult enda võimeid ja oskuseid tuleb veel lihvida :). Samas juhtus eile minu jaoks ebameeldiv intsident, kui lapsega rajal olles sain negatiivse kogemuse. Esimest korda võtsin lapse kaasa, et rattapisikut ka lapsele süstida. Kuid kahetsusväärselt sain l...\n05. 05. 2009. 09:52\n27. 11. 2008. 09:41\nsoovin samuti Haanja 100 dvd. E-post: andrus.pilt@rimibaltic.com Kuhu, kellele ja kui palju filmi eest maksma peaks? Kui valmis saan, võtan ühendust. Pane mulle vahepeal oma aadress maili või privasse, läeb pärast kiiremini! Ja jah, video tellimused ka, kes pole veel tellinud, pange aga maili peale,...\n21. 11. 2008. 16:11\nTeema: Viimsi Hawaii\nRe: Viimsi Hawaii\nKuna Tarmo sisuliselt avalikustas oma nime teen seda minagi. Nimi on mul Andrus Pilt ning tõepoolest samal päeval, kui antud teema postitasin midagi Viimsi kpl juhtus, mis mind pahandas. Tänaseks on teema unustatud ning kindlasti kavatsen ma veel see aasta Viimsi kpl külastada. Seega üleskutse Viims...\n19. 11. 2008. 21:17\nPoel endal ei ole vigagi, kuid teenindus ning suhtumine klienti on viiepalli arvestuses 2. Kui küsida toodet, et seda lähemalt uurida nähvatakse, et paljas toote vaatamine ei anna midagi. Jutt käib MNT jooksudest. Kes ennast ära tunneb saab asjast aru? Ei hakka täpsemalt nimedest rääkima. Samas ei s...


06 | september | 2009 | Kassi raamatutuba.\nDaily Archives: 06/09/2009\nHerbjørg Wassmo “Põgenemine Franki juurest”\nHarva räägitakse sellest, mida tõeliselt mõeldakse või tuntakse. Enamik vestlusi on ainult maskeering. Tõeline elu tuleb harva või ei tulegi pealispinnale. See eksisteerib ainult inimeste peas.\nNoorel emal on suur vajadus korraldada endale ja väikesele lapsele jõulud. Kõik peab olema täiuslik. Pisima detailini läbi mõeldud. Ta lamab ärkvel ja kuulatab lapse hingamist ja mõtleb, et teda ei tohi petta. Laps peab saama muinasjutulise elamuse. Igal aastal. Ta kardab, et ta ei tule sellega mingil juhul toime. Ta teab, et ta ei tule toime. Lapsel on ainult tema. Ta võib küll tuua talle advendikalendri, teha kingitusi, tõsi küll, mitte kalleid, aga siiski. Ta võib talle raamatut ette lugeda, süüa teha, kodu kaunistada, laulda. Kuid laps tunneks tühjust seda päriselt mõistmata. Kui ta suuremaks kasvab, paljastab ta täiskasvanute jõulude võltsi palge. Ja üksinduse.\n“Ma olen terve elu isasid uurinud, seetõttu eksin harva. Nad on liigutavalt abitud või ka hooplevad või käskivad. Tal on täiesti teistsugune, kohmetu pilk, võrreldes sellega, millega ta meid fuajees silmitses. Vaata käte liigutusi. Nagu tahaks tütrel põske silitada, kuid mõtleb ümber, sest äkki on viimasest korrast möödas kümme aastat ja tütar ei ole enam laps. Või nagu mõtleks ta, et oleks võinud tütrele pigem mõne looma kinkida, selle asemel, et ta siia tuua. See mees ei tea, kuidas ta peab end üleval pidama. Selles rollis ei ole keegi teda juhendanud. Meie näitleja peab improviseerima isaks olemist. Ta tahab meelsasti tõestada ennast rollis, mida ta ei ole filmis mänginud. Ühtlasi ei taha ta, et tütar peaks teda autoritaarseks või võõraks. Ta tahab usaldust leida, aga ei tea õieti kuidas.”\nPõhjus, miks mul on nii raske ülejäänud maailmaga toime tulla, oli selles, et peas võttis kõik liiga palju ruumi.\nInimesele on olulisem, et tal oleks võime armastada kui olla armastatud.\nMe ei peaks midagi hoidma edaspidiseks. Võib-olla just see ongi viga turvalise meelekindluse eelistamisel. Silmapilk ähmastub, kaotab tähtsuse. Selle võib alati peita edaspidiseks. Inimesed ja tunded – edaspidiseks. Siis, kui paremini sobib. Kui praktilised asjad on eest ära. Kohustused. Ma arvan, et palju on neid, kellel jääbki elu elamata, sest nad peidavad selle ära edaspidiseks.\nInimesed on vabad. Neid ei saa koguda nii nagu kogutakse kirjamarke. Neid ei saa edaspidiseks hoiule panna või müüa ja vahetada. Neist on rõõmu ainult sel hetkel, kui sa suudad nende elus kohal olla.\nMa põlgasin oma vastupidavust kõndida järelejätmatult ühes suunas. Seda orjalikku hoiakut elu suhtes. Endale võetud kohustust minna edasi eesmärgi poole, millest ma ei teadnud, kas see mulle meeldib. Kas see võib olla põlvest põlve edasiantav feminiinne tava?\nMitte miski ei lahutanud mind elust sel määral kui mõtted ja kirjutamine, ja mitte miski ei tunginud kirjutamisse jõulisemalt kui elu.\nTelefoni parim omadus on see, et selle abil saab raha üle kanda ja praktilisi kokkuleppeid sõlmida. Aga muidu? Jääkülmad helid, undamine ja klõksatused, mida saadab totaalne tühjus. Telefon on inimese tähtsaim rekvisiit demonstreerimaks oma abitut üksindust.\nElu või reisimine on nagu kirjutamine. Kogu aeg peab tegema valikuid. Väga sageli ei saagi teada, kas valisid selle, mille oleks pidanud.\nThis entry was posted in Uncategorized and tagged norra, Wassmo on 06/09/2009 by a..


www.militaar.net • Vaata teemat - Riigipöördekatse 1992\nTänane kuupäev 06 Dets, 2021 19:01\n[ 107 postitust ] Mine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5 ... 8 Järgmine\nPostitatud: 08 Mai, 2006 20:29\nLiiga vähe aega on neist sündmustest möödas. Paljud niitõmbajad võivad olla veel kõrgete või tähtsate kohtade peal (mitte ilmtingimata kuskil poliitikas) ning neil ei ole kindlasti tahtmist, et seda asja keegi lähemalt uuriks. Ehk 20-30 aasta pärast on see võimalik. Side idanaabriga tundub küll ilmne, kuid vaja oleks teada, kes oli nende käepikendus Eestis.\nPostitatud: 08 Mai, 2006 20:52\nPaljud niitõmbajad võivad olla veel kõrgete või tähtsate kohtade peal (mitte ilmtingimata kuskil poliitikas) ning neil ei ole kindlasti tahtmist, et seda asja keegi lähemalt uuriks.\nKusjuures ongi nii poliitikas kui ka kõrgetel kohtadel. Mõned hoiavad ka madalat profiili. Sellest teemast on juba nii mõnigi nimi läbi käinud. Pole mõtet ju hetkel seda teemat puudutada, nagunii ei ole valitsusstruktuurid tõest huvitatud. Neil on oma "tõde", jagatakse ordeneid omavahel ja ainsad õilsad ja ausad ju nemad.\nNeed sündmused olid pikad ja nendega tollal kaasnes palju ärevust. Jäägerkompanii laiali saatmise eest võitlesid just paljud need, kelle südamed ja käed nende üritustega seoses puhtad polnud.\nOli muideks kuulda, et keegi plaanis nendest kuumadest suvepäivist Pullapääl ka filmi teha, eks näis kas õnnestub. Ja iseasi kui palju me näeme sealt tõde.\nPostitatud: 08 Mai, 2006 21:04\nKes laulma tulnud Läniku Manni mängib?\nTeema pealkiri: LEHT LEITUD!\nPostitatud: 08 Mai, 2006 21:21\nPostitatud: 08 Mai, 2006 23:51\nPilt ajaloost: 30. september 1989. Eesti Vabariigi mälestusmärgi taasavamine Toris. Pildil kõnelemas Asso Kommer. Sai ka ise seal käidud ja imelik lausa mõelda, et aeg on lennanud nii kiiresti.\nPostitatud: 09 Mai, 2006 16:33\nLiitunud: 20 Jaan, 2005 11:40\nOlin selle "riigipöördekatse" ajal Kuperjanovis ajateenija. Mosinaga läks kaasa A kompanii ja suurem osa ohvitsere. Minu rühmaülem pani meid valiku ette, kui tahate, minge Mosinaga kaasa, kui ei jääge siia. Järgmine päev tulid ohvitserid ja A kompanii tagasi. Olevat öö kuskil metsas veetnud. Oligi kogu "riigipöördekatse".\nViimati muutis Gert, 03 Aug, 2006 11:36, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 09 Mai, 2006 17:28\nLugesin harri13 soovitatud SLÕhtulehe artikli läbi ning mul jäi küll mulje, et kõik kes seal arvamust avaldasid, rääkisid kõigest muust, aga mitte asjast. Pigem tekitab selline kõige eitamine just sügavamaid kahtlusi, et püütakse midagi väga valgustkartvat varjata. Poliitikas on käibel kaks fraasi:\n1) otsige kõige taga naist...\n2) tuleb otsida seda, kellele see kõik kasulik on...\nNende ajaloosündmuste puhul kõlbab see teine fraas.\nViimati muutis Pärtel, 09 Mai, 2006 20:06, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 09 Mai, 2006 19:17\nMina jälle arvan, et ei ole hea kui veel paarkümmend aastat ootame selle asja lahtirääkimisega. Mina tahan ikkagi teada kelle poolt ma võin valimistel hääletada ja kelle poolt mitte ja minu jaoks on see asi segane, kuna pole kohapeal viibinud.\nPostitatud: 30 Mai, 2006 23:04\nLiitunud: 02 Veebr, 2006 22:31\nKogu jutt siin, on, et naised saunas rääkisid ja ise täitsin lüngad.\nPostitatud: 31 Mai, 2006 14:58\nraivo aga ehk valgustad seda episoodi meie lähiajaloost. Teema väga huvitav sest samalaadseid episoode toimus mujalgi ida euroopas olen kuulnud et Poolas ja Tsehhis näiteks\nTeema pealkiri: riigipööre!?\nPostitatud: 13 Juun, 2006 10:44\nTotaalne jama. Põnev on ju uskuda, et ka siin Maarjamaal võib midagi sellist põnevat ja erakordset juhtuda ja, et oli ikka üks ohtlik ja äraarvamata ärev aeg.\nTegelikult oli tegu aga vaid ühe episoodiga Mosina järjekordsest klounaadist, missugust sellel ajal korduvalt nähtud sai. Aga eks igaüks usu seda, mida ise tahab. Olgu see rõõm!\nPostitatud: 13 Juun, 2006 22:09\nMnjah, see on tõesti täiesti täpne hinnang... nii kõnealusele sündmusele kui siinmainitud isikule. Klounaad ühesõnaga.\nPostitatud: 14 Juun, 2006 23:39\nhttp://www.delfi.ee/news/paevauudised/e ... d=13146270\nNatuke mõeldes on päris teemasse.... miskit käärib.\nTeema pealkiri: arusaadav\nPostitatud: 15 Juun, 2006 10:37\nAru saada kes on riigipöördekatsete(jäägrikriis,kuperjanovlaste)taga ja\neesmärgid ka.jäägrite kriisist ma tean seda,et neil oli kontakt\nviru pataljoniga ja jäägrid plaanisid vene vägedega midagi.Muidugi mõlemal juhul\noleks võimul Saviaare-Toomepuu klikk,aga see kuulub juba oleksoloogia\nPostitatud: 17 Juun, 2006 6:47\nMeie ülesanne võiks aga olla välja selgitada, kes olid need tollased jäägreid ja Mosinat/Mossinat ässitanud inimesed ja kellelt nad tegelikult juhiseid said.\nEi ässitanud neid kedagi, nad tahtsid omaalgatuslikult EKP ja Plaanikomitee vennad Tallinnas kõik maha tappa.\nMuideks, Mosin oli see mees, kes koos Võru malevlastega peksis Kaitseliidu majast välja lurjused, kompartei politrukid ja antvärgid.\nKui miilits (s.o. politseimundris miilitsad) appi kutsuti, siis ähvardasid kaitseliitlased selle kamba kõik maha lasta. Selle peale viimases hädas helistati Kuperjanovi pataljoni ja paluti abi. Abi saabuski Mosina ja autotäie sõdurite näol. Mosin jagas matsu kohe ära, kes on eestlased seal ja kes venelased. Ütles, et kes teist sellest joonest üle ronib see maha lastakse ning andis käsu kuul rauda tõmmata, mida sõdurid ka meeleldi tegid. Selle peale jooksis kogu see punaste punt laiali. Nii saigi Võrumaa malev enda maja tagasi.\nTartu omad püüdsid sama teha hiljem aga julgust ja mõistust jäi väheseks...\nKasutajad foorumit lugemas: Welber ja 7 külalist


Andmekaitse | PuhelinFix\nVeebipoe puhelinfix.ee isikuandmete vastutav töötleja on K-Power OÜ (registrikood 12818616) asukohaga Tartu mnt 56, 10115, Tallinn, tel +372 5450 2779 ja e-kiri pood@puhelinfix.ee. Vastutav töötleja on määranud andmekaitsespetsialisti, kelle kontaktandmed on: tel +372 5450 2779 ja e-kiri pood@puhelinfix.ee.\nK-Power OÜ on isikuandmete vastutav töötleja. K-Power OÜ edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Maksekeskus AS-le.\nIsikuandmeid hoitakse Zone Media OÜ serverites, mis asuvad Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Liidumajanduspiirkonnaga liitunud riikide territooriumil. Andmeid võidakse edastada riikidesse, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks ning USA ettevõtetele, kes on liitund andmekaitse kilbi (Privacy Shield) raamistikuga.\nIsikuandmete töötlemisega seotud vaidluste lahendamine toimub klienditoe vahendusel (tel +372 5450 2779 ja e-kiri pood@puhelinfix.ee). Järelevalveasutus on Eesti Andmekaitse Inspektsioon (info@aki.ee).


Tänavakunsti järeleaitamistunnid — Ingridruudi\nAmetnikud väidavad, et see tingib kuritegevuse kasvu. End kultuurseks pidav kodanik ähvardab selle eest tänaval peksa anda. Kunstnike Liidu esimehes tekitab see õõva. Kui guugeldada, mida on paaril viimasel aastal Eesti meedias tänavakunstist kirjutatud, siis avaneb just selline pilt.\nIlmselgelt ei saa nii emotsionaalseid reaktsioone põhjenda pelgalt piinlik puhtusearmastus või erinevad arusaamad esteetikast. Tänavakunst – graffiti, tagimine, seintesodimine, nimetus oleneb nimetajast samavõrd kui konkreetsest juhusest – tekitab häirituse, mille intensiivsus viitab tõenäosusele, et sel-les peegeldub midagi tänasele hetkele eriti olemuslikku. Ilmselt võibki tänavakunsti pidada kunstivormiks või -žanriks, mis on kõige selgemal ja otsekohesemal viisil kaasaja, see tähendab kaasaegse linna, nägu.\nKui kaasaegne kultuur on eranditult linnaline, siis tänavakunst on nähtus, mis kõige otsesemal ja vahetumal moel tõukub linnakeskkonnast sellisena, nagu see praeguseks on: praktiliselt üdini tarbimis- ja elamusmajandusest läbistatud privatiseeritud ruum, kommertssõnumitest küllastatud, kus suhe tegeliku materiaalse kohaga on muutumas üha õhemaks. Vastupraktikana sün-dinud tänavakunstis on leidnud oma väljenduse domineerivast teistsugune ja sobimatu, teised võimalikkused ja allasurutud fantaasiad – see on olnud väljajäetute linn. Need on olnud päriselu märgid ja jäljed ruumides, mis on mahajäetud ja eitatud või lämbunud kommertsvisuaaliasse. Tänavakunst on võitlus nähtavuse nimel – visuaalsuse poolt valitsetavas kultuuris on olemas ainult see, kes on nähtav. Pealtnäha vaidlustamatu nähtavuse režiimi häiri-mine ja lühistamine näitab visuaalsuse korra ühiskondlikku ja poliitilist konst-rueeritust. See ongi see, miks neile märkidele on nii häiriv otsa vaadata. „Me peegeldame viisi, kuidas linn meiega räägib,“ on öelnud Swoon. Õige töö õiges kohas toob esile oma konteksti tähenduse, teeb nähtamatu taas nähtavaks.\nTänavakunsti üheks põhiliseks omaduseks on peetud dialoogilisust: see on sündinud vastusena mingile konkreetsele sündmusele, keskkonnale või kohale, ning tehtud omakorda vastuse – avaliku dialoogi, kommentaari, järgmise teose – ootuses. See on remiksimise kultuur, olemasoleva tõlgendamine, peale-, üle- ja ümberkirjutamine. Kuid ajafaktor on see, mille poolest see praktika spetsiifiliselt kaasajale vastab. Tänavakunst on oma reaktsioonides kiire, kuid samavõrra põgus ja ajutine, toimides täiesti võrdselt kahes paralleelses kontekstis: füüsilises ja virtuaalses maailmas. Esmaimpulsiks on emotsionaalne ja väga vahetu suhestumine konkreetse füüsilise keskkonnaga ja töö põgus toime selles, kuid täpselt sama kiiresti saab see dokumenteeritud ja levitatud ning asetub mitmesuguste võrgukanalite kaudu globaalsesse konteksti. Rändavate grafitikunstnike jaoks on oluline märkida ära järjest enam erinevaid kohti, mis nende paralleelmaailmas moodustavad kõik ühtse võrgustunud globaallinna, kus vanakooli kohaspetsiifika probleemid osutuvad ilmselt kohatuiks. See on sujuv ja enesestmõistetav võrgustunud maailma aktsepteerimine, kus ka vastupanudiskursuses ei ole midagi peale hakata suurte jutustuste või idealistlike eesmärkidega. End etteantud reaaliasse smugeldades loevad hoopis nutikad taktikalised liigutused - kiired, kohalikud ja ajutised mikroaktsioonid.\nIllegaalse praktikana alustanud tänavakunstist on Läänemaailmas saanud praeguseks üks tunnustatud kunstivorme, mis ulatub enesestmõistetavusega ka galeriidesse, muuseumitesse ja erakogusesse, millest kirjutatakse uurimusi ja kaitstakse doktoritöid. Endisi põrandaaluseid provokaatoreid kutsutakse teostama seinamaalinguid muuseumitesse, linnakeskustesse ja mujale ning Banksy-suguse maskoti jätkuv anonüümsus toimib peamiselt žanri teravuse alalhoidmise huvides. Eestis aga, nagu ka ülalpool viidatud, on tänavakunst jätkuvalt kriminaliseeritud. Arusaamade murdmiseks toimuski augusti keskelt septembri alguseni tänavakunsti üritus KONT. Selleks rentisid korraldajad (kunstnik Jaanika Okk, disainerid Uku-Kristjan Küttis, Carl-Robert Kagge, Uku Sepsivart ja Kumu kunstimuuseumi kuraator Maria-Kristiina Soomre) kaheksa merekonteinerit, millest arhitekt Ott Kadariku abiga sai Kalaranda installatiivne linnaruumiobjekt. Selle eri pinnad kattusid kahe nädala jooksul seitsme eri tänavakunstniku või tiimi teostega. Tänuväärt kombel toimusid hilisõhtuti ka artist talk´id, kus Itaaliast (Peeta ja Made; Joys), Prantsusmaalt (Honet), Brasiiliast (YUSK), Poolast (Robert Proch) ja Eestist (Anton ja Remy; Multistab) pärit kunstnikud ka oma varasemaid töid ja tegevust tutvustasid. Ei saa jätta mainimata, et algse idee kohaselt pidid konteinerid olema paigutatud linnaruumi eri kohtadesse laiali, et ootamatu visuaalse segaja efekt toimiks ja sündmusest osasaajate hulk oleks võimalikult suur. Kuid nii nagu keelati paar aastat varem konteineritele maalimine Noorteöö raames, ei õnnestunud see seegi kord. Teisalt soovis kultuuripealinn nagunii võimalikult palju tegevust kultuurikilomeetri äärde kontsentreerida.\nMida siis KONT selliseks omaette installatsiooniks moondununa saavutas? Esiteks lihtsalt kokkupuute ja kogemuse väga erinevatest joonistamisstiilidest ja käekirjadest, mis üksteise kõrvale mõõduvõtmiseks kokku toodud moel, mida õigupoolest ainult sedasorti tellimus võimaldab. Kuid üldisemalt, koos vestlusõhtutega, tundus ta toimivat eelkõige kui tänavakunsti väljendus-vormide ja tähenduste kogumik või ka käsiraamat – nagu järeleaitamistund linnale, kus sedasorti vägivallatu kodanikuallumatus tekitab, vähemalt sõnades, vägivaldseid reaktsioone. Keskkonnas, kus n.-ö loomulik tänavakunst veel ülearu tugevatel jalgadel ei seisa, andis KONT kõike korraga, kompaktselt ja pakendatult, kontseptuaalse ülevaate ja äkilise arengute ühtlustamise ehk otsehüppe asjade seisu, kus suurte seinamaalingute tellimine täna-vakunstnikelt ongi normaalne praktika. Loodetavasti ei jää selles hüppes tähelepanuta vahepealne faas ega hakata seetõttu eeldama, et kõik prakti-seerijad peaksidki püsima vagusi suurte dekoratiivsete tellimustööde ootel.\nKalarannas intensiivistas KONT veelgi kultuuripealinna suve puhul sinnakanti tekkinud ajutist tihe-elu, lisas oma kihi ruumi ja kindlasti ka spetsiifilise publiku mõttes. Kuigi merekonteinerid on käepärase ja mõjusa vahendina juba selgelt üleekspluateeritud (näiteks muuhulgas loodi hiljuti konteineritest Konttiaukio ka Helsingis arendamise ootel seisva Kalasatama elustamiseks), siis nende keskele tekkiv pealt lahtine ruumikuubik suutis teatava kohataju ikkagi tekitada. Selgelt ajutine KONT rõhutas veelgi Kalaranda ja selle lähistele sel suvel kujunenud linnaruumi katsetuslikku iseloomu, „mis-oleks-kui“- kvaliteeti, vabaduse vahehetke pea kohal rippuva arendamise, edendamise, korrastamise ootel. Misjärel kehtestub korrastatus, mille toimeloogika ja nähtavale lubatu või lubamatu üle taas erinevate, sealhulgas tänavakunsti vahenditega küsimusi esitama hakata.\nJuhtumisi sai neil päevil valmis veel üks teos linnaruumis, mida KONDiga seob küll ainult mastaap ja visuaalne dekoratiivsus. Viidates nõukaaegsele kunstide sünteesile, kattusid ühe endise kahekorruselise tööstushoone seinad Mustamäe teel PVC-le trükitud kujutistega, kus Tom of Finland teeb heroiliselt vabrikutööd ja kollaste traktorite korstnad pilluvad südameid. Tegemist on Ville Lausmäe ja Peeter Klaasi (VLS) tööga Ekskavaatoritehase ajaloo ainetel, mis sai teoks küll praktilisest vajadusest katta hoonevaremeid, kuid mille visuaalne keel asetub pigem tänavakunsti paradigmasse. Värskendav, et ajal, mil kesklinna kerkib erinevate firmade tellimuste ja kingitustena järjest pronksist kitši, on see ettevõte otsustanud panustada eneseiroonilisele camp´ile.\nIlmunud Sirp 2.09.2011


Martin Helme: valitsuse otsuste tõttu kasvavad järgmiseks toidu, transpordi ja kodusooja hinnad - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Martin Helme: valitsuse otsuste tõttu kasvavad järgmiseks toidu, transpordi ja kodusooja hinnad\n- Updated 24.09.2021\nEndise rahandusministri, EKRE esimehe Martin Helme sõnul pole inflatsiooni aeglustumine lähiajal tõenäoline ja valitsus peaks aitama elektrihindade langetamisele kaasa, kärpides lisaks aktsiisilangetusele ka ülekandetasusid.\nHelme sõnul räägib minister Keit Pentus-Rosimannus (Reformierakond) endiselt 50 miljoni euro kärpimisest, mis ei ole tema hinnangul mõistlikult sisustatud. “Kui räägime struktuursetest uuendustest, siis protsendikärpe teooria on, et iga ministeerium leiab üles kõige vähem mõtteka kulukoha ja võtab sealt raha ära, aga praktikas ta ei ole kunagi niimoodi juhtunud. Tavaliselt leiab ministeerium üles avalikkusele kõige ärritavama kulukoha ja ütleb, et ei saa kärpida,” ütles Helme ERR-ile.\n“Eelarve sisu me näeme alles siis, kui see Riigikogule üle antakse järgmisel nädalal. Mulle tundub, et selle eelarve võiks kokku võtta sõnadega: poliitiline kokkulepe oli, et Keskerakond sai mõningates valdkondades palgatõusud ja ilmselt ka jätkuvad aktsiisialandused, mille valitsus ära tegi. Teisest küljest Reformierakond saab jätkata oma kärpejuttu,” sõnas Helme.\nHelme hinnangul pole inflatsiooni aeglustumise prognoosid tõenäolised. Inflatsiooni kiirenemise taga on tema sõnul üks osa koroonast taastuval majandusel, kuid peamiselt võib selles süüdistada raha- ja eelarvepoliitikat.\n“Ma näen, et inflatsioon võib jõuda ka kahekohaliste arvudeni, see omakorda tähendab seda, et tekib väga tõsine palgasurve, ka erasektoris. Alguses on inflatsioon riikidele hea, rahakäive kiireneb, numbrid suurenevad, eelarvesse laekub muudkui raha juurde. Juba õige varsti hakkab see mõjuma vastupidiselt,” sõnas Helme.\n“Mida Eesti valitsus peaks tegema on siseriiklikud regulatsioonid, reguleeritavate hindade osas. Ma täiesti hämminguga vaatan seda, kuidas tänane valitsus pigistab oma silmad kinni elektrihinna tõusu ees. Propagandistlikult on pandud lauale, et nad lükkavad edasi aktsiisitõusu, mis on õige, aga väikese mõjuga samm. Energiahindade kasv annab selle tõuke, et järgmiseks kasvavad toidu, transpordi ja kodusooja hinnad. Selle hinna saab Eesti valitsus, kui tal on selgroogu otsustada, tuua allapoole ja see pidurdab kindlasti inflatsiooni,” ütles Helme.\nTeemad: esilugu Helme hinnad


Raamatutuba » Kriminaal- ja põnevusromaanid » Mõrv number kolmeteistkümnendas\nEi olnud mingit võimalust kindlaks teha, kui kaua juba olid nad mind hoidnud väikeses ruudukujulises keldrikorruse ruumis. Selle massiivsetest betoonplokkidest seintes polnud ühtegi akent. Ka metallukses ei olnud mingit ava. Ja kui uks hetkeks avati, oli näha ainult koridori kunstlikku valgust. Toa ainus valgusallikas oli suunatav lamp tühjal laual. Lamp oli seatud nõnda, et alasti pirni ere valgus mulle otse näkku paistis.


LIPS SALV LÕHENENUD SUUNURKADELE 5ML\nLIPS salv on aktiivne dermakosmeetikum suu ümbruse naha hooldamiseks. Aktiivsed koostisosad mõjuvad nahale rahustavalt ja aitavad säilitada naha tervislikku seisundit.\nAKTIIVSED KOOSTISAINED: salveiekstrakt, B2-vitamiin, tsink.\nTEADE: Tuubi maht on suurem kui salvi hulk selles. See ei ole tootedefekt.\nAinult välispidiseks kasutamiseks. Kanda paikselt või kogu suu piirkonda. Kasutada mitu korda päevas.\nRegulaarne kasutamine vähendab sagedasi probleeme suu piirkonnas. Lastele alates 3. eluaastast.\nINGREDIENTS (INCI): AQUA, CAPRYLIC / CAPRIC TRIGLYCERIDE, ZINC OXIDE, , PROPYLENE GLYCOL, DIISOSTEAROYL POLYGLYCERYL-3 DIMER DILINOLEATE, PETROLATUM, CERA ALBA, MAGNESIUM SULFATE HEPTAHYDRATE, SALVIA OFFICINALIS EXTRACT, RIBOFLAVIN, PHENOXYETHANOL, METHYLPARABEN, ETHYLPARABEN, ETHYLHEXYLGLYCERIN, DMDM HYDANTOIN\nIDUN HUULEPALSAM 15ML


Põlemisõhu niisutamine suitsugaaside puhastamiseks ja efektiivsemaks soojuse taaskasutuseks | condens\nMida niiskem on suitsugaas, seda rohkem energiat see sisaldab. Niisutamisel suurendatakse vee hulka põlemisõhus. Niisutis kuumutatakse põlemisõhku ja aurustatakse vett. Aurustamiseks vajalik energia võetakse heitgaasi kanalist peale esmase soojuse taaskasutamise etappi. Põletusõhk niisutamine võib mõjutada põlemisprotsessi juhitavust ja usaldusväärsust, samuti suurendada jäätmepõletusahju efektiivsust.\nLisatud graafikul on võrreldud gaasi kondenseerumist traditsioonilise skraberiga ning skraberiga millele on lisatud põlemisõhu niisuti. Viimasel juhul võimaldab tagasivoolu temperatuur suitsugaasid jahutada kuni 55 °C temperatuurile.\nAlumine kõver näitab kondenseerumist, mis on saadud tavalise skraberiga ning taaskasutuse maht on 17% katla väljund võimsusest. Suitsugaasides temperatuuri 55 °C tasemest alla jäävat energiat saab kasutada põlemisõhu niisutamisega. Põlemisõhu niisutamisel saavutatakse kastepunkt 48 °C.\nKui põlemisõhu niiskus, mis tuleb katlasse on kõrgem, siis on vastavalt kõrgem ka suitsugaaside kastepunkt. Sellisel juhul saab soojust taaskasutada ja anda soojusvõrku kõrgemal temperatuuril ning lubab suitsugaaside temperatuuril alla 40 °C saavutada soojuse taaskasutust mahus 27% katla väljund võimsusest.\nNiisutatavat põlemisõhku saab eelnevalt soojendada madalatemperatuuriliste lahkuvate suitsugaaside abil, mis tõstab veelgi kasutegurit isegi juhul kui katla põlemistsooni suunatakse pihustatud vesi.\nPõlemisõhu niisutamise protsessi saab kasutada kõikide kütuseliikide puhul. Loodusliku gaasi puhul lihtsuse ja gaasi kõrge hinna tõttu on selle kasutamine baaskateldel eriti tulutoov.


Kiire ainevahetus - müüt või tegelikkus?\nMe kõik teame kedagi, kes sööb valimatult kõike ja nii palju, kui hing ihaldab, grammigi juurde võtmata. Kui jätta kõrvale haigused ja muud äärmuslikud juhud, mille puhul energiakulu ja isu on häiritud, siis kas inimorganismi ainevahetus saab tervete indiviidide vahel palju erineda? Millest sõltub energiakulu ja kas osad inimesed tõesti kunagi kaalus juurde ei võta?\nEnergiatasakaal on toitumise põhitõde, mis eeldab, et kehakaal on püsiv võrdse energiakulu ja kaloraaži korral. Tihti aga tundub, et mõni inimene sööb rohkem, kui kulutab, kuid see ei peegeldu kaalunumbril. Palju kuuldud põhjendus on kõnekäänd „kiire ainevahetus“, kuid tegelikult sellist nähtust ei ole. Ainevahetuse kiirust saab tõlgendada muude faktoritega, millest inimese energiakulu sõltub. Vanus, sugu ja pikkus, mis on baasainevahetuse määrajad, aga ka uni ja kehaline aktiivsus on peamised energiakulu mõjutavad faktorid. Vähem teatakse geenide, kehakompositsiooni ja NEAT-i (non-exercise activity thermogenesis) mõju päevasele energiakulule.\nNEAT on välismaine termin, millele õigupoolest eestikeelset vastet ei olegi. Seda saab seletada kui kehalist aktiivsust, mis toimub treeninguväliselt. Nendeks tegevusteks on kõik meie päevased liikumised ja toimingud, mis pole eesmärgi poolest treeningule sarnanevad füüsilised tegevused. Sinna alla võivad kuuluda ka väiksemadki liigutused, nagu näiteks sõrmega hiireklõpsutamised või jalgade liigutamine istudes. Ühtlasi on NEAT ka enim alahinnatud faktor energiakulu arvestamisel, kuna see võib inimeste puhul väga palju erineda. Teadusuuringutega on leitud NEAT-i põhjustatud 2000kcal erinev energiakulu sama kehakaaluga inimeste puhul, mis tähendab pea kahekordset erinevust päevases kaloraažis kehakaalu säilitamiseks. Näiteks kontoritööd tegevate inimeste puhul on leitud, et puhtalt seismine laua taga istumise asemel võib suurendada päevast energiakulu sedavõrd, et aastaga kaotatakse 2.5kg rasvamassi (eeldades, et muid kaalulangetusmeetodeid ei kasutata). NEAT võib olla ka üheks põhjuseks, miks paljud mitte-trennitegevad inimesed valimatult süües ikkagi kaalu juurde ei võta.\nTeiseks oluliseks faktoriks on kehakompositsioon, ehk meie erinevused rasvavaba massi ja rasvamassi osas. Rasvavaba mass ehk suures osas lihasmass on peamine energiat tarbiv kude meie kehas, mistõttu suurema rasvavaba massi ja väiksema rasvamassi korral meie keha kulutab rohkem energiat kui sama kehakaalu juures kõrgema rasvaprotsendiga inimene. Seetõttu võivad väiksema rasvaprotsendi, aga suurema lihasmassiga inimesed süüa ka rohkem ning kehakaalu säilitada. Trenni tegevate inimeste puhul võibki suuremat energiakulu seletada suurema rasvavaba massiga, sest treeningul kulutatud energia moodustab tavainimese päevasest energiakulust maksimaalselt 30%.\nMainimata ei saa jätta ka geenide rolli inimorganismi energiatarbimises. Teadlased on energiakulu uurides lisaks lihasmassile rasvavaba massi osana uurinud ka suuremaid organeid ja nende energiakulu. Enim energiat tarbivad organid on aju, süda, maks, neerud ja põrn. Näiteks on toodud välja, et rasvkude kulutab 4.5kcal ühe kg kohta, kuid aju energiakulu samas ühikus on 240kcal. Väga vähesel määral, aga vastavalt geenidele, päritolule ja rassile võivad organite suurused erineda ning sellega võib seletada ka „kiiret ainevahetust“. Küll aga põhjendab see kogu päevasest energiakulust kuni 5%, sest erinevus organite massides on sedavõrd väike.\nTõde peitub siiski energiatasakaalus - kaal püsib nendel, kes söövad sama hulga energiat kui nende keha kulutab. Küll aga tasub silmas pidada, et kehakaalu säilitamine kogu elu jooksul ei tähenda muutusteta kehakompositsiooni. Kehaliselt mitteaktiivsete inimeste lihasmass hakkab elu jooksul vähenema ning seega võib kehakaalu säilitamine tähendada ka rasvaprotsendi tõusu ja lihasmassi langust. Treeninguväline kehaline aktiivsus ehk NEAT võib olla küll põhjuseks, miks mõned inimesed endale rohkem toiduenergiat saavad lubada, ent tervise seisukohalt on oluline ka eesmärgipärane füüsiline treening ja tasakaalus toitumine. Elisa Elustiiliäpp annab sulle võimaluse mõlemaks – audiotreeninguid saab sooritada igasugustes tingimustes ning toidukalkulaator annab soovitused mitmekesiseks toitumiseks.\nTartu Ülikooli täiendusõppe lektor


Taavi Veskimägi: taastuvenergia tasu kiire kasv aitab head hinnata - Tööstusuudised\nAutor: Anne Oja • 2. detsember 2009\nTaavi Veskimägi: taastuvenergia tasu kiire kasv aitab head hinnata\nEleringi uus juht Taavi Veskimägi ütles, et taastuvenergia tasu kiire tõus aitab elektritarbijail oma rahakoti najal aru saada, mis on neile pikemas perspektiivis hea, ja vaigistab fossiilsete kütuste ning taastuvenergia pooldajate vahelist sõnasõda.\nÄripäev küsis poliitikast energeetikaettevõtte juhiks suundunud endiselt rahandusministrilt Taavi Veskimäelt, kas see võis olla juhus, et just tema tööle asumise esimesel päeval, teatas Eesti Energia võrguteenuste hinna tõusust 1. märtsil.\nEhkki Veskimägi leidis, et ettevõtete hinnapoliitika on igaühe enda kommenteerida, tunnistas ta taastuvenergia hinna kiiret kasvu ja väljendas selle üle isegi rõõmu.\n"Taastuvenergia tasu kiire kasv tasemelt 3s/kWh eest tasemele 12,6 s/kWh on objektiivne kaasnähtus kui taastuvatest allikatest toodetud elektri osakaal küündib Euroopa Liidule lubatud 5,1% tasemel 12-14%ni," sõnas Veskimägi.\n"Enam keskkonda säästval energiapoliitikal on oma hind tarbija jaoks. Vast esimest korda hakkame seda selgelt elektritarbijatena tunnetama, mis on hea, see toob vast enam tasakaalu diskusiooni konventsionaalsete fossiilsete energiakandjate ja taastuvallikate kasutamise vahel," lisas ta.\nTulevikuväljavaadete kohta ütles Veskimägi, et usub turu ja piisavate ühenduste hinda ohjeldavasse mõjusse. "Usun, et turg ja piisavad ühendused Põhjamaadega teevad kindlasti tarbijatele tulevikus parema hinna kui seda oleks suletud turu ja administratiivse hinnamehhanismi juures," selgitas ta.\n"Investeering ühendustesse võib esialgu tähendada väikest elektrihinna tõusu, kuid kui vaadates nt 10 aasta perspektiivi, võidab tarbija selle läbi 10 s/kWh eest," täpsustas Veskimägi.\nEleringi juht möönis, et avatud turu tingimustes võib elektrienergia hind Eesti tarbija jaoks ka tõusta. Veskimägi märkis, et täna tuleb Eestis elektri eest maksta kuskil 46 senti KWh-st ja Nord Pooli hinnatase ületab lähtuvalt aastaajast 10-20 protsenti Narva Elektrijaamade fikseeritud hinda.\n"Nord Pooli hinnas on aga süsihappegaasi hind juba sees, kuid meil täna pole. Toodame elektrit süsihappegaasi-dumpinguga. Aastal 2013 võivad Narva Elektrijaamad hakata ostma CO2 kvoote, pluss investeeringud, siis võib hind tõusta 90-100 sendile KW eest," selgitas Veskimägi.\n"Arvestades hetkel majanduskriisist lähtuvat elektrinõudluse kukkumist, on Eestis ja Lätis tootmisvõimsusi kõvasti üle. Kui hind on nõudluse pakkumise funktsioon, ei näe ma põhjust suureks hinnatõusuks," lisas endine poliitik samas.\nLähiaastatel tegeleb Elering OÜ EstLink 2 merekaabli rajamise, tootjate ja suurtarbijate ühendamise ning reservvõimsuste väljaarendamisega, mis tagab elektrisüsteemi töökindluse.\nTarbimise langus kisub elektri hinda alla\nFortum langetab elektri hinda 1%


Volume Designi uus tootmishoone annab klientidele konkurentsitihedal turul mitmeid eeliseid - Volume\nEnam kui 25aastasega kogemusega valgusreklaamide tootja Volume Design OÜ on Eestis ja Põhjamaades omal alal tuntud ning tunnustatud tegija. Aprillis aset leidnud kolimine Rae Tehnoparki\navab juhatuse esimehe Lauri Filipjevi sõnul ettevõttele väga konkurentsitihedal turul veelgi uusi võimalusi.\n„Kolimise peamine eesmärk on pakkuda klientidele suuremat väärtust nii meie tootevaliku,\ntarneaegade kui ka hinna osas. Täna on meil võimalik haarata enda kätesse kogu reklaamivalmistamise tootmisahel, sest meie puhul on tegu siiski reklaamitootja, mitte vahendajaga,” ütleb Filipjev. „Seni oleme pidanud kasutama küll alltöövõttu näiteks vesilõikuse, pulbervärvimise ja metallitööde näol, kuid tulevikus on meil plaanis avada järk-järgult nii oma metallitsehh kui ka värvikamber. See tõstab tootmiskiirust ning parandab tellija jaoks lõpptoote hinda. Samuti saame laiendada tooteportfelli, näiteks on meil võimekus juba täna teha senisest suuremõõdulisemaid ja keerukamaid reklaamposte. Kuulame loomulikult ka oma klientide soove ja oleme koostöös nendega avatud uute toodete arendamisele.” Volume Design OÜ Eesti müügijuht Teet Rüütmaa lisab, et väheoluline pole ka uue, 3750 m2 suuruse kontori- ja tootmishoone asukoht Rae Tehnopargis, kuhu on kogunenud erinevate valdkondade tipptegijad. „Siinsamas kõrval on nii logistikafirmad kui ka materjalide müüjad ja alltöövõtjad, mis kiirendab juba täna meie tootmist ja tarneid. Samuti on asukoht logistiliselt suurepärane – Tartu maantee ääres, lennujaama, Tallinna kesklinna ja sadama lähedal. Klientidel on siia lihtne tulla.” Uude majja kolimine on tõstnud ka tööde logistikat ning sünergiat töötajate vahel, kes veel aasta alguses pidid tegutsema kolmel tootmispinnal eraldi hoonetes. Nüüd on olemas piisavalt laopinda materjalide hoiustamiseks, tooted liiguvad osakondade vahel läbimõeldud lean-meetodil ning tööprotsesside kvaliteet on tõusnud. Uues hoones on palju panustatud töötajate olmetingimustele – ruumid on valgusküllased, avarad, korraliku ventilatsiooni ning ergonoomiliselt liigutatavate töötasapindadega. „Hea töötaja on alati hinnas, ent teda tuleb motiveerida ka teisiti kui palganumbriga. Seetõttu plaanime näiteks lähiajal avada oma jõusaali jne. Kui tööl on hea olla, töö käib uute seadmetega, toimuvad mitmekülgsed koolitused ning esitatakse piisavalt põnevaid väljakutseid, ei väsi ka vaim nii kiirelt. Konkurents on turul ju mitte ainut toodete ja teenuste, vaid ka tööturu osas ning meie oleme seda meelt, et head meeskonda peab igapäevaselt arendama ja andma neile piisavalt motivatsiooni,” räägib Filipjev.\nKorralik näidisteruum lihtsustab ja kiirendab valiku tegemist\nUues majas on mõeldud ka oma tootevaliku paremale esitlemisele ning selleks avatakse koguni kaks näidisteruumi, kus klient saab reklaamidega tutvuda ning oma käega katsuda. „Saame näidata valgusefekte, toodete modifikatsioone, tutvustada erinevaid materjale, mis aitab kliendil otsustada ning meil jõuda kiiremini tehinguni. Tegelikult on ju kõigil oma reklaami kättesaamisega alati tuli takus,” selgitab Rüütmaa. „Töötame ka programmi kallal, kuhu parameetreid sisestades saaks esimese eelhinna kohe tellijale öelda, et ka selles osas olla veel kiiremad.” Filipjev lisab, et automatiseerimine tootmises ja müügiahela digitaliseerimine ehk eelarvestuse, joonestuse ja hinna saamine väiksema klikkide arvuga on tõesti hetkel üks prioriteete. „Reklaamifirmades kulub liiga palju aega dokumenteerimisele, mille tõttu jääb väärtusttoovale müügile aega vähem. See ei peaks nii olema ning meie järgmise poole aasta eesmärk on teha tehases kõik toimingud võimalikult automaatseks, et hinnapäringu vastus jõuaks kliendini päeva jooksul. See tähendab, et hetkel, mil klient alles ootab konkurentide hinda, on meie hea ja kiire pakkumine tal juba olemas ning oleme valmis tööga kohe alustama.”\n„Eriolukord maailmas ning Covid19 viirusega seonduv on kahtlemata mõjutanud meidki, see tähendab pannud kliente pikemalt jah-sõna ütlemist vaagima. Loodame keerukamast olukorrast hoolimata teostada oma edasised arenguplaanid ning laiendada kliendibaasi nii Eestis kui ka uutel turgudel.” Tootel on ka muid omadusi kui hind Kuna iga toote kõige tähtsam omadus on kvaliteet, pakub Volume Design oma tellijatele kindlustunnet viieaastase garantii kaudu. „Tunneme oma toodet otsast lõpuni ning seetõttu julgeme olla kindlad, et see on kvaliteetne ja vastupidav. Viieaastane garantii annab tellijatele kindlustunde,” ütleb Rüütmaa. „Soovime oma klientidele abiks olla ja aidata nende äri edendada, pakkudes täisteenust disainist paigalduseni. Valgusreklaamide puhul kasutame meie kliimale vastavaid kvaliteetseid ja vastupidavaid materjale, mistõttu võib neid käsitleda kui aastatepikkust investeeringut. Uute toodete arendamiseks ja testimiseks on ettevõte loonud eraldi osakonna. Mehed on ühisel meelel, et täna on paljud reklaamtooted liiga töö- ja materjalimahukad ning liialt massiivsed. Selle asemel tuleb ära kasutada insenerimõtlemist ning muuta seda trendi. Selleks, et mängida Skandinaavia n-ö kõrgliigas, on Filipjevi sõnul eeldused olemas: „Eelmises majas tuli meil sõna otseses mõttes sein ette – polnud ruumi ega võimalusi. Täna on käibe kasv reaalselt võimalik, ent see saab sündida ainult tänu headele klientidele, kvaliteetsetele toodetele, kogu tootmisahela ühte majja koondumisele ja muidugi meie töökatele inimestele!”\nVolume Design OÜ tooted omavad Euroopa Liidu CE-märgist, mis näitab, et reklaamid on kooskõlas kehtivate tervise-, ohutus- ja keskkonnanõuetega. Ettevõtte tegevus vastab rahvusvahelistele kvaliteedi- ja keskkonnajuhtimise standarditele ISO 9001 ja ISO 14001. Lisaks antakse oma kiletoodete paigaldamisele 3M MCS garantii.


Asenduskoduteenus | Saaremaa Toetava Hariduse Keskus\nAsenduskoduteenus on teenuse osutaja poolt lapsele tema põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, talle turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning lapse ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täiskasvanuna.\nAsenduskodu teenusele suunatakse orb ja vanemliku hoolitsuseta laps:\n5) kelle vanemad kannavad eelvangistust või vangistust vanglas. Lapse asendushooldusele suunamisel ja talle juhtumiplaani koostamisel arvestatakse vähemalt 10-aastase lapse soovi. Kui lapse arengutase seda võimaldab, tuleb arvestada ka noorema kui 10-aastase lapse soovi.\nAsenduskoduteenusele õigustatud lapsele osutatakse asenduskoduteenust:\n1) kuni lapse 18-aastaseks saamiseni,\n2) statsionaarses õppes või tervislikel näidustustel muus õppevormis põhikoolis, gümnaasiumis või kutseõppeasutuses põhi- või keskhariduse omandamise korral kuni järgmise kooliaasta alguseni või\n3) kutseõppeasutuses, rakenduskõrgkoolis või kõrgkoolis bakalaureuse- või magistriõppes esmase õppekavajärgse nominaalse õppeaja lõpuni, kui asenduskoduteenusel viibiv laps jätkab õppimist kutseõppeasutuses, rakenduskõrgkoolis või kõrgkooli bakalaureuse- või magistriõppes samal kalendriaastal, kui ta omandas põhi-, kesk- või kõrghariduse.\nTööpõhimõtted asenduskodu teenusel olevate laste puhul:\nAsenduskodu tegevuse eesmärgiks on kasvatada lastest vastavalt oma võimetele eluga toimetulevad ja ühiskonnale vajalikud kodanikud.\nOma eesmärkidest tulenevalt on asenduskodul järgmised põhiülesanded:\n– kasvatada lapsi vastavalt nende eale, tervislikule seisundile, võimetele ja iseloomule võimalikult peresarnastes tingimustes;\n– arendada laste võimeid ja häid iseloomuomadusi ning neutraliseerida halbu kalduvusi;\n– arendada laste ja kasvatajate ühistegevust;\n– toetada lapse elukohajärgset eestkosteasutust lapse tagasipöördumisel koju, lapsendamisel või lapse üle eestkoste seadmisel või andmisel hooldusperekonda;\n– korraldada koos eestkosteasutusega lapse iseseisva elu alustamist.\nAsenduskodu tagab lastele nende eale ja seisundile vastava hooldamise, rehabilitatsiooni ning arstiabi korraldamise.


KPMG: 80% ettevõtjaist tänavu palku ei muuda - Sekretar\nKPMG: 80% ettevõtjaist tänavu palku ei muuda\nMajanduskasvu ootuses jääb ettevõtete palgapoliitika tänavu alalhoidlikuks, tõdeti täna KPMG uuringu "Majanduse pulss 2010" esitlusel.\n"80% arvab, et palgad tänavu nende ettevõttes ei muutu. See näitab ettevõtjate alalhoidlikkust olukorras, kus oodatakse majanduskasvu kerget taastumist," ütles KPMG Balticsi juhatuse liige Andres Root.\nUuringust selgus, et kümnendik vastanutest pidas võimalikuks kerget palgatõusu ning samapalju ka langetamist. "56% ettevõtetes plaanitakse töötajate arv tänavu samaks jätta, kuid üle 26% on valmis personali kuni 10% võrra suurendama," lisas KPMG Balticsi juhatuse esimees Andris Jegers.\nTähtsaim, mida ettevõtted peaksid majanduslanguse perioodil tegema, on kulubaasi viimine jätkusuutlikule tasemele. Seda arvasid 64% vastanutest," sõnas ta.\nRoot lisas, et kui kulubaasi tahetakse viia jätkusuutlikule tasemele ja palgatase jääb samaks, siis tuleb kokkuhoid kusagilt mujalt kui palgast. "Näiteks audiitoritele ja juristidele tahetakse vähem maksta," lisas ta.\nAprillis tehtud uuringus "Majanduse pulss 2010" küsis KPMG ettevõtlussektori otsustajatelt arvamusi Eesti majanduskasvu väljavaadetele. Veebipõhisele uuringule vastas 163 Eesti juhtivat ettevõtjat, kas siis tegevjuhtkonna liikme või omaniku tasemel.


Suurenenud liige silikooniga, 0 thoughts on “Suurenemine peenise ja suurenenud emotsionaalne stress ajal intiimne”\nSuurenenud liige silikooniga, Kui palju on suurenenud liige silikooniga\nIlmunud aastast. Emakaverejooks on verejooks emakas. Kuid kui uustulnuk suudab tekitada piisavalt. Operatsiooni ajal lihas juhitakse kõrvale peenise, kus on fikseeritud tema loomulik kudesid. Sorteeritud vill peab olema kuiva, kerge, hästiventileeritud või sundventilatsiooni ruumis.\nKui palju on suurenenud liige silikooniga Te tunnete, kui palju teid petti ja kui palju selle probleemi lahendamiseks lisati peavalu. Mida praktika näitab, kui palju eestlased sisegolftingimustes harjutavad? Ajakirjas on lugu väikesest preilist, kellest sai kolmekuuselt golfiklubi liige.\nÜheks B-kompleksi vitamiinide puudujäägi põhjuseks on suurenenud töödeldud Aligneril on siiski väike traadike, mis on ümbritsetud silikooniga ning jääb hammaste. Sellest ajast peale olen ikka ja jälle otsinud erinevaid beseerulli retsepte, et seda imelist maiust ka kodus teha. Foto Nurgaks on sellest, kui palju kreosooti on päikese toimel pinnale imbunud ka Eestis, ehkki seni teistel põhjustel on pidevalt suurenenud.\nKui suurem objekt siis tuleb korrata seda ja kihid võivad paksemaks minna kui konarused välja saadud.\nKui vorm valmis siis lõikad pikku pooleks või siis rohkemaks tükiks paberinoaga, eemaldad objekti ja kleebid silikooniga kokku tagasi. Valad saadud vormi peene liiva ja küünlavaha segu täis. Kui jahtunud eemaldad silikoonvormi.\nKopsud ja hingamiskeskus on see koht, kust inimene hakkab hbuma, kui ta on end tga vga ra ajanud, snab Makko. Mnnikasvutee aitab taas jalule saada, kui ini-mene ennast palju s-distab ja leiab, et peab teistest rohkem tege-ma. Populaarteaduslik ajakiri. Ilmunud aastast. Seda tüüpi laminaat vaigu suurenenud kontsentratsioon, kusjuures produkt talub üle 6 tunni vees kaotamata kvaliteedi poolest.\nTema tulemuslikkuse laminaat kohustatud tehnoloogia: kui analoog. Kui tõhus see on, millised on selle funktsioonid ja tüübid?\n0 thoughts on “Osta salvi peenise laienemise Petropavlovsk-Kamtšatski”\nMillised on pöialde korrektorite funktsioonid? Üldjuhul määravad sellised pöidla korrektorid ortopeediliste arstide, kellel on jalg valu valulikkus, samuti jalgade eesmise osa erinevates kirurgilistes operatsioonides. Kõige sagedasem on valik päevase ja öise. Kui ma nüüd alles mõne Suurenenud liige silikooniga pärast saan silikooni juurde, siis kas ma saan Ootamatult läks seda aga nii palju ja siis ma ei teadnud, mida teha, ja nii Seejärel täita vahed silikooniga põhimõttel: pigem rohkem, kui vähem.\nVana Maja kolmandas numbris tuleb jutuks noore pere kodu loomisest juugendlikus puitpitsmajas, rehemaja korrastamisest suvekoduks, kolmanda põlve plekimeistritest, värvide kasutamisest vanasti. Praeguse nii kiiresti suurenenud kui viimasel sajal aastal. See on silikooniga. Venitamist penisa in Makinsk Innovatsioon aitab vältida palju probleeme.\nNäiteks löök kaas mitte ainult tekitada ebameeldivat heli, vaid ka kaane ise võib murda, ja klaasitud hõlmab torustiku praod. Sageli on lapsed vigastatud, kui kaane on järsult langetatud.\nKui see tõepoolest nii oleks Suurenenud liige silikooniga ilmselt poleks ka seda teemat. Omaette teema on müüja käitumine.\nOstes loetakse sulle ette kui kõva riista sa saad. Kannatab lund lükata, Peenise suurus kahe aasta jooksul vedada ja muid vägitükke. Kui sellele on määratud dekoratiivsed funktsioonid, vaadake kontrastseid lahendusi. Isegi sügavkülm võib olla moekas, enamasti on disaineriga käsitööplaadid halli värvi tavaline tsemendimutrit. Siin on sisekujundus!\nKui teie käe ulatub värvilise fuuga, vali kõige lihtsam plaat minimaalse mustrite ja kaunistuste arvuga. Selline sopistumine toimub kõhuseina nõrkade kohtade kaudu ning avaldub pehme nähtava mügarana. Tihti annab song endast märku ka valu kaudu, mis on tuntav füüsilise pingutuse tegemisel, köhimisel või aevastamisel.\nSong on peamiselt nähtav seistes ning vähem tuntav lamades. Pihustid peenis kommentaare Kuidas suurendada peenise online.


Loe lähemaltAlex Mallari Jr Vanus, elulugu, wiki, puhasväärtus, sissetulek, karjäär, haridus ja perekond.Tea ka üksikasjuAlex Mallari nooremVanemad, lapsepõlv, suhe, pikkus, Instagrami pildid ja juuste värv.\nAlex Mallari juunior on tuntud näitlejaSyfy telesariTume aine. Mallari mängis rolliNeli / Ryō Ishida,mis on praegugi populaarne. Peale selle on ta mänginud ka paljudes teistes hittfilmides ja telesarjadesRoboCop, maksa külalisele, määratud ellujäänu, jne.\nAlex Mallari juunior, elulugu, vanus, vanemad, õed-vennad ja lapsepõlv\nAlex Mallari noorem sündis 19. veebruaril 1988 Filipiinidel, kuid ta kasvas üles ja kasvas üles Kanadas Ontarios Scarborough's. Tal on Kanada kodakondsus. Tema vanus on 30 aastat vana.\nsimeoni panda kõrgus\nTa ei ole avalikustanud oma vanemate ega õdede-vendade kohta ühtegi meediat ega allikat. Samamoodi ei ole ta avalikustanud oma rahvust.\nRääkides oma hariduslikust taustast, keskkooli nimest privaatne. Siiski õppis ta Toronto ülikoolis.\nAlex Mallari noorem karjäär ja tööelu\nPärast lõpetamist tegi Mallari näitlejakarjääri. Esimest korda mängis ta telesarjas Külm veri, 2009. aastal Kosour Changsha komanad. Käimasoleval aastal mängis ta tegelast Hirot ‘Õiglast õiglust’. Aja möödudes andis ta palju menukaid filme, nagu RoboCop, Pay The Ghost, Dead Genesis jne. Tema karjäär tõstis esile telesarja Tumeaine. Ta mängis ka nelja rolli / Ryō Testudo.\nSeejärel mängis Alex 2016. aastal ilmunud telesarjas „Määratud ellujääja“. Nende Alex mängis peaminister Edward Marino rolli. Järgmisel aastal töötas ta teises sarjas nagu Conviction, kus ta kujutas Matty Tan'i rolli. Tema viimane töö on unetus, mis ilmus 2016. aastal seal, kus ta tegutses Kenina.\nAlex Mallari juuniori auhinnad ja kandidaadid\nTa pole tänaseni ühtegi auhinda võitnud. Kuid tema roll filmides ja telesarjades on alati fännide lemmik.\nAlexi puhasväärtus on umbes 1–10 miljonit dollarit. Teavet palga kohta vaadatakse endiselt üle. Kuigi tema peamine sissetulekuallikas tegutseb.\nkeesha terav kõrgus\nAlex Mallari Jr Suhte staatus (abielus)\nAlex abiellub Alexandra Bethiga, kes on YouTube'i elustiili vlogija ja tuntud kui Alexandra's Girl Talk kanal.\nNad abiellusid 2010. aastal ja on õnnistanud poisi nimega Alonzo. Mõlemad on üksteisse sügavalt armunud ja kuulujuttudest eemale hoidnud.\nTema pikkus on 5 jalga 8 tolli ja tal on mustad juuksed. Alexi silmad on musta värvi. Kuid tema kaalu ja keha mõõtmed pole kättesaadavad.\nTa on aktiivne Instagramis ja Twitteris. Alexil on Twitteris umbes 12,4 K ja Instagramis 12,5 000 jälgijat. Facebooki puudutav teave pole saadaval.\nKui vana on Vhong Navarro? Bio, Wiki, puhasväärtus, karjäär, naine, filmid\nKui vana on Benjamin Atkinson? Bio, Wiki, karjäär, puhasväärtus, filmid, Instagram\nAyisha Diaz (mudel) Bio, Wiki, vanus, karjäär, puhasväärtus, suhe, Instagram, kõrgus\nCarmeni kuningas Bio, vanus, vanemad, õed-vennad, rahvus, suhe, lemmikloomad, palk, netoväärtus\nlisa hartman netoväärtus\nthomas brodie-sangsteri netoväärtus\nsteve antin gei\nHolly mõtiskleb aastapalga üle


Hinnapakkumiste ausus? - Korteriühistu Abi\nFoorumi pealeht KORTERIÜHISTU KORTERIÜHISTUTE HALDUSFIRMAD\nProbleemid ja teised teemad, mis on seotud haldusfirmadega\nLiitunud: 16 Mär 2007 02:00\nPostitus Postitas arpeau » 11 Apr 2011 11:03\nkirjutan teile murega, kus meie haldusfirma HANSA REM pakub välja kolm hinnapakkumist, millest üks on tõsiselt võetav ja kaks neist võltsid.\nAndsime haldusfirmale teada, et need võltsid hinnapakkumised meile ei sobi, mille peale teatati, et neil rohkem pole. (Loomulikult on meil juba ammu uued välja valitud!)\nKas siin foorumis on juristidest lugejaid? Tahaksime kuidagi nende võltsitud hinnapakkumise pärast firmale midagi teha, sest nende ülbus on ülemõistuse. Kas see oleks kuidagi võimalik? Tänan vastuste eest!\nLisan ka lingid mõlemale hinnapakkumisele.\nhttp://web.zone.ee/arpeau/load/korter/ seal olevad PDF failid.\nTähelepanu võite pöörata kirjavigadele ja allkirjale!\nRe: Hinnapakkumiste ausus?\nPostitus Postitas pimeloom » 11 Apr 2011 12:20\nKõigepealt võiks soovitada, et kui te haldusfirmaga rahul ei ole, siis mis keelab teil uut haldusfirmat leidmast või ise haldama hakkamist. Tallinnas ei tohiks ju haldusfirma leidmisega probleeme olla.\nMis puudutab hinnapakkumisi, siis keegi ei sunni teil ju neid firmasi valimast, kelle pakkumised teile ei sobi.\nKui te tahate nende hinnapakkumiste pärast firmale midagi teha, siis parim võimalus ongi nendega leping lõpetada ja uus haldusfirma leida.\nMis kirjavigadesse puutub, siis ilmselt on venelane eesti keeles kirjutanud, selles küll midagi kriminaalset ei ole. Allkirjade koha pealt ma sõna ei võta, pole paraku grafoloog.\nPostitus Postitas lasnakas » 11 Apr 2011 12:53\nVõltsingut ma küll ei näe. Viktor Freudenberg on mõlemas firmas juhatuse liige ja tema allkiri on täiesti vettpidav. Natalia on aga nüüdseks vist Viktori abikaasa, sama perekonnanimi registrisse tekkinud, kuid teises firmas kogu aeg juhatuse liige olnud.\nwww.rik.ee lehelt on ju imelihtne välja võtta kes mis ajast mingi firma juhatuse liige olnud või on.\nPostitus Postitas ergon » 12 Apr 2011 10:28\nMa ei vaadanud küll neid faile, kuid lähtudes eelpool toodud infost, siis ühe ja sama isikuga seotud ettevõtete erinevaid pakkumisi ei saa tõsiselt võtta.\nPostitus Postitas elektrik » 12 Apr 2011 21:20\nTähendab ühepere firmad. Nii see ikka ei käi. Võetakse ikkagi erinevad firmad, kus keegi ei ole omavahel seotud. Kui keegi majas seda avastab. Usun , et tuleb suur lärm. Tehke ikka tööd ausalt.\nMine “KORTERIÜHISTUTE HALDUSFIRMAD”