Popboks - PIANO MAGIC - Ovations [s2]\nAlbumi · 23.12.2009. 13:20 · 7\nBaštinici melanholičnih zvukova 80-ih se ne predaju\nGlenu Johnsonu, udarnoj igli Piano Magica, po svoj prilici je krenulo u životu, jer, eto, ispunile su mu se dve krupne želje. Naime, na samom početku priče, Johnson je izjavio da želi da Piano Magic (p)ostane usko jezgro kome bi potom pristupali kreativci sa raznih adresa.\nKako je ostao jedini prvobitni član PM-a, ta mu je želja ispunjena. Osim toga, Johnsonu se ostvario i davnašnji san – očigledni uzori Brendan Perry i Peter Ulrich (Dead Can Dance) su pristali da sarađuju sa njim. Tek početak priče, a već dvostruki ćar.\nNakon dva problematična (premda kvalitetna) izdanja – Disaffected (2005), koji je stvari odveo ipak preblizu pop-voda, i Part Monster (2007), kome je falilo svežine i jasnijeg kohezivnog faktora) – Johnson, pojačan anglo-franko kreativcima sa Ovations kreće u novi boj.\nI, zbilja, izdanju se ne može ništa krupnije zameriti. Ima ovde poznatih nota, ali nekako se oduvek činilo da u konkretnom slučaju diskretna autoreciklaža nikada nije bila odraz nemoći, bezidejnosti i/ili nemara, već autorske osobenosti i istrajnosti. Pa i po cenu podignutih obrva dežurnih cepidlaka. Jer, Johnsonov coldwave/ghostrock i dalje zvuči ubedljivo i zavodljivo.\nČast da otvori ovaj album pripala je tipskoj PM mračnjaštini The Nightmare Goes On, očitio nadahnutoj zvucima New Ordera i Dead Can Dancea, u dovoljnoj meri osveženoj sugestivnom upotrebom čela. March of the Atheists, uz polemički tekst na temu razdora na relaciji teističkog nasuprot ateističkog poimanja sveta je, ipak, očiglednije oslanjanje na muzički svetonazor Dead Can Dance preteča.\nI pored otvorenog mimetizma u konceptu, ova pesma deluje dovoljno sveže, pre svega zahvaljujući produkcijskom ruhu sa pravom adresom u predelima Magreba i dramatičnom vokalu koji saopštava krupne istine i dubioze, što je recept koji srećemo i nešto kasnije, u La Cobardia de Los Toreros.\nSlični su i izvor i ishodište u izuzetnoj A Fond Farewell, takođe zasnovanoj na upadljivom pečatu gotha karakterističnog za 80-te prošlog veka, a između ove dve numere udenulo se nečekivano industrial, gotovo NIN prangijanje u On Edge. Nenametljiva, ali vrlo dobra The Blue Hour još jednom razotkriva Johnsonovu opčinjenost psihodeličnim radovima Joy Divisiona i The Cure sabraće.\nIstu putanju prate, mada sa povišenim energetskim punjenjem, Recovery Position, The Faint Horizon i You Never Loved This City (koja se izdvaja po duhovitosti ne toliko tipičnoj za Johnsonov doživljaj sveta). Na kraju eterični zagrljaj i (zakasnela) nežnost u Exit, koja na mudar način spušta loptu i pruža predah.\nOvations je precizan odraz ličnog muzičkog mikrokosmosa i zrelo delo autora koji u svojoj postavci uspeva da žonglira mimikrijom, tvdoglavošću i stvaralačkom kompetencijom. Sasvim, sasvim dovoljno.\nm.sawyer (gost) | 23.12.2009. 12.28.51\nPiano Magic nisam ranije slusao, naisao sam na njih i skinuo ovaj album koji me je prilicno prijatno iznenadio. March of the Atheists je vise nego zavodljiva, narocito zbog svoje tematike. The Nightmare Goes On, You Never Loved This City i La Cobardía De Los Toreros su izvrsni predstavnici ovog albuma koji cu tek u narednom periodu jos vise slusati, a i cekiracu ovaj bend na nacin na koji to zasluzuju.\nVrabac (gost) | 23.12.2009. 13.32.18\n@m.sawyer Na neki način ti zavidim! :) Znam kako je meni bilo kada sam ih otkrio... U vreme "Disaffected" albuma!... Od tada su mi medju najdražima... I da se razumemo... I kad izbace slabiji album (a ovaj im je jedan od retkih slabijih u inače prebogatoj diskografiji!) bolji su od bilo kog benda iz branše!\nvasilevs (gost) | 23.12.2009. 16.41.13\nkad vec licitiramo, ja sam matora kvaka, slusao sam ih jos od vremena Mersera i sjajne Sleep At the Bottom sa jos sjajnijim LOW I radujem se novom albumu, naravno...\nMilosh (gost) | 23.12.2009. 18.24.45\nI ja sam nedavno otkrio Piano Magic i svideo mi se prilično novi album, a što kaže Vrabac, oni i nemaju stvarno slabih albuma.\nCika Iga (gost) | 23.12.2009. 20.46.18\nja sam slušao piano magic pre svih vas.\nkleo (gost) | 23.12.2009. 23.51.21\nDivni su, nisam jos slusala ovaj album ali radujem se unapred, cak i ako je slabiji... uvek divna atmosfera, meni nijedan album nije bio bas kompletan ali je na svakom bilo bisera!\nzbilja (gost) | 24.12.2009. 08.40.11\njeste li vi ozbiljni? na prethodnom je bar bilo 3-4 dobre pesme i par prosecnih, a na ovom nijedna ne valja. drzacu se low birth weight-a i zazmuriti na ovu jadnocu.


source.ba | Iz KJKP "Rad" poručuju: Očekivanja građana Sarajeva su nerealna\nIz KJKP "Rad" poručuju: Očekivanja građana Sarajeva su nerealna\nSnježne padavine iznenadile su brojne zimske službe širom Bosne i Hercegovine. Saobraćaj se na većini puteva u našoj zemlji odvija usporeno zbog ugaženog snijega i leda koji se nalaze na kolovozu.\nUlice Sarajeva zatrpane smećem, a plata direktora Rada preko 3.000 KM: Nismo mi ti koji smo blokirali ulaze, smrad je bio prisutan i ranije\nKada je u pitanju situacija u Kantonu Sarajevo, konkretno u gradu Sarajevu, većina glavnih saobraćajnica je već od jučerašnjeg dana očišćena. Ahmed Đipa, glasnogovornik KJKP "Rad", tvrdi da veliki problem uposlenicima Rada predstavljaju nepropisno parkirani automobili u Sarajevu, kao i to da su očekivanja građana ponekad sasvim nerealna.\nKada je u pitanju ostatak zemlje, dionice na kojima se savjetuje nešto sporija i opreznija vožnja su: Sarajevo-Rogatica, Vlasenica-Han Pijesak, Bugojno-Kupres-Livno, Tomislavgrad-Šuica, Prozor-Gornji Vakuf/Uskoplje, Novi Travnik-Bugojno, Donji Vakuf-Travnik, Trnovo-Dobro Polje, Ključ-Bosanski Petrovac-Bihać i Bosanski Petrovac-Drvar.\nPojačan je promet vozila na izlazu iz BiH na graničnim prelazima Velika Kladuša, Bosanska Gradiška i Bosanski Brod. Trenutna zadržavanja su između 30 minuta i jednog sata.\nŠto se tiče Kantona Sarajevo, zbog izvođenja neophodnih sanacionih radova obustavljen je saobraćaj u ulici Mehe Porobića (od raskrsnice sa ulicom Oteška do raskrsnice sa ulicom Bare kod Stupa), a vozila saobraćaju alternativnim pravcem. Zbog izvođenja neophodnih radova usporeno se saobraća u ulici Skenderija.\nMontaža: Igor Lončarević\nTagovi: Ahmed DjipaSarajevoKJKP RadCesteSnijeg


Maska nije dovoljna!\nPročitajte još: Da li je bolje zaspati GLADAN ili SIT? Jedan način sprečava gojaznost\nRezultati studije su nedavno objavljeni u magazinu Physics of Fluids i u njima se navodi da nošenje maske bez fizičke distance verovatno neće osobu štititi od širenja virusa.\nStudija se bavila pitanjem da li su maske dovoljno dobra zaštita od kapljica koje se šire vazduhom kod ljudi koji stoje jedni uz druge i razgovaraju. Kako bi došli do odgovora koristili su aparate koji su oponašali kašalj i kijanje uz korišćenje pet vrsta maski - N95 maske, hirurške, maske s dva sloja, obične i mokre maske.\nSaznali su tako da maske nisu tako dobro sredstvo zaštite ako osoba nije dovoljno udaljena od sagovornika.\ndeca i maska\nmaska nije dovoljna\nmaska je zaštita\nzaštita od kovida\n"Greota da se baci, nosio sam je samo jednom!" Evo šta se dešava kada se MASKA nosi više puta\nDa li je ovo NAJSKUPLJA MASKA NA SVETU? Od čistog je ZLATA i košta 4.000 dolara (FOTO)\nDa li treba NOSITI MASKU tokom fizičke aktivnosti? Stručnjaci su JEDNOGLASNI\nČetiri puta manje dece zaražene varičelama\nUdobnu MASKU za lice napravite SAMI: Potrebne su vam samo dve stvari (VIDEO)\nKoliko često menjate masku? Doktorka objašnjava šta može da se dogodi ako nosimo istu\nPreci korone: Carica je nosila masku sa BRILIJANTIMA, bile su statusni simbol!\nPAKAO! Evo koja hrana nas pravi ZAVISNICIMA, a koju možemo jesti BEZ OGRANIČENJA\nNAJVIRALNIJI video tokom pandemije: Pokazali šta im je 2020. napravila od tela (VIDEO)\nNaučnici sa nemačkog Univerziteta: Jedan sastojak ljutih paprika može da uništi ćelije raka


Slučajevi upale pluća izazvani nepoznatim virusom sve učestaliji u Kini i Tajlandu - Klix.ba\nStrah tokom praznika Slučajevi upale pluća izazvani nepoznatim virusom sve učestaliji u Kini i Tajlandu\nStrah tokom praznika\nSlučajevi upale pluća izazvani nepoznatim virusom sve učestaliji u Kini i Tajlandu\n19.1.2020. u 09:16\nNovi virus je otkriven u gradu Wuhan i pripada istoj velikoj obitelji koronavirusa kao i teški akutni respiratorni sindrom (SARS), koji je ubio gotovo 800 ljudi širom svijeta tokom epidemije 2002 i 2003. godine što je također započelo u Kini.\nIako stručnjaci kažu da novi virus nije tako smrtonosan kao SARS, malo se zna o njegovom porijeklu i kako se lako može širiti. Tajland i Japan potvrdili su nove slučajeve virusa ranije.\nVlasti širom svijeta, uključujući Sjedinjene Američke Države, Tajland i Južnu Koreju, pojačale su nadzor nad putnicima iz Wuhana, kao dio svojih napora da se spriječi širenje bolesti.\nSvjetska zdravstvena organizacija (WHO) također je upozorila da je moguća šira epidemija, premda je ona savjetovala protiv bilo kakvih ograničenja putovanja u Kinu.\n07.04.2020. u 09:07\n07.04.2020. u 07:40\n06.04.2020. u 15:55\nSjednica u Domu mladih 0\nRazvući pandemiju 10\n43 zaražena u općini 26


Stvaranje kolektivne sobe u KC „Magacin” - mediji.net\nStvaranje kolektivne sobe u KC „Magacin”\nProstorna instalacija „Moja soba je moja vladina kancelarija”, koja za polaznu tačku ima odabrane evropske društvene vrednosti, izložena je u centralnom prostoru KC „Magacin”. Postavka novoosnovanog umetničkog kolektiva KABINET 553, koji čine Zala Bokal i Andraž Podvez iz Ljubljane i Miloš Janjić iz Beograda biće otvorena do subote, svakog dana do 18 časova. Posetioci se pozivaju da na izložbu ponesu neki objekat iz svoje sobe i na taj način učestvuju u stvaranju kolektivne sobe.\nIzložba je nastala...\nBajina Bašta – Bajinobaštani ovih dana imaju priliku da u galeriji Ustanove „Kultura” vide izbor fotografskih portreta patrijarha srpskog Pavla. Izloženo je 33 portreta jednog od najomiljenijih crkvenih poglavara, koji su autorsko delo fotoreportera Hadži Marka Vujičića. Te Pavlove foto-portrete...\n„Poleksija, volim Vas” u Domu Jevrema Grujića\nDoživeli su duboku starost, sedam i po decenija proveli su u plodnoj životnoj i stvaralačkog zajednici, u ljubavi, bez sujete, prečesto gorkog pratioca ne samo umetničkih bračnih zajednica. Stevan (1832–1925) i Poleksija Todorović (1848–1939) iza sebe su ostavili toliko zaostavštine po kojoj ih se...\nIzložba „Ćilim – put niti” umetničkog fotografa Stanka Kostića od danas nam u Galeriji nauke i tehnike SANU pripoveda o artefaktu u nas veoma popularnom, neodvojivom delu naše tradicije i narodne radinosti, nečemu po čemu su pojedini krajevi ovog podneblja vrlo prepoznatljivi. Na više od...\nZbog interesovanja, produžen je rok za zatvaranje izložbe venčanica kreatora Žana Pola Gotjea do danas. Uprkos slatkastom nazivu „Ljubav je ljubav”, koji bi mogao da zavara, oni koji su izložbu posetili bili su gotovo ošinuti prizorom nestvarne lepote smele postavke osvetljene i prirodnom i...


Po ličnu kartu i pasoš u četiri sata ujutru | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Društvo > Po ličnu kartu i pasoš u četiri sata ujutru\nNekako već postaje pravilo da, kako se bližimo periodu godišnjih odmora, tako se stvaraju gužve u mitrovačkom MUP-u za predaju zahteva za izdavanje ličnih isprava, bilo lične karte ili pasoša.\nRedovi ispred zgrade Policije, u centru Sremske Mitrovice, ovih dana, u ranim jutarnjim satima (čitaj: od šest izjutra) su postali „normalna“ pojava. Da bi prvi dobili broj, koji službenica Ministarstva unutrašnjih poslova, deli oko sedam časova, potrebno je da dođete u četiri ujutru, nekada i ranije. Tako da oni nesrećnici koji su „poranili“ i došli u šest, nisu sigurni da li će tog dana imati sreće i da li će dobiti broj za predaju zahteva.\nKako smo u nezvaničnom razgovoru sa građanima saznali (nezvanično je, jer iz nekog razloga/straha nisu želeli da se predstave i slikaju za novine) po nekoliko puta su dolazili da bi uzeli broj, ali su gužve neverovatne. Ogorčeno pričaju da je sramota što se ne radi u dve smene, kao što je to nekada bilo.\nSada je došlo do toga, da bi uzeli broj, treba da dođemo u tri ujutru i da onda četiri sata sedimo i čekamo, reakcije su građana.\nU zvaničnom saopštenju Policijske uprave u Sremskoj Mitrovici, nam kažu da je broj zahteva građana povećan zbog predstojeće sezone godišnjih odmora, a takođe i zbog zamene ličnih karata na starom papirnom obrascu i zamene biometrijskih ličnih karata sa rokom važnosti od pet godina.\nNa pitanje zbog čega se, pošto su gužve evidentne, ne uvede i druga smena, jer smo i prošle godine imali sličnu situaciju, pa je nakon pisanja medija, počela da radi i druga smena i automatski su se gužve smanjile, iz Policije kažu:\n– Policijska uprava u Sremskoj Mitrovici će, u zavisnosti od potreba građana, organizovati rad u dve smene.\nAko ustajanje u tri, da bi u zgradi Policije bili u četiri ujutru nije za aktiviranje druge smene, ne znam šta je.\nU odgovoru na naš zahtev se još kaže:\n– Radno vreme nadležne službe za izdavanje ličnih i putnih dokumenata u Policijskoj upravi u Sremskoj Mitrovici, je radnim danom 07,30 do 15,30 časova i subotom od 07,30 do 12,00 časova. Dnevno se zaprimi i obradi između 70-75 zahteva za izdavanje ličnih karata i pasoša a sve u zavisnosti od dnevnog broja podnetih zahteva građana. U toku dana zaprimaju se i zahtevi po hitnom postupku, uz koji građani prilažu molbu za hitan postupak izrade potrebnog dokumenta, sa navedenim razlogom hitnosti (lečenje, iznenadno putovanje, rad u inostranstvu itd). U tim slučajevima se sprovodi postupak hitne obrade ličnih i putnih dokumenata. Takođe, građanima se dnevno uruči oko 100 urađenih ličnih karata i pasoša. Osim prijema i obrade zahteva za izdavanje lične karte i pasoša i njihovog uručenja, nadležni službenici dnevno obavljaju i druge poslove koji takođe podrazumevaju rad sa strankama (zamena biometrijske lične karte, izdavanje potvrda i uverenja o prebivalištu, izrada elektronskih sertifikata, dodela matičnih brojeva, promena adrese stanovanja) – navodi se u odgovoru PU Sremska Mitrovica.


Milan preokretom do prvog ovosezonskog trofeja (VIDEO) | SEEbiz.eu\nMilan preokretom do prvog ovosezonskog trofeja (VIDEO)\nObjavljeno: 06.08.2011 / 16:30\nPEKING - Olimpijski stadion "Ptičije gnijezdo“ u Pekingu je bio domaćin talijanskog nogometnog Superkupa. Sastali su se ljuti rivali Milan i Inter, a uspješniji su bili crveno-crni.\nU prvim minutama susreta između Milana i Intera, prvu priliku su imali crno-plavi. Pokušao je Wesley Sneijder, ali je bio neprecizan. Milan je uzvratio minutu nakon toga preko Robinha, no Brazilac nije imao više sreće od Interovog igrača.\nInter je nakon toga imao terensku inicijativu, no do vodećeg gola je stigao iz prekida. Sneijder je sjajno izveo slobodan udarac u 22. minuti susreta i pogodio gornji desni ugao Abbiatijevog gola.\nNakon vodećeg gola, ekipa Gian Piera Gasperinija nije posustala. Opasno su Abbiatiju prijetili Ricardo Alvarez i Samuel Eto'o. Na drugoj strani je Milanov Zlatan Ibrahimović u 40. minuti susreta pogodio stativu. Prvo poluvrijeme je završeno minimalnim vodstvom Intera.\nMilan se u drugom poluvremenu "probudio" i odlučnije krenuo ka golu Intera. Priliku za izjednačenje je u 52. minuti propustio Clarence Seedorf. Minut kasnije precizan nije bio Sneijder. Ekipa trenera Massimiliana Allegrija je do izjednačenja rezultata stigla u 60. minuti utakmice kada je na asistenciju Seedorfa glavom pogodio Ibrahimović.\nDevet minuta kasnije, Milan je stigao do potpunog preokreta. Strijelac je bio Kevin Prince Boateng.\nNakon vodstva Milana, igrači Intera su ponovo preuzeli inicijativu. Dobre prilike za izjednačenje su imali Giampaolo Pazzini i Eto'o. Inter je postigao gol u 94. minuti, ali je pogodak poništen zbog ofsajda. Utakmica je završena rezultatom 2:1 u korist Milana, koji je šesti put u svojoj povijestiosvojio talijanski Superkup.\nMilan - Inter 2:1 (Sneijder 22., Ibrahimović 60., Boateng 69.)\nTagovi: AC Milan, Inter, Wesley Sneijder, Zlatan Ibrahimović, Kevin Prince Boateng


politička nauka prevod sa srpskog na engleski.Rečnik. Prevodilac.\nNaslovna · Rečnik · srpsko - engleski · politička nauka\npolitička nauk ... | srpsko - engleski prevod\nPrevedi politička nauka na:\n/ ˈpɑːləsi ˈsaɪəns /\nA social science dealing with the making of high-level policy (as in a government or business)\n/ pəˈlɪtəkl̩ ˈsaɪəns /\n/ pɑːlətɪks /\ngovernment · political relation · political science · political sympathies


Izložba u kojoj možete dotaći dugu | Lifehacker.rs\nVelika galerija Toledo muzeja umetnosti u Ohaju obično je ispunjena klasičnim umetničkim delima koja datiraju nekoliko decenija, pa čak i stotina godina unazad. Ali sada je osvežena ovom divnom veštačkom dugom postavljenom posred nje. Da li je potrebno reći da su svi posetioci posmatrali ovu dugu poput male dece?\nUmetnik odgovoran za to je Gabriel Dou, koji je specijalizovan u mešovitim medijumima i instalacijama napravljenim od obojenih niti koje izgledaju poput svetlosnih snopova koji se odbijaju oko ograničenog prostora. Ovo što vidite je njegova najnovija instalacija pod nazivom Pleksus broj 35, koja će biti uređenje galerije do 22. januara 2017. godine.\nSvetlosne instalacije umetnici koriste u konkretnom prostoru i preko njih se modifikuje perceptivno iskustvo posmatrača i prostor se obogaćuje novim značenjima i sadržajem. U srodstvu su sa prostornom trodimenzionalnom umetnošću i omogućavaju primenu različitih materijala. Svetlost se u ovom slučaju koristi kako bi se napravili oblici ili „skulpture“ manipulacijom svetlosti, boja i senki pod odgovarajućim uglom.\nPoreklom iz Meksiko Sitija, Gabrijel Dou stvara instalacije koje istražuju vezu između mode i arhitekture i kako se oni odnose prema ljudskoj potrebi za skloništem u svim njenim oblicima i formama. Izabrao je naziv Pleksus, što je reč za preplitanje mreže krvnih sudova i nerava koji održavaju telo. Dou kaže da je posebno izabrao taj naziv „jer se odnosi na vezu tela sa svojom okolinom, ali se isto tako odnosi direktno na gustu mreži niti koja i formira samo delo“.


Divljanje u Beton hali: Sedam huligana na optužnici | Društvo\nDivljanje u Beton hali: Sedam huligana na optužnici | Mondo Portal\nDivljanje u Beton hali: Sedam huligana na optužnici 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.11.2018. / 11:30\nIzvor MONDO/Tanjug 09.11.2018. / 11:30\nPrvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu podiglo je danas optužnicu protiv sedmorice osumnjičenih za nasilničko ponašanje u beogradskoj Beton hali.\nOptužnica ih tereti za nasilničko ponašanje kada su u noći između 6. i 7. oktobra u klubu "Komitet" pretukli nekoliko ljudi i lomili inventar.\nBrutalno nasilje u diskoteci u Kragujevcu!\nOptužnim predlogom koji je podnet sudu za nasilničko ponašanje terete se M.H. (25), P.K. (25), M.C. (24), S.B. (26), A.V. (27), M.M. (36) i M.V. (30), rečeno je Tanjugu u tom tužilaštvu.\nPo nalogu ovog tužilaštva policija će nastaviti da preduzima sve operativne radnje iz svoje nadležnosti kako bi se utvrdio identitet i ostalih NN lica koja su učestvovala u ovom incidentu, protiv kojih će naknadno biti pokrenut krivični postupak.\nU toku dokaznog postupka Prvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu je saslušalo osumnjičene, ispitalo oštećeme i svedoke i očevice događaja a izvršena su i potrebna veštačenja.\nbeton hala beograd klub tuča incident hapšenje optužnica


SPU.01 Urbanistička saglasnost – eRegistar\nSPU.01 Urbanistička saglasnost\nKako bi se spriječila bespravna gradnja u prostoru i narušavanja postojećeg ambijenta. Investitor koji želi da gradi objekat obavezan je podnijeti zahtjev za izdavanje urbanističke saglasnosti.\nZakon o upravnom postupku, Član 200. (“Službene novine Federacije BIH”, broj 2/98 i 48/99); Zakon o prostornom planiranju i korištenju zemljišta na nivou Federacije BIH, Član 40. (“Službene novine Federacije BIH”, broj 2/06, 72/07, 32/08, 3/10, 13/10 i 45/10); Zakon o građevinskom zemljištu, Sve odredbe (“Službene novine Federacije BIH”, broj 25/03, 16/04 i 67/05); Zakon o zaštiti okoliša, Članovi 68-85. (“Službene novine Federacije BIH”, broj 33/03 i 38/09); Zakon o vodama, Članovi 107-139. (“Službene novine Federacije BIH”, broj 70/06); Odluka o kategorizaciji cesta u autoceste, brze ceste i regionalne ceste, Sve odredbe (“Službene novine Federacije BIH”, broj 24/14); Odluka o načinu pretvaranja šumskog zemljišta u građevinsko zemljište, Sve odredbe (“Službene novine Federacije BIH”, broj 108/12); Pravilnik o zaštiti visokh objekata od požara, Sve odredbe (“Službene novine Federacije BIH”, broj 81/11); Pravilnik o zaštiti od požara građevina za javnu upotrebu, Sve odredbe (“Službene novine Federacije BIH”, broj 86/11); Pravilnik o energetskom certificiranju objekata, Sve odredbe (“Službene novine Federacije BIH”, broj 50/10); Zakon o prostornom uređenju, Sve odredbe (“Službene novine Kantona Sarajevo”, broj 07/05); Zakon o vodama Kantona Sarajevo, Sve odredbe (“Službene novine Kantona Sarajevo”, broj 18/10); Odluka o usvajanju i provođenju prostornog plana Kantona Sarajevo 2003-2023godine., Sve odredbe (“Službene novine Kantona Sarajevo”, broj 26/06); Odluka o građevinskom zemljištu, Sve odredbe (“Službene novine Kantona Sarajevo”, broj 13/14, 1/15 i 5/15);\nIdejni projekat Projektantska kuća Kopija Umjesto idejnog projekta može se predavati Idejno rješenje koje obavezno sadrži osnove objekta, najmanje jedan presjek i fasade objekta\nIdejni projekat saobraćajnog priključka (u slučaju kada je prilaz planiran sa regionalnog ili magistralnog puta) Projektantska kuća Original –\nAžurna geodetska podloga (u vektorskom obliku snimljena sa geodetske mreže u državnom koordinatnom sistemu u analognom i elektronskom obliku) (u sluäaju da nije donesen provedbeni plan) Ovlaštena institucija Original Ažurnu geodetsku podlogu može izraditi i Općina, uz naknadu od 120 KM i u roku od 30 dana.\nPrethodna vodna saglasnost (ukoliko je potrebna) Ministarstvo privrede Kantona Sarajevo ili Agencija ya vodnu podruöje sliva rijeke Save Original ili Ovjerena kopija Pribavlja se po službenoj dužnosti uz naknadu\nTehnološki postupak, ukoliko se radi o proizvodnom objektu ili specifičnom zahvatu u prostoru Projektantska kuća Original ili Ovjerena kopija Umjesto navedenog, predavati Opis tehnološkog procesa proizvodnje izrađen od strane stručnog lica podnosioca zahtjeva ili projektantske firme\nOdobrenje za izgradnju prilaza ili priključka na regionalni put ili magistralni put (po potrebi) Direkcija za ceste ili JP Ceste FBIH Original ili Ovjerena kopija Pribavlja se po službenoj dužnosti uz naknadu\nSaglasnost na lokaciju objekta (ako se gradi na zaštićenom pojasu ili pojasu magistralnog puta (po potrebi) Direkcija za ceste ili JP Ceste FBIH Original ili Ovjerena kopija Pribavlja se po službenoj dužnosti uz naknadu\nPrethodna saglasnost – priključak na vodu (po potrebi – pribavlja se po službenoj dužnosti) JKP Vodostan Ilijaš Original ili Ovjerena kopija Pribavlja se po službenoj dužnosti uz naknadu


Adam Džouns (muzičar) — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nAdam Džouns (muzičar)\nAdam Tomas Džouns (engl. Adam Thomas Jones 15. januar 1965.) je tri puta Gremi nagrađivani američki muzičar i vizuelni umetnik, najpoznatiji kao gitarista benda Tul. Džons je na poziciji 75. "100 najvećih gitarista svih vremena" časopisa Roling stoun i na 9. mestu po časopisu Guitar World na listi "Top 100 najvećih metal gitarista". Jones je i režirao većinu Tulovih muzičkih spotova.\nAdam Džouns na "Roskoldi" festivalu 2006.\nAdam Tomas Džouns\n(1965-01-15)15. januar 1965. (56 god.)\nPark Ridž, Ilinois, SAD\ngitarista, tekstopisac, likovna umetnost, šminker, animator\nprogresivni metal, progresivni rok\ngitara, bas-gitara, violina\nTul, Melvins, Isis\n1.1 Rane godine i lični život\nRane godine i lični životUredi\nAdam Džouns je rođen u Park Ridžu, Ilinois, a odrastao je u Libertivil, Ilinois. On je primljen u Suzuki program, i nastavio je da svira violinu tokom prve godine srednje škole. On bi uvek preskakao crkvu da bi čitao nedeljne stripove. Kao dete imao je interesovanje za animaciji, pretvarajući svoje ideje u trodimenzionalne skulpture, što objašnjava zašto Tulovi muzički spotovi često imaju 3D efekte. Kasnije je počeo da svira akustični bas u orkestru.\nPored sviranja klasične muzike, Džouns je svirao bas gitaru u bendu "Elektrik šip", uz Tom Morela iz Rejdž agejnst d mašin, dok se Džouns nije preselio u Kaliforniju (Morelo se uskoro takođe preselio). Kako oni tvrde, bend je bio prilično nepopularan u to vreme. Džouns nikada nije imao tradicionalne časove gitare, ali umesto toga učio je po sluhu.\nDžouns se verio 27. januara 2013. sa slikarkom Korin Faot. Prosidba je bila pre "Rojal rambla". Vančali su se 6. jula 2013.\n^ „100 Greatest Guitarists: 75 – Adam Jones”. Rolling Stone. Arhivirano iz originala na datum 12. 6. 2010. Pristupljeno 12. 3. 2015.\n^ „TOOL : MUSIC VIDEOS”. Arhivirano iz originala na datum 4. 3. 2016. Pristupljeno 29. 11. 2015.\n^ a b v Mahaffey, Joel (6. 8. 2001). „The Tool Page: Adam Jones Biography”. The Tool Page (t.d.n).\n^ a b Devenish, Colin (2001). Rage Against the Machine. St. Martin's Press. str. 13. ISBN 978-0-312-27326-2.\n^ a b Hartmann, Graham 'Gruhamed' (29. 8. 2013). „Tool Guitarist Adam Jones Marries Korin Faught, Couple Expecting First Child”. http://loudwire.com/. Spoljašnja veza u |work= (pomoć)\nDevenish, Colin (2001). Rage Against the Machine. St. Martin's Press. str. 13. ISBN 978-0-312-27326-2.\nAdam Jones na sajtu IMDb (jezik: engleski)\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Адам_Џоунс_(музичар)&oldid=22814908”\nPoslednja izmena na dan 18. januar 2020. u 08:09 č.\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 18. januar 2020. u 08:09 č.


Vučić: Merkel je 2015. spriječila sukob Srbije i Hrvatske - USKinfo.ba\nObjavljeno na dan 07.11.2018 - 23:37 | Izvor: USKinfo.ba | ba.n1info.com\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će ići u Pariz na proslavu pobjede saveznika u Prvom svjetskom ratu, jer Srbija mora da sarađuje sa Francuskom i Njemačkom, iako su te zemlje priznale nezavisnost Kosova.\n"Mi moramo da sarađujemo sa Francuskom i Njemačkom, oni su priznali Kosovo prije 10 godina. Svaki moj napad, pogrešan napad na Francusku, Njemačku, SAD, Rusiju, Kinu značio bi težak udarac za Srbiju. Nisam budala da ne umijem da računam", rekao je Vučić novinarima u Helsinkiju, gdje učestvuje na Kongresu Evropske narodne stranke (EPP).\nOne koji se protive njegovom odlasku u Pariz u nedjelju zbog isticanja zastave Kosova u katedrali Notre-Dame, Vučić je upitao šta zapravo žele i traže od njega.\n"Hoćete li predsjednika koji će da vas vodi u rat zbog zastave? A tu istu zastavu ste imali i prije 10 godina. Treba li da uđem u Notre-Dame, da uzmem neku šipku pa da skidam zastavu? Šta hoćete od mene, da ne idem u Pariz, da izbjegnem sastanak sa (predsjednikom Francuske Emmanuelom) Macronom i (njemačkom kancelarkom Angelom) Merkel", upitao je predsjednik Srbije.\nVučić je novinarima potvrdio da će u nedjelju ujutru u Parizu imati bilateralni sastanak s Angelom Merkel i dodao da je poziv za taj susret stigao iz kabineta njemačke kancelarke.\n"Njemačka kancelarka želi sa mnom bilateralni sastanak u nedjelju ujutru. To govori o značaju i mjestu Srbije, ljudi u Srbiji treba da budu ponosni", rekao je predsjednik Srbije.\nKazao je i da je "veoma uplašen za sudbinu cijelog Balkana" zbog najave povlačenja Merkel na kraju njenog mandata i dodao da misli da će Evropa mnogo izgubiti njenim odlaskom.\nOn je kazao da je Merkel odigrala veliku ulogu 2015. godine jer je, prema njegovim riječima, spriječila novi sukob Srbije i Hrvatske kada su kamioni čekali na ulazak u Hrvatsku u koloni dugoj 15 kilometara.\n"Da nije bilo Merkel, i da nije Elmar Brok došao i javno rekao Hrvatska je kriva, nisu dvije strane, šta bismo mi radili tada s njima? Ušli u novi rat? Merkel je to spriječila, milion puta je takve stvari radila. Ko je taj u budućnosti koji će da okrene broj telefona i da kaže nešto što svi moraju da poštuju? Plašim se da takvog nekog izvjesno vrijeme neće biti", dodao je Vučić.\nHrvatska Kosovo Aleksandar Vučić Srbija Angela Merkel\nFOTO+VIDEO - Radnik poginuo pod točkovima vlastitog auta pokušavajući napustiti gradilište


Ne razumem – Nem értem – I don’t understand | B92 Blog\nDa sve bude još interesantnije gradske vlasti rešenje vide u vraćanju mađarskog jezika u srpska odeljenja kao obaveznog izbornog predmeta koji će ulaziti u prosek. Obrazloženje ovakvog predloga je da iako deca kojima je mađarski maternji jezik uče srpski tokom osnovne škole, ne znaju da ga govore. OK, a zbog čega ga ne savladaju? Pa, ko nam onda garantuje da će deca koja budu učila mađarski postići bolje rezultate u savladavanju istog?\nUz sve uvažavanje kulturnog nasleđa i maternjeg jezika svih koji žive u Srbiji, zar nije normalno očekivati od svih građana jedne zemlje da znaju jezik koji se u toj zemlji govori, pa makar posle komunicirali na engleskom?\nmađarski jezik, srpski jezik, obrazovanje, škola, Subotica\neli.lacrosse 11:31 05.02.2012\nNačin na koji je poslednjom rečenicom moje gošće postavljeno pitanje (odnosno detalj „zar nije normalno očekivati”) implicitno daje i odgovor da jeste, odnosno da je normalno očekivati od svih građana jedne zemlje da znaju jezik koji se u toj zemlji govori. Dva su razloga zvog kojih se ne mogu složiti s njom.\nPosmatrajući konkretan subotički slučaj, mogao bih staviti primedbu da se iz poslednje rečenice zaključuje da se mađarski ne govori u Srbiji, ili bar da manjina čiji je mađarski maternji jezik nema ista prava koja ima većina. Reći će neko da sitničarim, da je jasno o čemu se radi, i da srpski jeste jezik države Srbije, bez obzira na to što su jezici manjina, u sredinama u kojima se govore, izjednačeni sa njime (čak i crnogorski, u Lovćencu, ako se dobro sećam).\nI, ovde dolazimo do slučaja SAD, o kojem ću jednostavno kopi-pejstati nekoliko rečenica sa Vikipedije: „English is the de facto national language of the United States, with 82% of the population claiming it as a mother tongue, and some 96% claiming to speak it 'well' or 'very well'. However, no official language exists at the federal level. There have been several proposals to make English the national language in amendments to immigration reform bills, but none of these bills has become law with the amendment intact. The situation is quite varied at the state and territorial levels, with some states mirroring the federal policy of adopting no official language in a de jure capacity, others adopting English alone, others officially adopting English as well as local languages, and still others adopting a policy of de facto bilingualism.”\nDrugi problem je mnogo ozbiljniji, a tiče se asimilacije. Ne označava li, iako je u formi pitanja, rečenica „Zar nije normalno očekivati od svih građana jedne zemlje da znaju jezik koji se u toj zemlji govori?” kao cilj (države, građana…) asimilaciju stanovništva čiji je maternji jezik mađarski?\nZnačajan deo komentara na vest koja je bila povod za tekst moje gošće, poziv je na nasilnu asimilaciju, agresivan je i glup (oprostite, ni bolju ni eufamističniju reč ne mogu da pronađem). Takve vrlo dobro ilustruje sledeći (delimično prenet): „Ovde se postavlja samo jedno,jedino pitanje:hocemo li drzavu ili ne!Ako hocemo drzavu onda tako treba i da se ponasamo.Svaka drzava na ovom svetu ima i imace svoj sluzbeni jezik!U ovom slucaju se postavlja paradoksalno pitanje,zelimo li da sluzbeni jezik drzave u kojoj zivimo ostane Srpski jezik ili mozda zelimo da to bude Madjarski.Ako se odlucimo da to bude Madjarski onda bi vecina morala odmah da krene sa ucenjem jezika jer drzave bez toga nece biti!Ako odlucimo da to ostane Srpski jezik onda Madjari moraju brzo nauciti Srpski jezik.” Pored neznanja i neinformisanosti, komentator demonstrira i nepoznavanje srpskog jezika. Njegovom argumentacijom vođen, mogao bih zaključiti da se radi o apatridu, koji je krenuo sa učenjem srpskog, i na dobrom je putu da dođe do svoje države. Ali, ma koliko brojni, to su ekstremni slučajevi, i ne treba im poklanjati više pažnje, bar ne ovde.\nIpak, jedan komentar vrlo je indikativan: „Laž godine! Dolaze izbori pa se Kiselički priprema. Nije tačno što ona kaže, mađarska deca iz delova oko grada ne žele da govore srpski iako ga ‘uče’ u školi, tj. bojkotuju time što ga ne govore. Time stvaraju otpor srpske dece. Inače, u školama u Subotici su razdvojena odeljenja po nacijama i jeziku pa se ne sretaju deca i ne govore ni na jednom jeziku a kamoli engleskom. Malo Kiselička, ili malo vise podilazi SVM-u zbog položaja jer joj fotelja od njih zavisi. Sada će se napraviti jezički, nacionalni, regionalni problem i pokrenuti u kancelariji u Briselu odvajanje Vojvodine, po uzoru na KiM. Žalosno je, ali vlast ćuti... dok ne bude prekasno.”\nOvaj komentar, čini mi se – nedvosmisleno govori o tome da se učenje srpskog jezika od strane onih kojima nije maternji – doživljava upravo kao pokušaj asimilacije. A asimilacija koju makar jedna strana doživljava kao nasilnu – teško da može da donese nešto dobro. U tom smislu zahtev za učenje mađarskog kao obaveznog predmeta ja vidim kao gest dobre volje i pokazatelj spremnosti na reciprocitet, za koji mi se, u ovom slučaju, čini da je nužan.\nSvojoj gošći sam napisao da nikada ne bih odbio da ustipim prostor nekome ko želi da piše o obrazovanju/školama/fakultetima/nastavi/… To ne podrazumeva da se moram slagati sa onime kome ustupam prostor, i moje neslaganje je razlog ovakvom i ovoliko dugačkom uvodnom komentaru.\nVrlo je moguće da grešim, jer živim u sredini koja je homogena, za razliku od moje gošće koja o ovome slučaju promišlja na osnovu neposrednog iskustva.\nPreporuka: 872 / Link / Replika: 18 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nlakipingvin 12:00 05.02.2012\nVrlo je moguće da grešim, jer živim u sredini koja je homogena,\nizvini ali sta je po tebi homogena sredina?\neli.lacrosse 12:30 05.02.2012\nEthnic groups in the municipal area of Kragujevac (including all municipalities) as of 2002:\nDakle 96,9%. Kada se jezik uzme u obzir, procenat je još veći. Prilično homogeno, zar ne?\nlakipingvin 12:52 05.02.2012\nhmmm ako je to parametar i ako me secanje ne vara mislim da je Portugal oko 98% homogena sredina i zaista nemogu da se setim neke osobe koja je imala slicna misljenja...sredina iz koje dolazis po meni sigurno nije razlog takvom tvom misljenju...\neli.lacrosse 13:51 05.02.2012\nsredina iz koje dolazis po meni sigurno nije razlog takvom tvom misljenju...\nSada ono što ti pišeš nije meni jasno. Da li misliš da bi, pošto dolazim iz nacionalno i jezički homogene sredine, trebalo da imam stav: "Madjari moraju brzo nauciti Srpski jezik."? Mislim da takvo razmišljanje nema mnogo veze sa homogenišću sredine, već više sa vaspitanjem, obrazovanjem, i, na kraju krajeva, sa inteligencijom.\nhmmm ako je to parametar i ako me secanje ne vara mislim da je Portugal oko 98% homogena sredina i zaista nemogu da se setim neke osobe koja je imala slicna misljanja...\nUpoznao si sve Portugalce?????\nlakipingvin 14:25 05.02.2012\nvracamo se sa ronjenja i totalno sam bez snage da odgovaram na razna ucitavanja i namerna pogresna razumevanja,da sad citiram nema potrebe ali ono sto su tetkino i amotherofthree malo dole napisali je nesto s cim se slazem u sustini...i da ovde se sigurno slazem stobom\nMislim da takvo razmišljanje nema mnogo veze sa homogenišću sredine, već više sa vaspitanjem, obrazovanjem, i, na kraju krajeva, što da ne – inteligencijom.\nzaista mislim da je stvar vaspitanja,kulture i inteligencije da emigriras u neku drugu zemlju i da trazis od zemlje domacina da njihova deca imaju obavezan tvoj jezik u skoli...sad moram da se posvetim putu i vozacici da se ne uspava pa bude beljaja...pozzz\neli.lacrosse 14:55 05.02.2012\nzaista mislim da je stvar vaspitanja,kulture i inteligencije da emigriras u neku drugu zemlju\nA subotički Mađari su emigrirali u Srbiju???\nlakipingvin 15:23 05.02.2012\ni pored moje najbolje zelje,tri znaka pitanja, boldovanja i podvlacenja zaista ne razumem kakva je to razlika izmedju subotickih,kragujevackih i leskovackih Madjara i recimo nishkih Bugara po meni svi su oni drzavljani Srbije ili ne???\neli.lacrosse 15:26 05.02.2012\nzaista ne razumem kakva je to razlika izmedju subotickih,kragujevackih i leskovackih Madjara\nMa da, svi su isti. I, kako Krkar reče, sve ih treba preko Prokletija.\nyugaya 15:43 05.02.2012\nKragujevački Mađari verovatno nemaju prilike da maternji jezik koriste van kuće, nemaju škole na maternjem jeziku...\nAko je Republici Srbiji problem što manjinska mađarska deca slabo znaju/uče srpski, neka se potrudi zakonski i ozvaniči bolje standarde znanja i poveća propisani fond časova, kao i kroz dodatnu podršku nastavi u stručnim kadrovima i modernizaciji metodike nastave istog.\nAko je Republici Srbiji samo stalo da ovi na vlasti osiguraju manjinske glasove kroz niz imbecilnih popuštanja besmislenim zahtevima manjinskih političara (videti pod *inicijativa da se većinski jezik uči kao strani*) , onda će u narednom periodu to znanje biti još slabije.\nlakipingvin 15:57 05.02.2012\nsve ih treba preko Prokletija.\nnadao sam se da do ovakvog glupiranja nece doci bar u obrazovanju u 21 veku uvek postoji vise opcija od dza ili bu...strasno\namotherofthree 16:12 05.02.2012\nMislim da se stav Republike Srbije po ovom pitanju vidi u činjenici da već tri godine ne daje odgovor na ponuđeni predlog, tačnije pokrajinska i republička vlast se već godinama raspravlja u čijoj je nadležnosti donošenje rešenja. Tuga!\nlakipingvin 16:25 05.02.2012\nyugaya slazem se s'tobom ali meni je gde god odem osnova pre svega ovo sto filip kaze\nKako ikada moze neko biti ravnopravan u pravom smislu ako ne govori jezik zemlje u kojoj zivi?\nbene_geserit 06:47 06.02.2012\nU tom smislu zahtev za učenje mađarskog kao obaveznog predmeta ja vidim kao gest dobre volje i pokazatelj spremnosti na reciprocitet, za koji mi se, u ovom slučaju, čini da je nužan.\nTebi se to cini iz Kragujevca, ali srpska deca u Subotici ne zele da ga uce. Ali bi ti da ih nateras i da nazoves to gestom dobre volje. Naravno ne gestom dobre volje prema srpskoj deci, koga oni jos zanimaju, ima da uce i da pevaju na madjarskom. I ciji je to onda gest tacno? Tvoj? Njihov gest svakako nije, oni su naterani da rade nesto sto ne zele.\nJa bih samo da cujem gde to u Madjarskoj postoje skole u kojima su madjarska deca naterana da uce srpski kao obavezan predmet?\neli.lacrosse 09:51 06.02.2012\nTebi se to cini iz Kragujevca\nTako sam i rekao: "Vrlo je moguće da grešim, jer živim u sredini koja je homogena, za razliku od moje gošće koja o ovome slučaju promišlja na osnovu neposrednog iskustva."\nAli bi ti da ih nateras i da nazoves to gestom dobre volje.\nNikako da nateram. Niti imam tih ambicija niti mogućnosti. Rekao sam samo kako mi sve to izgleda, odavde odakle slučaj i posmatram.\nI ciji je to onda gest tacno? Tvoj? Njihov gest svakako nije, oni su naterani da rade nesto sto ne zele.\nTo bi zajednicki gest, građana i države, jer bi jedino tako mogao opstati. Čudi me da bilo ko treba da bude teran da radi nesto sto ce mu biti od koristi u životu. (Mislim, decu ne pitamo da li žele da popiju lek…)\nOvo je samo loš izgovor.\ndjukastofitjuka 10:05 06.02.2012\nRe: ... Bravo Eli\nZa svaku tvoju rec, od prve do poslednje.\nmaksa83 10:06 06.02.2012\n    Pa čudiš se onda zajedno sa ostatkom Centralne i Zapadne Evrope (Nemačka, Austrija) kojoj ne ide u glavu kako u dosta instanci Pakistanci, Kurdi, Turci i sl. ne pomišljaju da nauče nemački iako im ovi obezbeđuju besplatne škole za jezike (znam devojku koja je radila u jednoj). Austrija se doduše još nije setila da uvede obavezan turski u osnovnu i srednju školu, iako bi im to pomoglo da razumeju taj živalj a i baš bi bio gest dobre volje.\neli.lacrosse 10:17 06.02.2012\nPa čudiš se onda zajedno sa ostatkom Centralne i Zapadne Evrope (Nemačka, Austrija) kojoj ne ide u glavu kako u dosta instanci Pakistanci, Kurdi, Turci i sl. ne pomišljaju da nauče nemački iako im ovi obezbeđuju besplatne škole za jezike (znam devojku koja je radila u jednoj).\nEto, čudim se.\nAustrija se doduše još nije setila da uvede obavezan turski u osnovnu i srednju školu, iako bi im to pomoglo da razumeju taj živalj a i baš bi bio gest dobre volje.\nU Austriji ima 2,3% Turaka, u Subotici znatno više Mađara.\nSada ti možeš izvući sofizam Sorit, al' da te preduhitrim:\nSofizam Sorit (Gomila):\nČini li jedno zrno gomilu?\nA dva zrna?\nA tri zrna?\nSofist zatim nastavlja s pitanjima sve dok upitani ne prizna da neki određeni broj zrna (recimo: 8). Tada sofist zaključuje:\n7 zrna ne čini gomilu a 8 čini. Gomila dakle nastaje dodavanjem jednog zrna.\nHoću da kažem da svakako potencijalna obaveza učenja jezika manjine ne nastaje dodavanjem jednog procenta, ali i da je razlika između onoga o čemu diskutujemo i tvog primera sasvim jasna, i da je to očigledno.\nyugaya 11:02 06.02.2012\nNe postoje - ali postoje škole i vrtići u kojima mađarska deca pohađaju nastavu na srpskom/ dvojezičnu nastavu/ nastavu sa elementima srpskog jezika i kulture. Time je uspešno ispunjena jedan od misija nacionalne jezičke strategije učenja stranih jezika u Mađarskoj iz 2003. - da se ohrabruje i omogućava učenje manjinskih jezika od strane većinske dece.\nTakođe je u poslednjih pet godina obrnut negativan trend i sve više dece iz mešovitih brakova roditelji upisuju u srpske manjinske obrazovne institucije. Nekada su decu roditelji iz straha od kasnijeg neuspeha/nemogućnosti nastavljanja školovanja/nedovoljno kvalitetnih nastavnika upisivali po pravilu u škole na mađarskom - sada se na znanje manjinskog jezika, naročito srpskog, gleda kao na prednost.\nVrtić u Budimpešti je pre šest godina imao šesnaestoro dece upisane uzrasta 3-6 godina. Ove godine ih je bilo u septembru 43. Od tog broja ne bih da prebrojim koliko je *kakve* dece - ima dece iz starih porodica iz vremena Čarnojevića, ima dece iz porodica izbeglica 1991-1999, ima dece vojvođanskih Mađara, ima mađarske dece roditelja iz provincije, ima bunjevačke dece, dece ekonomskih migranata....oko 90 odsto klinaca iz vrtića nastavlja školovanje na srpskom jeziku.\nDa li možda znate za neki sličan vrtić u Srbiji sa ovakvim trendom porasta broja upisane dece, gde roditelji Srbi decu biraju da upišu u grupe na manjinskom nastavnom jeziku jer znanje manjinskog jezika vide kao prednost za svoje dete?\nAko je komunikacijski jaz prevelik i to ne postoji, krivce bih tražila i u zvaničnoj obrazovnoj politici i u manjinskim institucijama podjednako.\nuninamama 11:46 05.02.2012\nMeni bi bilo normalno...\n...da u Subotici svi govore, bar elementarno, i Srpski i Mađarski i Hrvatski.\nIz te perspektive gledano, odluka da đaci obavezno uče Mađarski u OŠ zvuči veoma logično.\nPreporuka: 327 / Link / Replika: 9 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nSepulturero 12:29 05.02.2012\nRe: Meni bi bilo normalno...\nСложио би се са вама што се тиче мађарског међутим мислим да је смешно ово са хрватским. Не би требало да се претерује јер од тога имају штету и корисне иницијативе.\nУосталом, чини ми се да мањина која себе зове Буњевци не признаје хрватски језик и жели да користи неки свој.\nШта да се ради у (Титовом) Врбасу где се инсистира на црногорском језику? У Новом Пазару бошњачки, у Неготину влашки?\nСтварно испадамо смејурија од државе све због ситних политичких инереса а не због тога што је некоме стварно стало до заштите мањина.\nbene_geserit 07:04 06.02.2012\nHrvatski i srpski su jedan jezik i ubacivanje hrvatskog u celu pricu je cist trol.\nMeni bi pre svega bilo normalno da ako manjine zele da se skoluju na svom jeziku i pri tome i ne znaju srpski budu budu svesni da (bez znanja srpskog):\n- nece moci da nastave skolovanje na srpskim univerzitetima (OK, to vec znaju i evidentno ih ne zanima)\n- nece moci da dobiju posao bilo gde u drzavnoj administraciji (ukljucujuci lokalnu), kao ni bili gde u skolskom i zdravstvenom sistemu; ovo se u praksi ne sprovodi u Subotici a moralo bi\nNaravno, znanje madjarskog (uz obavezno znanje srpskog) bi donosilo prednost pri zaposljavanju u drzavnoj administraciji, zdravstvu i skolstvu (u Subotici i drugim mesovitim sredinama). Pa ako srpska populacija ne zeli da ga uci, da takodje bude svesna toga.\nuninamama 10:18 06.02.2012\nNe slažem se. I izvinjavam se na trolu\nSa ovim se slažem. Takođe mislim da npr. pedijatar bez znanja mađarskog ne bi smeo da radi u lokalnoj sredini gde postoje deca koja ne govore srpski...\nyugaya 11:33 06.02.2012\nмањина која себе зове Буњевци\na inače se zovu...? Mislim, znam da je mnogima etnička odrednica Bunjevac nešto nejasno i nepoznato, ali bih ipak ovo preformulisala...jer :\nvećina koja sebe zove Srbi\nnije ništa prihvatljivija.\nst.jepan 11:36 06.02.2012\nDok ja naprotiv, slažem se.\nJukie 11:43 06.02.2012\nda u Subotici svi govore, bar elementarno, i Srpski i Mađarski i Hrvatski.\nJedan jezik na nivou komunikacije sa komšijom preko plota, ali ako treba polagati neki test jezika, npr. prijemni ispit, i pišeš onako kako govoriš, pola teksta će ti podvući (i ne priznati) kao nepravilnu gramatiku i pravopis i tuđice nepriznate hrvatskom verzijom Vujaklije.\n(Tu je i pitanje ćirilice, ne znam da li je Srbima u Subotici prvo pismo ćirilica? ali hrvatski ne možeš da pišeš ćirilicom)\nyugaya 11:44 06.02.2012\nfakat ili ne Hrvatski jezik je jedan od službenih jezika u Subotici i ne vidim razlog da se kao takav ne poštuje.\nst.jepan 11:56 06.02.2012\nHrvatski jezik je jedan od službenih jezika u Subotici i ne vidim razlog da se kao takav ne poštuje.\nPoštuje da, uči ne.\nyugaya 10:40 09.02.2012\n(Tu je i pitanje ćirilice, ne znam da li je Srbima u Subotici prvo pismo ćirilica?\nMoj bukvar je bio na latinici, ćirilicu smo učili u drugom. Mađarski smo imali od prvog razreda. Moja mama kaže da su u njeno vreme učili prvo ćirilicu iako je nastavu pohađala u hrvatsko-mađarskoj školi(1958).\nMama ćirilicu koristi skoro uvek, ja uglavnom kada moram, koliko je to povezano sa redosledom usvajanja pisama ne bih da procenjujem.\nSada je prvo pismo koje se uči ćirilica u odeljenjima na srpskom jeziku.\nst.jepan 12:36 05.02.2012\nokreni - obrni,\nsvi će uskoro govoriti jedino loš engleski\nA zar u Eseferjotu nije postojalo nešto što se zvalo otprilike "jezik sredine"?\nMislim da je na severu Vojvodine madjarski nekada bio obavezni osnovnoškolski predmet.\namotherofthree 12:57 05.02.2012\nRe: okreni - obrni,\nJeste, bio je. Ja sam 80-ih išla u OŠ i učili smo ga u svih 8 razreda. Moram da priznam da ne znam kada su ga ukinuli kao obavezan predmet.\nMilan Karagaća 19:26 05.02.2012\n“Kada na after vik partiju, u trendi kafiću, korporejt menadžer\nnaloži svom hed hanteru da na tim bildingu izabere nekoliko advertajzera, kopirajtera, marketing frikova, opinion mejkera i trend setera, koji će nakon striminga, na krijejtiv mitingu, odabrati tim menadžera i na višednevnom brejn stormingu, ako treba i preko on lajn konferensa, uz kofi brejkove i lagani finger fud, napraviti autentični trejd mark!”\ntetkino 12:40 05.02.2012\nNe znam kakva je situacija danas u Subotici, ali vise puta sam bila u situaciji da kolima prolazim i kroz severne i kroz juzne krajeve ove Srbije i bezbroj puta dozivljavala da satima "lutam" po odredjenim mestima oko Subotice, Pazara, Preseva, jer niko od "domacih" nece ili ne zeli da te razume. Probala sam ja i da ih pitam na engleskom, nemackom ili spanskom, ali pitanje razumevanja ima malo veze sa jezikom, a malo vise sa registracijom na automobilu.\nSreca pa sad postoje mobilni, pa mozes da okrenes domacina i zamolis ga da te uputi. Onda se on, naravno, izvinjava ne znam kako na ponasanju svojih sugradjana uz stalne opaske "ma znate oni su malo..."\nAko se ova drzava zove Srbija i ima u Ustavu kao zvanican jezik srpski, onda je logicno ocekivati da kad se Madjar iz Horgosa sretne sa Albancem iz Bujanovca, negde kod Leskovca, njihov jezik sporazumevanja bude srpski.\nNa drzavi je da to sprovede.\nE sad naravno, mi mozemo kao zvanican jezik uvesti i engleski, a dati ista prava i svim "manjinskim" jezicima, pa cemo onda svi mi govornici raznih jezika hrvatskog, srpskog, madjarskog, rumunskog, slovackog, rusinskog, ceskog, albanskog, makedonskog, imati neki zajednicki, nesporni jezik za razumevanje. Mozda je i to nekakvo resenje.\nMada volela bih da docekam i taj dan kada ce Rumuni, Madjari, Slovaci, Cesi, Albanci, Nemci, Austrijanci, Svedjani, svoju decu koja idu sa nasom terati da uce Srpski da se lepo uklope.\nElem pitanje poznavanja Madjara u Vojvodini srpskog jezika nije toliko pitanje jezika, koliko pitanje politike. Njihov stav je - ovo je hiljadama godina bila Madjarska, bice opet. Ovo je samo privremeno i mi cemo vam to i dokazati. Izboricemo se da u ovoj privremenoj zemlji nasa deca nemaju nikakav razlog da uce vas jezik. Kad idu doktoru govore madjarski, kad idu u skolu govore madjarski, kad idu na posao govore madjarski, kad gledaju tv i citaju novine opet to rade na madjarskom i ako nemaju los ukus da se zaljube u neku srpkinju, moci ce da zive i umru kao Madjari i da se pretvaraju da i dalje zive u velikoj Madjarskoj.\nProsto i jednostavno ni jedna drzava koju su pravili Srbi nema ni strukturu, ni trajnost ni sigurnost koja bi nekog inspirisala da je zavoli i da joj se prikloni. Nase drzave su kao grip. Muce te, neprijatne su, cine da te malko sramota pred svetom jer stalno nesto smrcas, izvlace ti pare iz dzepa jer moras stalno da kupujes brdo lekova, ali gneralno znas da ce brzo proci. Znaju to i svi ostali i samo cekaju da se i ova drzava raspadne pa da se vrate "prirodne" grance - za Madjare ona je na Dunavu, za Albance negde kod Nisa, pa kad i Bosnjaci uzmu svoje onda nam ostaje "osnovna" Srbija - ona koju je knez Mihajlo dobio od Turaka 1967. Obzirom koliko ljudi imamo, vise nam i ne treba.\nPreporuka: 1962 / Link / Replika: 12 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\neli.lacrosse 15:08 05.02.2012\nŠto će reći da kada Srbin ode u Grčku na more i sretne drugog Srbina koji tu preko leta radi u prodavnici – onda je logično očekivati da njihov jezik sporazumevanja bude grčki. Na državi (u ovom slučaju Grčkoj) je da to sprovede. Zar ne?\nI, da razjasnimo:\nII ЉУДСКА И МАЊИНСКА ПРАВА И СЛОБОДЕ\nRazumemo li srpski, kojim je ovo napisano?\nFilip2412 16:00 05.02.2012\nProsto i jednostavno ni jedna drzava koju su pravili Srbi nema ni strukturu, ni trajnost ni sigurnost koja bi nekog inspirisala da je zavoli i da joj se prikloni.\nFilip2412 16:02 05.02.2012\nDakle za tebe je urodjenik koji tu zivi generacijama isto sto i turista? Ovo je vr demagogije. Tesko je tako razgovarati.\nSrbi u Kanadi i posle 50 godina zivota medjusobno razgovaraju srpski a Albanci Albanski i to je sasvim u redu. Medjutim, oni ZNAJU engleski.\neli.lacrosse 16:11 05.02.2012\nDakle za tebe je urodjenik koji tu zivi generacijama isto sto i turista? Ovo je vr demagogije.\nLogicno je očekivati da, kad se Mađar iz Horgoša sretne sa Albancem iz Bujanovca, negde kod Lisabona, njihov jezik sporazumevanja bude portugalski.\nSada ozbiljno – logično je očekivati da kada se bilo koja dva čoveka sretnu bilo gde, ako žele da razgovaraju – smeju da pričaju kojim god jezikom žele, i da ni jedna država ne može u tome da ih spreči. Slažemo se?\ntetkino 16:11 05.02.2012\nI kada naidje Sved, Amerikanac, Indijanac ili Kanadjanin oni se sa njim sporazumevaju na engleskom, a ne ocekuju da ih neko oslovi na srpskom i dokaze svoje poreklo da bi mu rekli da je Ulica Strosmajerova dva coska dalje.\nNego niko ne primeti da sam totalno omanula datum kada je Knez Mihajlo dobio gradove. Posle se ljutimo kad nam drugi ne znaju istoriju, jezik, kulturu...\nyugaya 16:33 05.02.2012\nTaj dan nadam se da nećete ni Vi ni ja dočekati da osvane u Srbiji - jer je to znak krajnjeg stadijuma jezičke asimilacije i pritiska, kada manjinski roditelj TERA svoje dete DA SE LEPO UKLOPI.\nKoliko se slažete sa ovakvim stavom kada su u pitanju srpska deca iz manjinskih zajednica u regionu ? recimo u Albaniji, gde su nedavno pokrenuta obnovljena odeljenja i nastava na srpskom i pohađaju je deca iz kuća u kojima su pradede govorile srpski (bolje da ih TERAJU DA SE LEPO UKLOPE i manu se ćorava posla), ili u sredinama gde se gasi nastava na srpskom manjinskom jeziku jer roditelji neće da im deca idu u manjinsku školu, i gde već u sledećoj generaciji niko neće govoriti srpski ni kod kuće ni u školi?\nFilip2412 16:40 05.02.2012\nDrzava moz da proba, normalno je da pricaju jezik zemlje odakle su, a u praksi - jasna stvar, pricace engleski.\neli.lacrosse 16:45 05.02.2012\nu praksi - jasna stvar, pricace engleski.\nU praksi se svi iz četiri centralne republike bivše SFRJ sporazumevaju govoreći svoj jezik, i najverovatnije im nije ni na kraj pameti da govore engleski kada razgovaraju jedni sa drugima.\nFilip2412 17:34 05.02.2012\nA kako ce Madjar i Albanac da se sporazumeju pricajuci svoj jezik majke ti?\nBrate/sestro ja tebe nista ne kapiram, da predjemo mi na engleski?\neli.lacrosse 23:42 05.02.2012\n"Sada ozbiljno – logično je očekivati da kada se bilo koja dva čoveka sretnu bilo gde, ako žele da razgovaraju – smeju da pričaju kojim god jezikom žele, i da ni jedna država ne može u tome da ih spreči. Slažemo se?"\n"U praksi se svi iz četiri centralne republike bivše SFRJ sporazumevaju govoreći svoj jezik, i najverovatnije im nije ni na kraj pameti da govore engleski kada razgovaraju jedni sa drugima."\nMađar i Albanac su iz druge priče.\nmetrevelic 07:43 06.02.2012\nI nigde ne piše da bi građanin srbije,srbin ili ko god trebao da zna jezik neke manjine za szužbenu upotrebu u državnim institucijama kao niti da bi trebao da ga zna,No valjda je jasno da za rad u državnoj službi poznavanje srpskog mora biti uslov,kao i da u javnim djelatnostima morate znati srpski. Recimo kondukter i u privatnom autobusu to mora znati. Dok moler ne mora jel kupac ima izbor\ndjukastofitjuka 10:11 06.02.2012\nElem pitanje poznavanja Srba na Kosovu i Rep Srpskoj albanskog/hrvatskog/bosnjackog jezika nije toliko pitanje jezika, koliko pitanje politike. Njihov stav je - ovo je hiljadama godina bila Srbija, bice opet. Ovo je samo privremeno i mi cemo vam to i dokazati. Izboricemo se da u ovoj privremenoj zemlji nasa deca nemaju nikakav razlog da uce vas jezik. Kad idu doktoru govore srpski, kad idu u skolu govore srpski, kad idu na posao govore srpski, kad gledaju tv i citaju novine opet to rade na srpskom i ako nemaju los ukus da se zaljube u neku Albanku/Hrvaticu/Bosanku, moci ce da zive i umru kao Srbi i da se pretvaraju da i dalje zive u velikoj Srbiji.\namotherofthree 12:48 05.02.2012\nMislim da u ovom slučaju nema reči o asimilaciji i to zbog sledećih činjenica: još od jaslica, preko osnovne i srednje škole deca imaju rad/nastavu u grupama/razredima na maternjem jeziku, ako se roditelji tako izjasne; u svim javnim institucijama i službama svi jezici su ravnopravni; kablovska televizija ima čitavu paletu kanala na madjarskom jeziku, a kanali koji su na engleskom se sinhronizuju na madjarski, nema titlova. Dakle, niko ne ukida madjarski jezik, niti ja zastupam takvo mišljenje. Smatram da se ovim obrazloženjem: eto, uče srpski jezik godinama, žive u sredini u kojoj se i taj jezik govori a nisu ga dovoljno dobro savladali, pa hajde da sada probamo obrnut pristup ne bi li na kraju ipak svi mogli da se sporazumevamo na madjarskom, stvara otpor.\nPreporuka: 654 / Link / Replika: 23 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\neli.lacrosse 13:58 05.02.2012\nMislim da u ovom slučaju nema reči o asimilaciji i to zbog sledećih činjenica: još od jaslica, preko osnovne i srednje škole deca imaju rad/nastavu u grupama/razredima na maternjem jeziku, ako se roditelji tako izjasne; u svim javnim institucijama i službama svi jezici su ravnopravni; kablovska televizija ima čitavu paletu kanala na madjarskom jeziku, a kanali koji su na engleskom se sinhronizuju na madjarski, nema titlova. Dakle, niko ne ukida madjarski jezik, niti ja zastupam takvo mišljenje.\nZnao sam da mogu da pogrešim. Ovo sve zvuči upravo onako kako ja mislim da bi trebalo da bude.\nmatram da se ovim obrazloženjem: eto, uče srpski jezik godinama, žive u sredini u kojoj se i taj jezik govori a nisu ga dovoljno dobro savladali, pa hajde da sada probamo obrnut pristup ne bi li na kraju ipak svi mogli da se sporazumevamo na madjarskom, stvara otpor.\nŠto se ovoga tiče, rekao bih da se ne radi o obrnutom pristupu, već o gestu dobre volje i pokazivanju spremnosti na reciprocitet, kakav je, uostalom, postojao i u prošlosti i kakav je, ako ja dobro razumem, funkcionisao.\nyugaya 14:09 05.02.2012\nOvako - ne znam odakle inspiracija za ovaj blog, i koliko si uopšte upoznata sa nastavom maternjeg jezika u manjinskim školama, sa nastavom većinskog jezika u školama u kojima se nastava izvodi na maternjem manjinskom jeziku, sa tradicijom učenja jezika sredine u etnički mešovitim opštinama, sa situacijom u poslednjih dvadeset godina, sa nastavom engleskog kao stranog jezika manjinskoj deci i uopšte sa time koliko i kako mađarska deca znaju srpski.\nO tragediji neučenja *drugih* jezika, a naročito jezika *drugih* sam u nekoliko navrata pisala upravo ovde na blogu .\nIsto tako sam pisala i o tome zašto je baš učenje mađarskog jezika za decu kojima je maternji jezik srpski višestruko korisno u smislu učenja drugog tipa jezika/ jezika od regionalne važnosti ...\nJeftina politizacija onoga što bi morala biti jedna od najvažnijih stavki reformi obrazovanja u Subotici - vraćanje učenja jezika društvene sredine u osnovne škole na srpskom jeziku, i od strane lokalnih sakupljača političkih poena, i od *zabrinutih građana* poput tebe je jednako žalosna stvar, jer nikome od vas nije na umu ništa od onoga za šta se ja zalažem - interes zajednice i budućnosti u kojoj je komunikacija obogaćena i poboljšana, ili makar malo primaknuta onome što iz današnje perspektive izgelda neostvarivo - kako je to nekada bilo.\nI ja sam *a mother of three*, maternji im je srpski jezik, ali je prva uspavanka koju su slušale bila na mađarskom - deo njhovog nasleđa i kulture je i sposobnost da je jednog dana svojoj deci otpevaju upravo na tom jeziku .\nAtomski mrav 14:43 05.02.2012\nSvakako da je korisno, što više jezika znaš to više vrediš. Ali valjda je korisno i učenje srpskog jezika za decu kojima je maternji jezik mađarski u smislu učenja drugog tipa jezika / jezika od regionalne važnosti a da ne spominjem zvaničnog jezika u državi u kojoj žive?\nNije ovde problem šta je korisno i šta je dobro već je problem u tome šta ljudi žele ili ne žele. Očigledno je da deca više žele da nauče engleski jezik nego jezik nacionalne manjine tj. većine, odnosno to im se nameće od strane starijih (jer deca uglavnom nađu način da se sporazumeju što i dokazuju time da se sporazumevaju na engleskom). Sećam se čoveka kog sam upoznao u avionu koji je živeo u Australiji već 30 - 40 godina i nije znao ni reč engleskog a hvalio se kako ni deci nije dao da ga uče. Živeli su u nekoj vrsti etničke zajednice gde žive samo Srbi, a postoje i takve grčke, italijanske, hrvatske zajednice gde se engleski ne govori već samo maternji jezik. I to očigledno funkcioniše, ali meni deluje totalno bez veze...\namotherofthree 15:58 05.02.2012\nOvako-radim u školi gde u svakom razredu imamo jedno odeljenje na mađarskom. Predajem engleski jezik a zbog nedostatka profesora engleskog jezika kojima je maternji jezik mađarski, predajem i u mađarskim odeljenjima, tako da znam o čemu govorim. To je naporan proces u kojem i oni i ja treba da uložimo duplo više napora da bi postigli rezultate približne onima u srpskim odeljenjima.\nSlažem sa i sa tobom i sa domaćinom ovog bloga da je ono što se dešava u Subotici povezano sa skupljanjem jeftinih političkih poena. Međutim, postavlja se pitanje da li će problem biti rešen uvođenjem mađarskog kao obaveznog predmeta. Ja mislim da neće. Kada bi takav jedan predlog pratila i najava da će se preispitati razlozi loših rezultata u učenju srpskog, mislim da bi reakcije bile drigačije. Ovako nekako ispada da što više jezika znaš, više vrediš, a onda u fusnoti navedemo jezike za koje ovo pravilo ne važi.\nyugaya 15:58 05.02.2012\nŽiveli su u nekoj vrsti etničke zajednice gde žive samo Srbi, a postoje i takve grčke, italijanske, hrvatske zajednice gde se engleski ne govori već samo maternji jezik. I to očigledno funkcioniše, ali meni deluje totalno bez veze...\nTo ja zovem rezervati, nisu samo etnički, većina zapadnih ekspata u CE Evropi funkcioniše u takvim *ENglish speaking* kružocima.\nZnam ja više njih koji su diplomatskom službom poslati u Mađarsku pa im se deca hvale *da im ne pada na pamet da uče Mađarski* u školi po državnom, mađarskom nastavnom programu, samo zato što je škola manjinska ( srpska).\nBilo bi lepo da se prilikom selekcije kadrova malo porazmisli i o tome da bi bilo lepo poslati nekoga hm štajaznam...ovakvog:\nMože se reći da srpski najbolje ide prvom čoveku Mađarske ambasade, Oskaru Nikovicu\nyugaya 16:03 05.02.2012\nPredajem engleski jezik a zbog nedostatka profesora engleskog jezika kojima je maternji jezik mađarski, predajem i u mađarskim odeljenjima, tako da znam o čemu govorim.\nVaži onda evo pitanje- po kom osnovu ti možeš da predaješ strani jezik deci kojoj je manjinski maternji jezik mađarski?\nDa li imaš položen mađarski jezik na B2 nivou?\nDa li si upoznata dovoljno sa morfološkim, fonetskim, i drugim osobinama njihovog maternjeg jezika -dovoljno u smislu da si u stanju da identifikuješ i koriguješ probleme vezane za L1 transfer?\nDa je mom detetu maternji mađarski, da pohađa nastavu na manjinskom maternjem jeziku, i da mu neko bez tih kvalifikacija predaje engleski, ja bih se prva bunila.\namotherofthree 16:22 05.02.2012\nSlažem se sa tobom, i ja bih se bunila. Na žalost, ja tu nemam pravo glasa. Dobijem spisak odeljenja u kojima predajem te godine i to je to. Roditelji su upoznati sa situacijom, i to tako funkcioniše. Imaju opciju da upišu dete u drugu školu u kojoj je veći broj mađarskih odeljenja i gde postoji odgovarajući kadar, tako da je izbor isključivo njihov.\nyugaya 16:42 05.02.2012\nZnači, oni su primorani, da ako žele da im dete uči u današnje vreme izuzetno važan engleski jezik od strane odgovarajućeg kadra, *izaberu* da njihovo manjinsko dete pohađa nastavu u drugoj školi, gde će prilike da bolje nauče srpski biti manje.\nOpcija - žešća.\nPS. Ništa lično, ja bih se bunila onako, *globalno*, ako si ti kao nastavnik neko ko je spreman da premosti ono što ne zna u vezi manjinskog maternjeg jezika učenika modernim pristupom u nastavi i dodatniom trudom onda je to sasvim prihvatljivo.\nmetrevelic 18:12 05.02.2012\nYuga radi se o banalnoj?stvari.Da li manjinac može da radi u državnoj službi r.s a da ne zna arpski. Ili u privarnoj firmi?čije?je sedušte van "lokalne sredine" odnosno da li srbin ii slovak iz Bečkereka treba da govori mađarski kad dođeu Suboticu u katastar da proveri ili overi neke papire ii dali peodavac kobsica iz pačeva treba da komunicira s svojim dilerom u subotici na mađarskom. Odnosno koji je slubeni jezik komunikacije u r.s niko ne traži da se primenuju euopska rešenja iz slovačke gdje neka milostiva ujhazi mora svoje prezime pisat ujhazijeva. Al zamisite da u San Dijegu WASPovi moraju znati španski. Baš me zanima kako bi FOX o tome govorio. A privatnom životu je drugo. To je stvar izbora\nsrdjan.pajic 21:00 05.02.2012\nAl zamisite da u San Dijegu WASPovi moraju znati španski\nZnaju, još kako, gde god se radi sa strankama. Se habla espanol piše na pločicama na svakom šalteru, od registracije vozila do prijave za vojnu službu. I poznavanje Španskog jezika je uvek prednost pri zapošljavanju, pa se prema tome budući činovnici i ophode.\nEDIT: Ne samo u San Dijegu, nego i mnogo severnije.\neli.lacrosse 21:01 05.02.2012\nI poznavanje Španskog jezika je uvek prednost pri zapošljavanju, pa se prema tome budući činovnici i ophode.\nUpravo kako treba! Hvala na informaciji.\nblogovatelj 07:01 08.02.2012\nnaju, još kako, gde god se radi sa strankama. Se habla espanol piše na pločicama na svakom šalteru, od registracije vozila do prijave za vojnu službu. I poznavanje Španskog jezika je uvek prednost pri zapošljavanju, pa se prema tome budući činovnici i ophode.\nNo, no Srki. No spin... Nije ovde bitno ko sta prica, nego ko sta placa. Sve se bojim da im je Svarceneger odobrio budzet da bi ucili spanski.\nU Kanadi po firmama i drzavnim institucijama imas ljudi koji pricaju i mandarin i hindu i svasta jos, mnogi od njih (u bankama) imaju i bedzeve na kojima pise koje jezike govore.\nAli kanadska vlada ne placa nikome da uci spanski i japanski.\npticarka 19:15 08.02.2012\nDefinitivno bi drzava morala pronaci strucni kadar za svaki predmet i to bez izuzetka. Ipak smatram da je poznavanje maternjeg jezika ucenika prednost, ali ne i nuznost kod ucenja engleskog. Mnoge teorije nastave praktikuju iskljucivo koriscenje jezika koji se predaje ("target language" u nastavi, bez prevodjenja. Sad istina je da kod planiranja nastave i predvidjanja poteskoca u usvajanju jezika pomaze poznavanje maternjeg jezika ucenika.\nJa sam predavala engleski jezik u Srbiji i u pocetku koristila oba jezika (tako se cini da je lakse), a onda sam presla na iskljucivo engleski. U Americi sam imala odeljenja gde se cesto govorilo i po 10 razlicitih jezika. Naravo koristila sam samo engleski.\nDa rezimiram, kada bi moje dete ucilo npr. spanski, ja bih bila jako srecna ako bi se jedino spanski koristio tokom casa.\neli.lacrosse 19:24 08.02.2012\nRe: asimilacija (@ pticarka)\nMada, kada nastavnik ne govori jezik koji je primaran učenicima, to može da bude problem. Govorim iz ličnog iskustva koje se ne odnosi na nastavu jezika.\nsrdjan.pajic 05:11 09.02.2012\nNiko i ne tvrdi da je učenje Španskog plaćeno iz nekakvog "budžeta" (jebote, koji si ti socijalista!), nego da ljudi koji znaju jezik manjine imaju prednost pri zapošljavanju kao public servants (a i kod privatnika, tamo gde to treba). Pa zato buduči činovnici uzimaju časove, od svojih para, naravno, da bi lakše dobili posao.\nInače, neka moja rodjaka u Vojvodini koja je pokušavala da dobije posao u poreskoj upravi je ubrzano naučila Madjarski, poreski Madjarski, zato što je većini stranaka to maternji jezik i računala je da će joj to biti prednost kod zapošljavanja. Nevezano za to što joj je to struka i što je u Upravi provela skoro 3 godine na tom poslu, kao privremeno zaposlena. Onda je shvatila da joj se još više isplati da se učlani u DS, da ne bi bilo problema kad dodje vreme da se tamo postavi stalno zaposleni. Da bi na kraju lokalni DS budža zaposlio na to mesto svoju neku konkubinu i moja rodjaka je dobila nogu u dupe.\nblogovatelj 06:54 09.02.2012\nNiko i ne tvrdi da je učenje Španskog plaćeno iz nekakvog "budžeta" (jebote, koji si ti socijalista!)\nJa sam socijalista utopista\nPa nisam ja izneo predlog da se uci madjarski i da to bude placeno poreskom kintom, malo si pobrkao.\nyugaya 09:15 09.02.2012\nsmatram da je poznavanje maternjeg jezika ucenika prednost, ali ne i nuznost kod ucenja engleskog. Mnoge teorije nastave praktikuju iskljucivo koriscenje jezika koji se predaje ("target language" u nastavi, bez prevodjenja.\nRazlike između teorije i prakse konkretno, vezane za engleski kao strani jezik i učenike kojima je mađarski maternji:\nit can be seen clearly that the main reason for using L1 was to give information. The second most important reason was to give\ninstructions, and the third was to ask questions. All of these were communicative functions.\nTTT(Teacher Talking Time) je najmanje kod nastavnika koji koriste L1, ali efikasno.\nSad istina je da kod planiranja nastave i predvidjanja poteskoca u usvajanju jezika pomaze poznavanje maternjeg jezika ucenika.\nU slučaju dece koja nastavu pohađaju u manjinskim školama je više od toga - evo primer kako se koristi znanje odnosa manjinskog i većinskog jezikau nastavi engleskog jezika u manjinskim mađarskim školama u Rumuniji - vrlo je pogrešna percepcija adekvatno znanje L1 od strane nastavnika vezivati samo za *poteškoće* ili *prednosti* kada su u pitanju manjinska deca/bilingvali :\nJa sam predavala engleski jezik u Srbiji\nGovorimo o nastavi engleskog jezika kao stranog u manjinskim školama i učenicima kojima je maternji jezik mađarski\nU Americi sam imala odeljenja gde se cesto govorilo i po 10 razlicitih jezika. Naravo koristila sam samo engleski.\nBabe end žabe - odgovarajuća paralela bi se mogla vući sa nastavom srpskog jezika u Srbiji u odeljenjima u kojima su deca različitih maternjih jezika.\nako je nastavnik neko ko je spreman da premosti ono što ne zna u vezi manjinskog maternjeg jezika učenika modernim pristupom u nastavi i dodatnim trudom onda je to sasvim prihvatljivo\nyugaya 10:10 09.02.2012\nOdnosno koji je slubeni jezik komunikacije u r.s niko ne traži da se primenuju euopska rešenja iz slovačke\n:)))) Jezička i manjinska rešenja iz Slovačke, sa sve zakonski regulisanim sviranjem himne ujutro u svim školama i zabranama korišćenja manjinskih jezika, teško da bi se dala okarakterisati kao *europska* ...daleko bilo .\nYuga radi se o banalnoj?stvari.Da li manjinac može da radi u državnoj službi r.s a da ne zna srpski.\nMislim da zakonski nije moguće, osim ako nije u pitanju neko specijalno naimenovanje.\nAko se događa i toleriše, za to su krive državne/lokalne vlasti i njihovi dilovi sa predstavnicima manjinskih vlasti -reciprocitet u zapošljavanju rođačko-partijskih kadrova podjednako mutavih na svim jezicima postoji.\npticarka 17:39 09.02.2012\nHvala na pridodatim linkovima. Nazalost prvi nisam mogla da otvorim.\nSto se tice razgovora o bilingual education, koliko sam ja razumela madjarska deca govore samo madjarski, a engleski im je strani jezik bas kao i srpskoj. O istoj situaciji sam govorila i o predavanju u Amereci, dakle ne deci koja su bilingual English and their L1 nego svezim imigrantima (u mom slucaju 17+ godina) kojima je engleski nepoznat (neki su imali odredjeno znanje iz svoje zemlje, neki su totalni pocetnici). Sad naravno da postoje razlike u EFL i ESL (mozda tema za neki drugi blog).\nSto se tice nastave na uglavnom L2 (target language)ja sam joj veliki pobornik, mada je definitivno efikasnija kod ESL posto je izlozenost L2 jeziku i van ucionice.\nSigurna sam da je u svemu tome ipak nastavnik neko ko moze biti pravi kljuc uspeha.\npticarka 18:12 09.02.2012\nNaravno za svaki drugi predmet. Pa ne mogu madjarska deca da slusaju matematiku na srpskom ili engleskom. Zato je i dobar zakon koji kaze da im se mora omoguciti nastava na maternjem jeziku.\nSto se tice stranog jezika, kao sto rekoh velika je prednost govoriti maternji jezik ucenika, ali ne i nuznost.\nyugaya 19:00 09.02.2012\nkoliko sam ja razumela madjarska deca govore samo madjarski,\nČak i da govore samo mađarski,izloženi su uticaju srpskog u neposrednom okruženju od rođenja (imajte na umu da su ako ništa drugo, onda makar u prva dva meseca života kada usvajaju zvuke maternjeg jezika bar u porodilištu i u šetnji na ulici teško da nisu *čuli* srpski).\nKod njih se usvajanje mađarskog kao maternjeg odvija drugačije nego kod monolingvalne dece - to su specifičnosti koje moraju biti uzete u obzir.\nNema nikakve sličnosti između njih i dece *svežih* imigranata koja su transplantovana u sasvim novu jezičku sredinu, a svoj maternji su usvojila pre toga kao monolingvalni govornici u monolingvalnom okruženju.\nOdgovarajuće paralele možete vući sa decom koja srpski kao maternji jezik usvajaju u mađarskom jezičkom okruženju, ili eventualno slučaj usvajanja nekog drugog jezika, ali samo tamo gde onaj drugi većinski jezik pripada drugoj vrsti/ tipu jezika.\npticarka 19:41 09.02.2012\nJako interesantna i specificna situacija. Znaci ovde bi bilingual speaker eventualno bio madjarski/srpski (mada se u blogu kaze da deca jako slabo govore srpski tako da to nije situacija sa svom decom). Engleski tu dolazi kao strani jezik. Recimo kao bilingual Spanish/English u Amreci koji uci recimo francuski (mada lepo kazete dodatna komplikacija je i drugi tip jezika kod madjarski/srpski situacije).\nZanimljivo. Hvala na informacijama.\nyugaya 19:51 09.02.2012\nAtomski mrav 12:57 05.02.2012\nKako deca mađarske nacionalnosti mogu da nauče engleski a ne mogu srpski, a oba jezika uče u školi? U čemu je problem?\nPreporuka: 763 / Link / Replika: 9 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\namotherofthree 13:10 05.02.2012\nRe: Nije mi jasno\nOni u svakoj sferi života mogu nesmetano da funkcionišu a da ne progovore reč srpskog, što je ok, ali ne bi smelo da dovede do toga da oni onda ni ne žele da se trude da nauče srpski. Vrlo često srpski predaju nastavnici kojima je mađarski maternji jezik ali se i srpskim služe podjednako dobro. Deca to onda znaju i čim zaškripi pređu na mađarski jer znaju da će ih razumeti.\nVerujem da im je engleski bliži jer ga čuju barem kroz muziku, filmove ili igrice pa je i motivacija za učenje veća.\nyugaya 14:18 05.02.2012\nOni u svakoj sferi života mogu nesmetano da funkcionišu a da ne progovore reč srpskog,\nmislim, evo, ja se prijavljujem za opitnog kunića čisto da pokažem koliko je ovakav stav besmislen, da 24h bazam Suboticom *samo na mađarskom* da bih pokazala koliko je to u stvari stereotip i predrasuda ove, 2012. godine .\nzilikaka 14:42 05.02.2012\njer nikome od vas nije na umu ništa od onoga za šta se ja zalažem - interes zajednice i budućnosti u kojoj je komunikacija obogaćena i poboljšana, ili makar malo primaknuta onome što iz današnje perspektive izgelda neostvarivo - kako je to nekada bilo.\nTo uglavnom mogu da razumeju oni kojima ta komunikacija svakodnevno treba.\nJa se naravno slažem sa tobom i mogu samo da dodam da mi je žao što sredina u kojoj sam odrasla nije bila toliko "nehomogena" da me od malena natera da naučim još najmanje jedan jezik.\nNekad su ovde ljudi odlično govorili bar tri jezika.\nIpak, što se gorenapisanog tiče, nama se dešavalo da povezemo srednjoškolsko dete (sever Bačke), i onda jedva uspemo da se sporazumemo gde hoće da izađe. Pri tome i mi koristimo nešto već zaboravljenog fonda iz mađarskog.\nIskreno, to me je izmenadilo, a nije se desilo samo jednom.\nMislim da takve stvari nisu dobre nizakog.\nyugaya 15:50 05.02.2012\nmogu samo da dodam da mi je žao što sredina u kojoj sam odrasla nije bila toliko "nehomogena" da me od malena natera da naučim još najmanje jedan jezik.\nPotpisujem, samo uz ogradu - u mojoj generaciji i osnovne i srednje škole ne znam NIKOGA ko nije znao ili hteo da koristi srpski jezik. Bilo je onih, uglavnom iz ruralnih sredina, koji su ga koristili *teškom mukom*, ali isto tako je na anglistici bio dobar procenat bilingvala koji su prevod na srpski radili bolje od nas kojima je srpski maternji jezik.\nzilikaka 17:55 05.02.2012\nu mojoj generaciji i osnovne i srednje škole ne znam NIKOGA ko nije znao ili hteo da koristi srpski jezik.\nI mene je zateklo i neprijatno iznenadilo tako nešto, jer kad odeš bilo gde gore (a idem ) svugde se sasvim normalno sporazumevaš srpski.\nSad, moguće da smo baš naleteli na decu iz sela koja su nacionalno homogena, pa nisu imali potrebu da nauče...\nJedino ne valja ako je počeo novi trend kojeg mi nismo svesni, a rezultati će sa kasnije pokazati.\nvojnicic 09:23 06.02.2012\nPoznavao sam neke madjarice.....i madajare iz Sente...Svi oni znaju srpski, ne najbolje, ali razumeju. Problem je sto ne zele da ga govore! Jednostavno, oni te ignorisu kada pricas srpski. To je njihov politicki stav.\nI na njega imaju pravo! Ja tu ne vidim u cemu je problem?\nmaksa83 09:25 06.02.2012\nProblem je što su iz Sente, a ne Sent Andreje.\nkrkar 09:32 06.02.2012\nNedavno sam bio u Novom Bečeju. Dođem na kapiju (pogrešne) mađarske kuće, pitam ženu nešto, ona preko one stvari na vrlo lošem srpskom mi nešto odgovori što nisam razumeo. Onda je pitam na svom lošem i ograničenom madžarskom - i žena se ozari. Kaže 'uđite i sačekajte'. I ode po komšijinog sina koji dobro govori srpski. Uz kafu oni meni sve lepo objasne, na srpskom da se ne mučim, dovedu čoveka koji mi treba, odvedu me gde treba...\nSamo malo dobre volje treba.\nUnfuckable 19:23 06.02.2012\npitam ženu nešto, ona preko one stvari na vrlo lošem srpskom mi nešto odgovori\nmetrevelic 12:58 05.02.2012\nMada dugoročno mađari sebe tako osuđuju na odlazak u mađarsku kao jedini izbor. A svaka država na svetu@ima službeni jezik i pismo i podrazumjeva se da ga svi građani znaju. I međimurje je duže bilo u mađarskoj od vojvodine pa niko tamo ne govori službeno mađarski, a razni čordaši,raci,varge i mihoci čak ne znaju kako im se piše prezime.ne osporavam pravo manjinama na fakultativno učenje jezika u školama na račun bržave ali sve drugo može bit samo privatno , a pokondirenost srpskih globalista da budu svecki tako?što će zanemarivat svoj jezik i svoju državu govori?o tome?koliki su provincijalci\nuros_vozdovac 13:24 05.02.2012\nMa znaš šta\nda je ekonomski isplativo, ili na bilo koji način privlačno i makar pomodno, svi bi govorili srpski.\nKao što bilo ko ko ode šljaka bilo gde nauči jezik države gde je otišao, jer tako sebi stvara šanse da ostvari cilj. Očigledno u konkretnoj situaciji znanje srpskog nije atraktivno, napor učenja ne donosi nagradu.\nJa kad biram koji ću jezik da učim, a nije mi maternji, biram jezik od koga ću imati koristi, ne vidim zašto bi za Suboticu važilo nešto drugo, da donosi korist - ne bi bilo problema.\nmetrevelic 14:23 05.02.2012\nsent isztvan koroni orsag\nA još bizarnije je da mađari čine 35% stanovništva соботке dakle dvotrečinska većina bi se trebala prilagodit manjini i u lokalnom smislu. Očito im niko nije javio da je admiral Horti potonuo\ntetkino 23:10 05.02.2012\nRe: sent isztvan koroni orsag\nAjd nije da je neki izvor, ali malo tehnickih informacija, nije na odmet, pa nek su i sa vikipedije:\n"Мађари су друга по величини етничка група Аутономне Покрајине Војводине. Према попису из 2002. године, 290.207 Мађара живи у Војводини, што је 14,28% од укупног становништва. Укупан број Мађара у Србији је 293.299, што је 3,91% популације Србије. Говоре мађарским језиком и највећи део је римокатоличке вероисповести. Мађарски је један од шест службених језика у Војводини.\nПреко 59% Мађара у Србији живи у њеном северном делу, где у осам општина чине апсолутну или релативну већину. Општине са апсолутном мађарском већином су: Кањижа (86,52%), Сента (80,51%), Ада (76,64%), Бачка Топола (58,94%), Мали Иђош (55,92%) и Чока (51,56%). Општине са релативном мађарском већином су Бечеј (48,83%) и [b]Суботица (38,47%). Град Суботица је образовни, културни и политички центар војвођанских Мађара."\nPoredjenja radi, prema tom istom popisu grad Nis ima oko 250 000 stanovnika.\nProsecna starost madjarskog stanovnistva u Srbiji je 41 godina.\nzilikaka 14:27 05.02.2012\nOK, a zbog čega ga ne savladaju?\nSve Mađare proterati preko Prokletija. Tako je i sa Albancima rešen problem.\nKad ovako oštro startuješ, da te najozbiljnije pitam:\nDa li država Srbija čini dobro mađarskoj deci time što ih tokom školovanja pod obavezno ne nauči srpski?\nKo od ovakve situacije ima koristi?\nMislim, školovanje treba da osposobi za leba zaraditi kasnije...\nFilip2412 16:08 05.02.2012\nUpravo obratno. tIME STO IH DRZAVA ne UCI SRPSKOM JEZIKU DELUJE KAO DA IH TRETIRA ZA PRIVREMENE A NE svoje STALNE GRADJANE. Treba im srpski biti obavezan u skoli da bi ostali u Srbiji i mogli da rade, zive, imaju jednake sanse u zaposljavanju kao vecinska populacija koja srpski govori.\nPreporuka: 763 / Link / Replika: 19 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\neli.lacrosse 16:18 05.02.2012\ntIME STO IH DRZAVA ne UCI SRPSKOM JEZIKU DELUJE KAO DA IH TRETIRA ZA PRIVREMENE A NE svoje STALNE GRADJANE. Treba im srpski biti obavezan u skoli da bi ostali u Srbiji i mogli da rade, zive, imaju jednake sanse u zaposljavanju kao vecinska populacija koja srpski govori.\nPreviđate jedno (iz vesti koja je bila povod za tekst moje gošće):\n"mađarski učenici srpski jezik imaju kao obavezan nastavni predmet"\nPravo svakoga je da ne nauči ništa, to je valjda jasno.\ntetkino 16:57 05.02.2012\nMeni nije jasno sta je sporno u tome sto madjarski ucenici imaju srpski jezik kao obavezan?\nOdnosno zasto je neophodno da srpska deca uce madjarski?\nDa pojasnim. Odem ja u Svedsku, naucim malo jezik, onako po neku. Daju mi posao u soc. sluzbi, jer, recimo, imam nasu diplomu koja mi to omogucava. Prva dva dana bude super, dolaze mi samo ovi nasi - Srbi, Hrvati, Bosanci, ja odradim sve fino, na "nasem" jeziku. Treci dan dodje meni Sved, prica on meni nesto, ja ga razumem, onako, svaku 4-5 rec. Kazem ja njemu na kraju: Slusaj, ja tebe nista ne razumem. Hajde ti nahvataj nekog u hodniku, ko zna "nas" jezik, pa dodji opet.\nSta mislite, da li bi se Sved bacio na ucenje srpskog ili bi se trudio da nahvata nekog "naseg" da mi prevede ili bi se pobrinuo da ja odmah dobijem otkaz. U stvari da li mislite da bi me iko zaposlio sa takvim znanjem svedskog? Pa nek je u tom delu Stokholma, 30% nasih.\nKao nekog ko je imao tu (ne)srecu da kontaktira razne osnovne skole u drzavi Srbiji, mogu da vam posvedocim, da je poznavanje zvanicnog jezika u manjinskim skolama katastrofalno.\nNebrojeno puta se desavalo da nazovem skolu, a da mi nakon "Dobar dan" zalupe slusalicu. Da danima ne odgovaraju na mejlove jer je kolegenica "Jerzika", koja jedina govore malo srpski, otisla na odmor ili bolovanje, pa nije imao ko da procita mejl ili nije hteo.\nI onda oni, kao, uce tu decu srpski.\nNormalno je u svakoj zemlji postoji migracija stanovnistva. Normalno je da ako neko iz Zajecara, Nisa ili Valjeva ode u Suboticu ili Presevo, tamo moze da zavrsi sve sto mu treba na srpskom jeziku - i kod doktora i u skoli i u sudu i u opstini.\nNije noramlno da neko, pa bio on Ceh, Rom, Kinez ili Srbin koji govori zvanican jezik jedne drzave ne moze da se sporazume ni sa organima te drzave na njenom zvanicnom jeziku, zato sto postoji odrednica da se u nekim njenim delovima ravnopravno koriste i jezici manjina.\nI kako to mislite svako ima pravo da nista ne nauci? Kakva drzava dozvoljava da joj izlaze deca iz skole a da ne znaju njen zvanican jezik? I dozvoljava im da nastave skolovanje u sredjim skolama i fakultetima i tolerise im sto nece da nauce zvanican jezik icak i kad kad treba da dobiju posao u drzavnoj sluzbi - drzave koju ne moraju da vole, niti osecaju kao svoju - ali moraju, odnosno morali bi da je postuju - a poznavanje zvanicnog jezika, pisma i zakona drzave u kojoj zivis je stvar osnovne kulture i obrazovanja.\nA jedini problem koji se vidi je to sto malo Srba govori madjarski. Ajde ove lokalce cemo jos i da nateramo, ali to meni ne resava pitanje, kad ja sledeci put zalutam u Subotici, jel ima sanse da mi neko kaze gde je Strosmajerova ulica ili je bolje da kupim GPS pa sta mi Bog da?\nGuranje glave u pesak omiljeno resenje Srba i nojeva.\neli.lacrosse 17:35 05.02.2012\nNišta nije sporno. Ne vidim da bilo ko to spori.\nNije neophodno, ali je, bar meni, zaista teško da shvatim da neko to ne želi, makar zato što je svakom trećem čoveku u tom gradu to maternji jezik.\nPoređenje je neadekvatno. Postoje gradovi sa kojima bi se Subotica po tom pitanju mogla porediti, na primer Temišvar.\nI kako to mislite svako ima pravo da nista ne nauci?\nIsto onako kako mislim da svako ima pravo da nauči mnogo više nego što se nastavnim planovima od njega traži. Ocena "2", još uvek se opisuje sa "dovoljan", zar ne? Dakle, neko može da završi obavezno školovanje i da "dovoljno" zna da čita, da sabira… I srednja škola i fakultet si izbor onoga ko ih upisuje (to nije fraza, zakonom je jedino osnovno obrazovanje tretirano kao obavezno), i stvar je izbora ko će šta učiti. Učenje jednog jezika više (naročito ako je taj jezik maternji trećini lokalnog stanovništva) je nešto što bi trebalo da, onome ko se odluči da taj jezik uči, i savlada ga – olakša život (omogući lakše zapošljavanje, lakši kontakt sa većim brojem ljudi u okruženju, i na poslovnom i na ličnom nivou…).\ntetkino 18:08 05.02.2012\nNe ono sto svi mi: Srbi, Madjari, Hrvati, Albanci moramo da prihvatimo je da bez obzira da li se nalazimo u Hrvatskoj, Srbiji, Albaniji, Madjarskoj:\n1. postoji obaveza da svi gradjani jedne drzave govore zvanican jezik te drzave, pa ma kako se ona zvala\n2. postoji obaveza vecine da manjini obezbedi uslove da tamo gde je to moguce koristi ravnopravno i svoj jezik, ali to ne znaci da pripadnici manjine mogu da ne znaju zvanican jezik drzave - kao sto to jeste slucaj na severu Vojvodine ili na jugu Srbije\n3. da se pripadnicima vecine omoguci da ako to zele nauce jezik manjine\nOd ove 3 stavke u Srbiji se postoju stavka 2, i to samo u prvom delu - imaju pravo da se skoluju na svom jeziku. I stavka 3.\nOno sto nije postignuto je 1. - da svi stanovnici drzave Srbije govore zvanicnim jezikom te zemlje i posto to ne postoji radi boljeg razumevanja medju stanovnistvom se predlaze da se vecina obaveze da nauci jezik manjine, a to priznacete nema nigde na svetu.\nNemam nista protiv da sva deca uce jezik bilo koje manjine u Srbiji - madjarski, albanski, romski, slovacki, rumunski..., ako to zele. Nemam nista protiv da se deci i odraslima priblizi jezik, kultura, obicaji drugih ljudi koji zive u ovoj zemlji zvali se oni Romi ili Madjari ili Rumuni ili Slovaci i to zaista ne treba ogranicavati na teritoriju Vojvodine ili juga Srbije. Zasto neko ko zivi u Leskovcu ne bi znao kako da na madjarskom kaze dobar dan - ako nista fazona radi.\nAli ono sto zaista ne mogu da prihvatim je da dok postoji situacija da ti imas veliki procenat ljudi koji ne govori zvanicnim jezikom zemlje u kojoj zive, jer to ne zele i drzava ih ne kaznjava zbog toga, mi se bavimo time zasto vise ljudi kojima madjarski jezik nije maternji ne uci kao obavezan isti, da bi mi nase komsije Madjare (ili Albance ili Rome ili Slovake ili Rumune ili Makedonce) bolje razumeli.\nObzirom u kakvom raspadu od drzave zivimo, odnos prema nacionalnim manjinama u Srbiji je verovatno medju najboljim na svetu.\nNe postoji drzava gde nacionalne manjine, bar na papiru, imaju vise prava, a 80% i vise se ispostuje i na terenu.\nCinjenica je da se skole zatvaraju, da nema dovoljno obrazovnog kadra, ali prosta i jednostavna cinjenica glasi - prirodni prirastaj vojvodjanskih Madjara je negativan decenijama u nazad i ne moze drzava Srbija da obezbedi skolovane profesore stranih jezika i ostalih predmeta, kojima je madjarski maternji, ako ih madjarske majke nisu, bar 25 godina ranije, rodile.\neli.lacrosse 18:26 05.02.2012\n(Pogledaj slučaj SAD, a kopiram ti i post Atomskog mrava, da ne bi morao da skroluješ i tražiš ga: "Sećam se čoveka kog sam upoznao u avionu koji je živeo u Australiji već 30 - 40 godina i nije znao ni reč engleskog a hvalio se kako ni deci nije dao da ga uče. Živeli su u nekoj vrsti etničke zajednice gde žive samo Srbi, a postoje i takve grčke, italijanske, hrvatske zajednice gde se engleski ne govori već samo maternji jezik. I to očigledno funkcioniše, ali meni deluje totalno bez veze..." )\nPostoji obaveza države da manjini obezbedi uslove da koristi ravnopravno i svoj jezik (Устав Републике Србије, II ЉУДСКА И МАЊИНСКА ПРАВА И СЛОБОДЕ, Право на очување посебности, Члан 79. – pejstano je, skroluj gore). Ali pripadnici manjine imaju pravo (kao i pripadnici većine) – da ništa ne znaju (ni sopstveni jezik).\nAko žele, kada dođu u poziciju da preve izbore u vezi sa svojim obrazovanjem. Što se obaveznog školovanja, može se desiti da postoje oni koji ne žele da uče srpski, matematiku… Da li im je potrebno udovoljiti?\nA može li država da kazni nekoga ko ne zna tablicu množenja?\nzilikaka 18:29 05.02.2012\nPostoje gradovi sa kojima bi se Subotica po tom pitanju mogla porediti, na primer Temišvar.\nNema ljutiš, al ni nalik.\neli.lacrosse 18:38 05.02.2012\nHajde malo detaljnije. Moje iskustvo je da zaista puno, puno ljudi govori srpski (mislim na nesrbe), da škola – Gimnazija "Dositej Obradović" radi odlično, da izlaze novine na srpskom… Toliko znam.\ntetkino 19:00 05.02.2012\nDa ajd sad da potezemo pitanje SAD - koji nema zvanicni jezik ili Australiju, to je potpuno logicno, posto mi imamo drzavu u Evropi, a tamo nema ni jedne drzave koja nema svoj zvanican jezik, niti dopusta ovakvo nepoznavnje istog.\nAko ti neko da pravo da mozes kao zvanican jezik da koristis i svoj jezik da li to po automatizmu povlaci da ne treba / ne moras da znas zvanican jezik zemlje u kojoj zivis?\nDrzava propisuje sta mora da se zna: sramota je za svaku drzavu da joj stanovnici ne znaju zvanican jezik, kao sto je sramota za drzavu , ako joj stanovnici ne zavrsavaju obavezno obrazovanje, a ne znaju tablicu mnozenje.\nSvakog onog ko pusti nekog da zavrsi osnovnu skolu a da ne zna tablicu mnozenja, citanje i pisanje, i druge "osnovne" vestine, treba isterati iz sluzbe, ako ne i krivicno goniti. Ovo vazi i za sve one koji pustaju decu da zavrse bilo koju skolu, a da ne znaju rec srpskog jezika.\nJa vam kazem, da u skolama na madjarskom i drugim skolama manjina, rade ljudi koji nisu u stanju da se jave na telefon i prime poruku, ako im govorite na srpskom, nego vam zalupe slusalicu ili insistiraju na tome da govore madjarski ili albanski, iako ih zovete iz Beograda, Novog Sada ili Smedereva i da ova drzava podrzava takvo elementarno ne znanje i na kraju krajeva nepostovanje drzave u kojoj zive i za koju rade.\nNaravno vase je misljenje da ako ja zovem iz Beograda, neku skolu, ja prvo moram da naucim jezik koji se govori u svakoj pojedinacnoj skoli - recimo to je nekih 7-8 jezika, pa da onda krecem sa poslom. Ili mogu da im pisem na engleskom ili nemackom, jer mozda to bolje znaju nego srpski.\nAko je to vama normalno ili mislite da se drzava moze voditi tako, onda ok svako ima pravo na svoje misljenje.\nU Zemunu i na Novom Beogradu ima dosta Kineza. Krajem proslog polugodista u saradnji sa Min prosvete, ispitivani su ucenici osnovnih skola da li bi zeleli da uce kineski. U nekim skolama vec su krenuli casovi. Da li cete da branite obavezno ucenje kineskog jezika, onako kako branite obavezno ucenje madjarskog za srpsku vecinu?\nI na kraju covek radi nesto iz 3 razloga: ljubavi, koristi ili nuzde.\nOnako kako stvari sada stoje ni Madjari ne moraju da uce srpski, niti Srbi madjarski.\nNismo u nekoj preteranoj ljubavi ni kao nacije, ni kao drzave - pojedinci su tu da pokazu suprotno, tako da ne verujem da ce biti masovnog ucenja zbog ljubavi.\nOstaje nam korist. Cija se privreda brze bude razvijala njegov jezik ce na kraju da pobedi. Ako standard u Madjarskoj bude znatno veci i madjarski jezik omogucavao nasim ljudima da tamo bolje zive i rade, svi vojvodjanski Srbi uci ce madjarski i o svom trosku. Ako pak Srbija ekonomski stane na noge, prisetice se Madjari naprasno svih naucenih srpskih reci.\neli.lacrosse 19:26 05.02.2012\nDrzava propisuje sta mora da se zna\nVoleo bih da vidim bilo koji trenutno važeći dokument kojim bilo koja država propisuje ono što mora da se zna.\nZato i mislim da je prednost u takvim sredinama znati oba jezika koji su u širokoj upotrebi. Što se mene tiče (mada me se vrlo malo tiče) uslov za zapošljavanje na takvom radnom mestu morao bi da bude znanje oba jezika. Ali uslov za posao čišćenja ili obračunavanje plata ne bi.\nKada Beograd prirodnim putem postane grad u kojem su dva jezika dominantna (a ne samo jedan), tako će i biti.\nOnako kako stvari sada stoje ni Madjari ne moraju da uce srpski, niti Srbi madjarski. […] Ako standard u Madjarskoj bude znatno veci i madjarski jezik omogucavao nasim ljudima da tamo bolje zive i rade, svi vojvodjanski Srbi uci ce madjarski i o svom trosku. Ako pak Srbija ekonomski stane na noge, prisetice se Madjari naprasno svih naucenih srpskih reci.\nNajzad se oko nečega u potpunosti slažemo.\nzilikaka 20:29 05.02.2012\nPa osnovno što je neuporedivo je zastupljenost nacionalne manjine.\nSrba, onih koji su iz Rumunije poreklom, tamo ima zanemarljivo malo. Ta gimnazija je čisto simbol nekadašnjeg stanja. Slično kao Sentandreja.\nTo što ljudi znaju (pomalo) srpski je posledica stalnih kontakata. Blizu smo i vazda smo imali potrebu da idemo tamo-vamo.\neli.lacrosse 20:44 05.02.2012\nDa, u pravu si, sav videh – tamo je samo oko 2% Srba. Ali to "pomalo" uopšte i nije tako malo, naprotiv. I, neuporedivo je koliko sam više čuo srpskog u Temišvaru nego u Sentandreji, mada je to možda samo slučajnost.\namotherofthree 21:45 05.02.2012\nTo je takođe jedan od problema. Predstavnici mađarskog nacinalnog saveta sami kažu da postoji problem visokoškolovanih Mađara, tačnije oni se u velikom broju posle završene osnovne i srednje škole na mađarskom jeziku, odlučuju za studiranje u Mađarskoj. Razlog je naravno mali broj kurseva na srpskim univerzitetima koji se slušaju na mađarskom. Ti ljudi kada odu, obično se i ne vraćaju, tako da se automatski stvara nedostatak stručnog nastavnog kadra na mađarskom jeziku.\nmikimedic 23:11 05.02.2012\neli.lacrosse 23:19 05.02.2012\ne bas hocemo - zbog ovog apologete svega i svacega.\nJesam li ja taj branilac svega i svačega? Ako jesam – ti me, kao i Stošić, upozna i proniknu u suštinu moga postojanja tako dobro da ti mogu samo čestitati. Toliko je ovde na blogu ljudi sa sposobnostima koje nadilaze i ESP…\nPriča o jeziku i ljudskim pravima sa granice SAD i Meksika (koji Miki postavi, pa izbrisa).\nyugaya 01:27 06.02.2012\neli vidi detaljnije ovde:


Rahoj Borisovu: Učešće Prištine na samitu u Sofiji - problem - European Western Balkans\nBRISEL – Španski premijer Marijano Rahoj sastao se nedavno s bugarskim kolegom Bojkom Borisovim, kojem je nedvosmisleno rekao da ima problem sa samitom EU-Zapadni Balkan u Sofiji, najavljenim za 17. maj, i da možda neće ni doći ukoliko na njemu bude učestvovala Priština, piše briselski portal Euraktiv.\nPremijer Španije, čija zemlja ne priznaje jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova, naveo je da bi mogao da prisustvuje večeri država članica Evropske unije dan pre samita u Sofiji.\nIpak, kada je reč o narednom danu, kada se održava samit, Rahoj je rekao: “Suočavamo se s važnim pitanjem. Neki govore o proširenju s zemljama, koje nisu priznate, a ne priznaje ih ni Španija. To nas zabrinjava”.\nPremijeri Španije i Bugarske sastali su se u petak, 23. marta, na marginama samita EU.\nŠpanski dnevnik Pais ranije ovog meseca je objavio da Rahoj razmišlja da ne ode na samit EU-Balkan jer ne želi da se fotografiše sa kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem, pošto Španija ne priznaje nezavisnost Kosova.\nPais navodi da napetosti između zvaničnog Madrida i pokreta za nezavisnost Katalonije, koji je u više prilika koristio “kosovsku doktrinu”, kako je ovaj list naziva, kao opravdanje za raskid sa španskim legalnim sistemom, odbijaju Rahoja od učešća na tom sastanku u Sofiji.\nBoris BorisovBugarskaHašim TačiKosovoMarijano RahojSamit u SofijiŠpanija


Vladajući HNŽ-a riješili krizu: Bošnjacima mjesto policijskog komesara | Hercegovina.Info\nVladajući HNŽ-a riješili krizu: Bošnjacima mjesto policijskog komesara\n... da koalicija nastavi u istom sastavu s tim da će trenutno najspornije pitanje u županiji, mjesto policijskog komesara, pripasti Bošnjacima.\nZbog spora stranaka Vlada HNŽ-a uopće nije zasjedala posljednjih tjedana, a spor je nastao oko izbora komesara i Zavoda zdravstvenog osiguranja.\nIako je Neovisno povjerenstvo za izbor komesara završilo posao i izabralo Dragana Brkića, u Vladi nije bilo dogovora da se potvrdi ovo imenovanje, a jučer su predstavnici stranaka, na traženje SDA i SDP-a, dogovorili da se posao oko imenovanja ponovno vrati Neovisnom povjerenstvu.\nBegić ponovno komesar\nŠef Županijskog odbora SDA Salko Sokolović rekao je novinarima nakon sastanka da je izbor komesara bio ključno pitanje sastanka. "Došli smo do zaključka da se to pitanje ponovno raspravlja na Neovisnom policijskom odboru koji će ovoga puta trebati ispraviti greške koje su učinjene prilikom donošenja prve odluke i u skladu s Ustavom FBiH o ravnopravnosti konstitutivnih naroda i zastupljenosti na svim rukovodnim pozicijama ovaj put izvršiti novi izbor prijedloga koji će uputiti na Vladu", kazao je Sokolović. Na naše direktno pitanje je li dogovoreno da mjesto komesara pripadne Bošnjacima, Sokolović je rekao da je ministar MUP-a HNŽ-a iz reda hrvatskog naroda te da tako ostaje na povjerenstvu izabrati komesara iz reda bošnjačkog ili srpskog naroda. Na natječaj se inače prijavio samo jedan Bošnjak, i to dosadašnji komesar Amir Begić, i nijedan Srbin.\nFotelje nisu sporne\nŠto se tiče drugih fotelja u županiji, stranački predstavnici tvrde kako spora oko fotelja uopće nema.\nMarinko Petrić, predsjednik Županijskog HDZ-a 1990., rekao je da je dogovoreno da Vlada nastavi rad u istom sastavu te da će se stranački sastanci održavati jednom u dva mjeseca kako bi Vlada nesmetano mogla završiti mandat u ovom sastavu.\nŠef HDZ-a BiH HNŽ-a Rafael Gagro dodao je kako će pitanje komesara ponovno razmatrati Neovisno povjerenstvo te da politika nema veze s tim. "Što se tiče drugih fotelja, nemamo više nikakvih spornih pitanja", rekao je Gagro i dodao kako će Vlada uskoro imati sjednicu.\nSDP je na sastanku predstavljao ministar financija u Vladi HNŽ-a Samir Hadžihusejnović koji je govoreći o financijskoj situaciji kazao kako u proračunu HNŽ-a trenutno nedostaje 11 milijuna maraka. Ipak, ministar kaže da se nekako krpa kraj s krajem.\nUpitan kako će Vlada onda ući u milijunsku investiciju kupnje ili izgradnje zgrade u kojoj će biti smještene županijske institucije, ministar Hadžihusejnović rekao je kako se u taj projekt ušlo da bi se napravile uštede, a plan je bio da bi se na taj način na godišnjoj razini uštedjelo oko dva milijuna maraka. "Mi nismo htjeli prekinuti taj proces, a što će biti s tim projektom, to je sasvim neizvjesno", rekao je Hadžihusejnović. Ni po ovom pitanju ipak nisu svi istog mišljenja, pa je tako Sokolović dodao kako SDA smatra da se u kriznim godinama ne može ulaziti u takve investicije i da će biti protiv takve investicije. Dnevni list je jučer objavio kako Vlada nastavlja proces oko izgradnje ili kupnje nove zgrade, a da se preferira zgrada Projektanta gdje bi kvadratni metar Vlada navodno platila po 3000 maraka.\nUz Gagru, Petrića, Sokolovića i Hadžihusejnovića na sastanku su bili prisutni i predsjednik Skupštine HNŽ-a Ramiz Jelovac (SDA) i zamjenik Luka Faletar (HDZ 1990.)\npolicija HNŽ komesar