REX :: Kraj trke\n16. 02. 2021 Kraj trke\n25. 01. 2021 Strašno ćutanje\nDžaba su se rukovodstvo Filmskog centra Srbije (FCS), ekipa filma i državni vrh danima branili od jedne jedine kritike - doduše one veoma cenjenog kritičara najcenjenijeg svetskog filmskog magazina; džaba su ministri ukazivali na judeo-ustašku zaveru zapada tj. čoveka koji je jednom posetio festival u Sarajevu te par puta, zamislite, posetio i Hrvatsku; džaba je reditelj kukao o kampanji koja je krenula iz Beograda od strane domaćih izdajnika Srdana Golubovića, Jelene Mitrović i Mile ‘Turlajić'; džaba je omalovažavao stotine kolega i članova udruženja reditelja (čiji je i sam član), producenata i dokumentarista - koji su saopštenjem ukazali na njihove marifetluke i nameštanja - i svodio ih na ličnu armiju spomenutih podstrekača na hajku; džaba 144 miliona dinara koje je tzv. filmu dala tzv. Srbija i 500.000 konvertibilnih maraka koje je dala tzv. Republika Srpska za promociju u tzv. ‘Americi', tzv. ‘Zapadu', koji ne priznaje NAŠE žrtve i genocid u Jasenovcu (ovde bez tzv.); džaba hvalisanje o uspehu filma u SAD koji je kao rezultat imao dve negativne kritike u dva cenjena časopisa, nekoliko pozitivnih kritika na raznim, uglavnom opskurnim, sajtovima i blogovima, distribucije u 12 bioskopa sa oko par hiljada prodatih karti u toku prvog vikenda; džaba zgodno upakovane 'vesti' o najgledanijem filmu u Americi; džaba kukanje ministarke Gojković da su zli novinari svojim mišljenjem o filmskim dometima našeg ostvarenja zapravo izbrisali već svuda najavljene i reklamirane nominacije za Zlatne globuse o kojima se - bez provere - razmetalo u domaćim medijima; džaba botova, plaćenih ali i onih iz uverenja, koji su danima sa desetinama hiljada glasova i ‘kritika' na imdb-u dodali dozu apsurda na sramotnu suštinu; džaba toliko govorancije i opisivanja i odbrane filma (koji niko u Srbiji nije mogao da vidi!) od strane onih koji su film napravili i finansirali; džaba tišina 50-ak domaćih novinara i filmskih kritičara koji su film videli na specijalno za njih organizovanoj projekciji u decembru 2020., ali su pristali ili izabrali da o njemu ćute u trenutku kada je isti (ne samo filmska) tema broj 1 u Srbiji; džaba zamene teza i sluđivanje da je film politička žrtva - on to nesumnjivo jeste ali niko da kaže da je film žrtva upravo politike FCS-a i Vlade Srbije tj. političara na njihovom čelu; džaba svi ti stručnjaci, saradnici, savetnici i distributeri koji premijeru filma zakažu na dan kada se zatvara glasanje za Oskara; džaba gotovo svakodnevno medijsko ukazivanje reditelja i šmiranje o tome kako je film bio blizu Oskara, sve su imali (sem festivala, premijere, nagrada, pozitivnih kritika u relevantnim časopisima) - ali, eto, na zapadu ništa novo, jedan tekst je ubedio ceo Holivud, celu Ameriku, ceo svet, da ne treba da glasa za njegov (mislim, NAŠ) film, jer oni, naravno, poznato je, ne podnose Srbe i ne priznaju naše žrtve pa puštaju glasine o nacionalizmu i propagandi da bi film ogadili PC glasačima Akademije; džaba, dakle, sva kuknjava kojom se nacija danima moralno i psihički pripremala za ‘poraz' za koji, eto, ni reditelj, ni ekipa filma, ni FCS kao finansijer, ni državni vrh kao promoter, nemaju apsolutno nikakvu odgovornost!\nOvo, naravno, nije nikakav ‘neuspeh' samog filma, niti pokazatelj toga da li je film manje ili više vredan ili kvalitetan - jer nominacija odnosno ulazak u uži izbor bili bi pozitivni presedan, a ni dobitnici Oskara ne drže tapije na nesumnjivi nedodirljivi kvalitet. Filmu tek predstoji dug život u bioskopima i na online platformama. Sa nestrpljenjem se očekuje premijera u Srbiji kako bi se, pre svega, prestalo sa konstantnim agresivnim kampanjama kojima se vređaju žrtve, ali i kako bi ljudi imali šansu da sami, svojim očima, vide film, da sami steknu utisak i mišljenje o njemu, a ne da u nedogled bivaju bombardovani utiscima i informacijama te usmeravani šta i kako moraju da misle, vide i osećaju, čime nas danima zasipaju iz pravca državnog vrha i ekipe filma. Iako film nije prošao u trci za Oskara, to ne znači da je propao i plan ekipe koja je i zamislila i izvela to da baš ovaj film bude izabran kao naš kandidat. Od početka je, kako smo upozoravali, plan bio da naši vrli činovnici, filmski i partijski, preko ovog filma, a zapravo sakriveni iza samog Jasenovca i jasenovačkih žrtvi, stvaraju brojne kampanje za lokalnu upotrebu, da se u ime promocije filma izvuku ogromne količine našeg novca i da se na svaku kritiku filma, u Srbiji, agresivno i iz svih pravaca, suzbija sama ideja kritike te non-stop podgreva već odavno prokisla nacionalistička histerija. Sam kvalitet film sa time nema ništa, ali njegovi autori koji su pristali da bude deo te kampanje snose veliki deo odgovornosti za sve ono čemu svedočimo poslednjih nedelja.\nOni ne mogu reći: mi smo samo snimili film, a ostati nemi na sve ostalo za šta je njihovo delo, uz njihovu asistenciju, iskorišćeno. Tu pre svega mislim na silne marifetluke, nameštanja, agresiju, napade, uvrede, laži, propagandu na koje su, nažalost, ukazali samo malobrojni. Sve je izvedeno tako što je vrh FCS preuzeo celu proceduru konkursa, osmislio pravila i izabrao komisiju koja je, gle čuda, baš taj film koji niko nije video izabrala. Nepunih mesec dana kasnije, država Srbija „otvorila se" za kampanju filma u SAD, uloživši, zvanično, 1.200.000 evra. Ta kampanja za Oskara trajala je svega par nedelja, film je, taktički besmisleno, počeo za zvaničnom distribucijom istog dana kada je glasanje Akademijinih glasača završeno (!) a bilans svega toga je da je film videlo oko par hiljada ljudi u bioskopu, nakon čega je objavljeno da nije prošao u uži krug. Postavlja se, onda, logično pitanje: Koja je odgovornost onih koji su sve ovo i na takav način izveli? Štaviše, ako je, zvanično, dato milion i po evra samo za američku turneju, koliko li je zaista uloženo u sam nastanak filma koji stručnjaci opisuju kao holivudski spektakl? I šta, uopšte, ta odrednica „holivudski spektakl" u ovom kontekstu treba da znači za širu javnost?\nSiguran sam da je baš zbog ovog, ali i drugih opravdanih pitanja, emisija Upitnik na RTS-u - emitovana iste večeri kada je Akademija objavila rezultate - bila posvećena našem kandidatu za Oskara. Šta smo tu mogli da čujemo?\nNaravno, nikakve priče o budžetu nije bilo, niti o novcu izdvojenom za, videli smo, kratku trku. O opravdanosti izbora i slanja baš ovog filma kao našeg kandidata - takođe, ni reč. Profesorka Nevena Daković, jedna od retkih koja je Antonijevićev film pogledala i rešila da o njemu govori, opisuje film kao dosledan i uspešan uradak u žanru holivudske (ili holivudizovane) „melodrame o holokaustu". Ovde se nećemo baviti etičko-političkim implikacijama simplifikovanog prihvatanja melodramskih klišea kao neprikosnovenih kriterijuma (svetih krava) pri kvalitativnoj proceni obrade tako ozbiljne teme kakva su ratni zločini i koncentracioni logori. Bitno je, međutim, ukazati da pozivanje na žanrovske formule i to da li ih određeni reditelj - Predrag Antonijević, na primer - dosledno sledi, lako postaju, kao u ovom slučaju, način da se izbegne jedna druga, nadasve važna diskusija: ona o kontekstu i ideološkoj perspektivi iz koje sam film nastupa. Jer ideologija filma - svakog filma, bio on žanrovski ili ne, holivudski ili ne - počiva u audio-vizuelnom jeziku, stilu i formi, kojima se koristi - a ne u temi koja se obrađuje.\nPo onome što smo čuli u emisiji, namera je bila, izgleda, da se napravi domaći film koji će ostvariti prodor na zapad - film koji će, koristeći se „njima" poznatim jezikom, narativnim i žanrovskim tropima, obznaniti istinu o užasno bolnoj temi i istorijskoj činjenici koja je „nama" Srbima izuzetno važna. (To da je možda reč o tome kako reditelj Predrag Antonijević zamišlja holivudski rukopis nijednog trenutka ne dolazi na dnevni red, niti se iko osvrće na kvalitet i ‘prodor' njegovih prethodnih radova.) Znači li to, onda, da je svojevrsna propaganda (koja ne mora nužno imati negativni predznak) ovde, zapravo, bila cilj? I je li zarad širenja istine o „našem" stradanju, za jezik te propagande izabran jezik „neprijatelja", Holivuda - tog mesta zla koje je toliko puta u nas prokazano jer je, popisivalo se redovno, Srbe prikazivalo samo kroz negativne stereotipove (kao koljače, ubice i teroriste, koji često pričaju albanski, bugarski ili ruski), a za NAŠE istine i činjenice nikad nije imalo razumevanja?\nDa ne bi bilo zabune, ovde treba razdvojiti neke termine. Postoje Holivud i ‘Holivud'. Prvi je centar industrije koja je odgovorna za popularizovanje filmskog biznisa i filmske umetnosti, u okviru kojeg su snimljeni neki od najvećih i najboljih filmova svih vremena. Drugi termin je odrednica kojom se, sa ovim prvim, često žele uporediti, pozitivno ili negativno, određeni zanatski, stilski, budžetski uratci nastali drugde. Slično, kako je Nebojša Jovanović davno primetio, postoje Jasenovac, kao logor i mesto genocida, i ‘Jasenovac', kao instrumentalizacija tog zločina, te patnje, od strane naših današnjih političkih elita. „Njih Jasenovac kao najmasovnije i najokrutnije stratište na prostoru Jugoslavije u Drugom svjetskom ratu i ne zanima. On za njih ima vrijednost jedino kao moneta u dnevnopolitičkom potkusurivanju", kaže Jovanović.\nJezik holivudske fabrike snova se tokom decenija menjao. On je danas u velikoj meri jezik spektakla, stereotipova i binarnog pogleda na svet (dobri protiv loših), u kome se svakoj replici, junaku ili zlikovcu zna tačno mesto i vreme pojavljivanja i značenja. Zahvaljujući svojoj zabavljačkoj simplifikovanosti, holivudski rečnik može u nekim slučajevima biti i uvredljiv za izvesne teme, istine, događaje kojih se dotakne. Na teška pitanja, pa i ona koja se tiču holokausta, holivudski spektakli umeju - ali svakako ne moraju - da ponude isuviše pojednostavljene odgovore. Ali, kada se to desi, oni često bivaju i oštro sasečeni od strane perceptivnih kritičara, koji im zameraju tu narativnu i stilsku površnost i senzacionalizam. Pa, šta je onda čudno u tome da je „naša" holivudski urađena „melodrama o holokaustu" i sama naišla na osporavanje nekolicine kritičara koji joj, gle čuda, zameraju narativne i stilske simplifikacije, te to što od zločina (istinitih zločina koje, opet ističemo, nijedan od tih kritičara nijednog trenutka nije sporio) prave spektakl?\nBraniti film koji Jasenovac provlači kroz mehanizme žanrovskih simplifikacija, od kritike koja ga optužuje da je nacionalistička propaganda, argumentima da je napravljen uzimajući u obzir činjenice i stvari koje su se zaista desile - takođe je simplifikacija, koja zanemaruje osnovni problem, suštinu, kada su u pitanju filmovi koji manje ili više uspešno pokušavaju da prekopiraju jezik ‘Holivuda'. Film nikada nije samo tema kojom se bavi, ili prosto, priča koju priča. Kao što smo već pomenuli, film je, iznad svega, jezik. A zločin uvek prvo nastaje - u jeziku. Holivudski spektakli, uopšte, te, konkretno, žanr „melodrame o holokaustu", i sami su oblici filmskog jezika. Ono što je, na primer, u emisiji Upitnik pomenuto o „Dari iz Jasenovca" - da je reč o fiktivnom liku provučenom kroz događaje zasnovane na činjenicama i dokumentima; ili, pak, raskošna filmska muzika koja savršeno prati radnju - takođe su specifični oblici upotrebe filmskog jezika. Ti filmsko-jezički tropovi, međutim, nijednog trenutka nisu analizirani. Njihove funkcije, uključujući i one ideološke, uopšte nisu uzete u obzir. U većini nastupa o kojima ovde pišem (a koje smo mogli da slušamo poslednjih nedelja) branila se isključivo samo priča, sadržaj, činjenice, istina o genocidu, patnje žrtvi - iako sve to niko nije ni napao, niti doveo u sumnju. Izostala je suština: diskusija o filmskom jeziku kojim se govori o zločinima, genocidu, Jasenovcu, žrtvama, politici i idejama koje su one najavile, inspirisale, omogućile i sprovele.\nPolitičnost i propagandnost filma ne leži prevashodno u temi ili u priči, već u načinu na koji je ta priča ispričana - u odnosu, blizini, daljini, koje autor uspostavlja prema likovima i radnji; načinu na koji koristi i proizvodi značenja i emocije; u prostoru koji reditelj kreira i otvara za publiku, u izboru mesta na koje postavlja kameru i načina na koji posmatra ono što snima, ono što misli, ono što želi da kaže. Toliko je tekstova napisano, toliko je knjiga objavljeno, o reprezentaciji ratnih zločina i genocida, o prikazu holokausta na filmu. Prosto je neverovatno da se 2021. godine sam autor i ekipa filma „Dara iz Jasenovca" prave naivni i nevešti kada ih neko iskritikuje za loše realizovanu temu, nesuptilno intoniranu priču, i konotaciju propagande i nacionalizma. Da, svakako je moguće kritikovati i način na koji izvesni filmovi ili reditelji prikazuju Aušvic. Niko se u dosadašnjim zgražavanjima nad načinom na koji su „njihovi" kritičari primili „naš" film o Jasenovcu nije, na primer, setio Stenlija Kjubrika, koji je za „Šindlerovu listu" ispravno primetio da je problematična jer je Spilbergov holokaust film zapravo film o uspehu. A holokaust je neuspeh čovečanstva. Kjubrik tu nije mislio na prost sled događaja, zaplet, likove, rasplet, nego na ceo stilski, estetski - jezički - paket tog filma: način na koji reditelj Spilberg vidi i snima Holokaust. A ni Spilberg se, mora se priznati, nije od te kritike branio pozivajući se na neospornu činjenicu da se Aušvic jeste desio! Zato mislim da je veoma licemerno da neko ko sa ponosom pristane na instrumentalizovanje bolne teme u cilju pravljenja produkta koji će ‘zapadu' objasniti neke stvari, neko ko pristane da napravi neku S (srpsku) verziju holivudskog holokaust spektakla, sebi daje za pravo da danima govori o hajkama i kampanjama iz Beograda, te da optuživanjem drugih za dve loše kritike i ‘neuspeh' u trci za Oskara - na koji se upozoravalo i ukazivalo i pre nego što je konkurs na kojem je film 'izabran' bio i završen - skine odgovornost sa sebe za tako, u medijima, simbolički predstavljen ‘poraz' filma. A ako mu je cilj da holivudskim holokaust filmom obrazuje i rastuži ‘zapadni svet' i mlade na prostoru Srbije i bivše Jugoslavije (jer se, ako niste znali, o tome ovde decenijama ćuti), misleći da time radi nešto dobro za ‘srpsku stvar' - onda o tome treba govoriti van kategorija uspeha i neuspeha (iako reditelj ponavlja da je film svakako već ‘uspeo' samo zato što je otkrio Jasenovac zapadnom svetu!), nego u svetlu toga da li autor, ali i Vlada Srbije, imaju toliki problem sa sopstvenim odrazom u ogledalu, istinom i činjenicama, da im je potrebno jedno ovakvo blamiranje pred svetskom javnošću kako bi kod kuće, preko mrtvih, mučenih i klanih, skrenuli pažnju na sebe, svoju 'hrabrost', svoja dela, svoje ideološke fantazme i fetiše.\nIli, što je verovatnija istina, sve ovo rade samo zarad poena na domaćem, lokalnom planu, i sve ovo je, kao i u slučaju spomenika Stefanu Nemanji, mogućnost da se u isto vreme postigne USPEH na više polja: da se jedni proglase za izdajnike i izrode, da se utvrđuje laž da nas svi mrze, da se kukavice proglase za hrabre, za heroje koji ruše izmišljenu tišinu, a, iznad svega, velika količina para prebaci na određene račune - gde, i za šta i kome tačno?\nDr Jelena Trivan, predsednica UO FCS i glavni izvođač radova na kontroverznom novembarskom konkursu, koja je nakon mnogo zapaženih nastupa u promociji i odbrani ovog filma od kritike, takođe bila gošća emisije Upitnik, povremeno je pozdravljala ono što gosti pričaju, ali dosta puta je ispravljala i goste u studiju, i voditeljku (kada ju je ova podsetila na njenu izjavu da je zadatak filma da promeni imidž Srbije) ali i sagovornike čije izjave su bile ranije snimljene. Nije propustila priliku da objasni kako kritike filma koje su izašle u inostranstvu služe da napadnu Srbiju, jer je ona postala regionalni i međunarodni igrač. Takođe, više puta je odsečno ponovila da je „Dara iz Jasenovca" film koji apsolutno nema politički stav. Ona je u toku gostovanja iznela i niz drugih teza. Prvo je, na opasku voditeljke da publika u Srbiji nažalost nije mogla da vidi film, rekla da ni slovački kandidat za Oskara nije prikazan u Slovačkoj, a da film Jasmile Žbanić „Quo vadis, Aida" još nije prikazan u Bosni. Ovo prvo nije nikakav argument, a ovo drugo je neistina. Pored prikazivanja u bioskopu u oktobru, film Jasmile Žbanić jeste - besplatno - bio dostupan i na online platformi publici iz Srbije i ostatku bivše Jugoslavije, još početkom decembra. Taj film je, što je još važnije, pre svih tih projekcija imao premijeru u takmičarskom programu filmskog festivala u Veneciji, nakon koje je dobio mnogo kritika, a i prodat je na nekoliko teritorija za distribuciju. Dakle, uzimati „Quo vadis, Aida" kao primer je, u najmanju ruku, kontraproduktivno. Naš kandidat za Oskara - na šta je ukazivano puno puta i pre više meseci - ništa od toga nema, niti je imao kada je proguran za „kandidata". A to su, da se lako zaključiti na osnovu filmova nominovanih u poslednjih nekoliko decenija, suštinski kriterijumi u trci za Oskara.\nJelena Trivan, dalje, u jednom trenutku emisije kaže da kada se film ‘Dijana Budisavljević' (sic!) pojavio u Hrvatskoj, niko nije propitivao motive te autorke, niti ih je dovodio u vezu sa ratovima devedesetih i propagandom. Trivan se u sledećoj rečenici nadovezuje na to i doslovno kaže sledeće: „(A) kada Srbin prvi put radi film o Jasenovcu, za apsolutno svaki događaj će se tražiti njegova proverljivost, da mu se ne bi nazvao propagandom - zato taj film ima Jevreje kao konsultante, on se zbog toga gleda drugim očima, hteli vi to da prihvatite ili ne".\nNa stranu to što predsednica UO FCS u svom nastupu ponovo, po ko zna koji put, pokazuje zavidni nivo neznanja i nepoznavanja struke i umetnosti čiju krovnu instituciju već godinama vodi neometana pravilnikom i ušuškana kukavičlukom i ćutnjom velike većine naših filmskih radnika - Jelena Trivan je ovde, u samo dve rečenice, napravila puno grešaka, zamena teze, uzgredno skliznula u nagoveštaj antisemitizma, te nesvesno potvrdila neke od kritika na račun propagande i nacionalizma - od kojih u emisiji i javnosti (već danima) navodno brani film! Krenimo redom: Dana Budisavljević je snimila film koji se zove „Dnevnik Dijane Budisavljević". Ona se za taj film, sa margine, borila deset godina, istraživala, skupljala sredstva i sa svojom malom grupom prijatelja, saradnika i saboraca napravila film - uprkos vladajućim strukturama, njihovim planovima i idejama. Sa druge strane, film „Dara iz Jasenovca" je, kako Trivan sa ponosom ističe, državni projekat Vlade Srbije iza kojeg je stao Predsednik lično, dakle, neskriveno, to je film naručen od strane vladajućih struktura, i to onih koje su proizašle iz stranke čiji je vođa osuđeni ratni zločinac, od strane političara koji su prvu moć i funkciju dobili u najcrnje vreme služeći četničkog vojvodu i nacionalističkog klovna.\nU najavi emisije rečeno je da je ovo prvi film o Jasenovcu posle 70 godina ćutnje i skrivanja te teme od javnosti u našoj zemlji. Ta laž je redovno ponavljana poslednjih par nedelja, a preksinoć je na nju afirmativno odreagovao treći gost u emisiji, istoričar i potpredsednik GO SPS, Predrag Marković, koji je izjavio da je „to bila tabu tema jer je režim (SFRJ) očajnički pokušavao da napravi priču o zajedničkoj borbi", da su „u filmu „Kozara" vojnici koji ubijaju Srbe Nemci, a tu se preskače činjenica da su to bile ustaše", da „na mnogim spomenicima nije stajalo da su tu ustaše izvršile masakr nad Srbima", jer je „režim pokušavao da stvori tu politiku bratstva-jedinstva". Marković je takođe konstatovao, sasvim pogrešno, da su prva dva filma u kojima se spominju ustaše u Jugoslaviji nastala tek 1970-ih („Operacija stadion" i „Okupacija u 26 slika"). Svesna laž ili neznanje? Samouverenost s kojom istoričar nastupa sugeriše da je ta dilema nebitna. Jer, suština je u revizionizmu. Marković možda zna, a možda i ne zna, za filmove „Zastava" (1949), „Deveti krug" (1960), „Crne ptice" (1967)... Ekipa emisije, a čini se i ostali gosti, takođe se ovim pitanjem nisu želeli baviti. Jer, ono što od samog početka prati promociju Antonijevićevog filma jeste istorijski revizionizam. Dakle, nije problem u sadržaju, jer o ustašama, zločinima, koncentracionim logorima u NDH (ali i drugde) se jeste i ranije govorilo i snimalo. Suštinska razlika je u tome da je dominantni diskurs tada bio (pro)jugoslovenski i antinacionalistički. A sada se o tome govori prevashodno iz suprotstavljenih, reakcionarnih nacionalističkih tabora. Jelena Trivan u emisiji sa ponosom ističe da je ovo prvi film koji SRBIN pravi o Jasenovcu, kao da je to neka posebna vrednost sama po sebi, kao da su oni koji su ranije pravili filmove o toj temi (koje god nacionalnosti bili) manje vrede. Valjda nisu bili dovoljno NAŠI, nisu radili dovoljno za NAŠU stvar, pa sve te pređašnje filmove jednostavno treba proglasiti nevažnim, ništavnim i treba napraviti sve novo, ali, onako, NAŠE. Po toj logici jasno je da van Nacije i nacionalističkog ništa vredno mišljenja ni ne treba da postoji.


horoskop strelac kako se strelac slaze sa drugim znacima uporedni horoskop za strelca | Magazin | Horoskop | Zvezde kažu\nSTRELČEVI, OD VEZE SA RAKOM ILI JARCEM NEMA NIŠTA: Osobe rođene u ovom znaku su prave za vas! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.11.2020. / 06:42\nEvo kako se sa ostalim znacima slažu osobe rođene u znaku Strelca!\nMnogi ljudi misle da je nemoguće da bilo ko osvoji i zadrži Strelca, a to i nije daleko od istine jer se Strelac bori da ne bude osvojen. Zaljubljive je prirode, ali se teško vezuje. Samo ako ga niko ne pritiska, ako dobija podršku i dosta pažnje, onda nema problema.\nSaznajte kako se osobe rođene u znaku Strelca slažu sa drugima!\nOva vatrena kombinacija je odlična jer oba znaka teže slobodi, individualisti su, ali mogu dobro da se uklope. Mogu da budu zahtevni i otvoreno izražavaju svoje mišljenje i želje. Stalno teže napretku, ostvarenju ličnih ciljeva, a zanemaruju porodični život.\nVatreni Strelac i zemljani Bik u su zanimljiv spoj. Oba znaka imaju dobre namere, ali mogu da budu naporni i da ne odustaju od svojih ciljeva. Hedonizam ih povezuje. Bik može da pokaže Strelcu šta treba da promeni, kako da bude stabilniji. Strelac može da priušti uživanje Biku, da ga nauči kako da se opusti i kad ima dosta obaveza.\nIako su suprotni su znaci, jako se dobro slažu. Oba znaka su zanimljiva. Veseli su i opušteni. Blizancima može da smeta što ne mogu da zadrže Strelca, tačnije, ne mogu da mu zadrže pažnju. Strelčevima može da smeta što Blizanci ne ispunjavaju svoja obećanja uvek. Ipak, nikad im neće biti dosadno.\nOva dva znaka nemaju ništa zajedničko, sem što su dobronamerni. Rak voli porodicu, Strelac voli putovanja. Rak može da nervira Strelca što bi da stalno provodi vreme kod kuće. Strelac voli da se stalno ide negde, pa je potrebno da naprave kompromis. S godinama se stvari uklapaju i stišavaju, pa mogu bolje da funkcionišu posle 30. godine.\nOvo je jedna od boljih kombinacija. Oba znaka su jako dinamična, vole da se druže da putuju, vole i luksuz. Ipak, svako vuče na svoju stranu. Lavu smeta potreba Strelca za slobodom. Strelcu može da smeta to što Lav uvek stavlja sebe na prvo mesto. Razumevanje potreba druge osobe je ključno. Bolje je ako je žena Strelac, jer je Sunce u Lavu bolja pozicija za muškarca u ovom slučaju.\nAko Devica uspe da prihvati Strelca, sa svim njegovim željama i zahtevima, a i usput da podnese njegov entuzijazam, ovo može da uspe lako. Strelac treba isto da shvati da ne može da bude posvećen nekim svojim planovima i obavezama, nego treba da se posveti partneru, pa tako može da održi stabilnost odnosa. Devici može biti jako naporno, jer Strelac uvek hoće više od odnosa i može da mu bude dosadno.


Vruće i u Gazi: Izrael opet gađao Hamas - 09.04.2018, Sputnik Srbija\nIzraelska vojska je granatirala jutros vojne objekte Hamasa u Pojasu Gaze kao odgovor na pokušaj grupe Palestinaca iz primorske enklave da uđe na teritoriju... 09.04.2018, Sputnik Srbija\n„Vojska je 9. aprila izvela napad na ciljeve terorističke organizacije Hamas u severnom delu Pojasa Gaze. Napad je bio odgovor na pokušaj terorističke grupe da uđe i postavi eksplozivne naprave na granici u nedelju 8. aprila“, navela je izraelska vojska.\nU saopštenju se dodaje da je „vojska izvela napad na terorističke ciljeve na teritoriji vojnog objekta Hamasa“.\n„Izraelska vojska se ozbiljno odnosi prema pokušajima terorističke organizacije Hamas da pretvori granicu u ratnu zonu“, saopštila je vojska.\nIzrael, između ostalog, smatra Hamas odgovornim za organizaciju demonstracija koje su svakodnevna pojava već dve nedelje duž Pojasa Gaze. One se često pretvaraju u žestoke sukobe sa vojskom i završavaju velikim brojem ubijenih i ranjenih Palestinaca.


Voćari sa vatrogascima u akciji dezinfekcije područja grada Prijedora - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Voćari sa vatrogascima u akciji dezinfekcije područja grada Prijedora\nVoćari sa vatrogascima u akciji dezinfekcije područja grada Prijedora\n20. marta 2020. 3 Mins Read\nU Prijedoru je sinoć nastavljena dezinfekcija grada koju su obavili voćari sa svojom mehanizacijom.\n„Ova akcija će se nastaviti i dalje. Mi se i dalje borimo sa ovim virusom koji se kao pošast nadvio nad cijeli svijet i mi se uzdamo da ćemo suzbiti što više pojavu virusa u gradu Prijedoru“, izjavio je Đaković.\nOn je dodao da su voćari, kao i omladina koja se javila da pomogne, prijatelji grada.\n„Odazvali su se voćari koji izuzetno dobro sarađuju sa gradom Prijedorom. Grad Prijedor njima pomaže podsticajima za voćarstvo, prije godinu dana uputio im je veliku pomoć kada su se desile štete od mraza, gradimo im hladnjaču za deponovanje voća do bolje cijene za prodaju, a oni nama pomažu u ovoj teškoj situaciji kada je grad ugrožen virusom korona – rekao je Đaković.\nPredsjednik Udruženja voćara Mladen Marjanović je izjavio da su voćari sinoć počeli u dezinfekciju ulica i gradskih i prigradskih naselja.\n„Pozvali su nas za jednu intervenciju i mi smo predložili da proširimo saradnju“, izjavio je novinarima Marjanović.\nŠef Tima za dezinfekciju Zlatko Ritan izjavio je da se na ovaj način nastavlja dezinfekcija.\n„Neki dan smo završili gradsku zonu, a danas smo dobili dodatne mašine, tako da nam je 15 mašina na raspolaganju za drugi krug dezinfekcije gradske i prigradske zone, Omarske sa širim obuhvatom sela, tako isto i Kozarca, i sva sela koja ne budu u ovom krugu obuhvaćena biće narednih dana. Imamo jednu ekipu u Hambarinama koja bi trebala završiti taj dio i krenuti prema Ljubiji, danas će dezinfikovati Brezičane i Ljubiju, tako da danas očekujemo završetak ovog kruga“, objasnio je Ritan.\nOn je dodao da je dezinfekcija redovan posao koji će trajati, te da su i spremni da je obavljaju duži period.\n„Danas će volonteri pomagati dezinfekciju, na redu su zaposleni iz Nacionlnog parka Kozara da nam pomognu. Imamo Elektrodistribuciju i Šumariju, i druga javna preduzeća koja će dati svoju radnu snagu. Mi ćemo obezbijediti mašine i materijal i prskaćemo pješačke staze, parkove, dječije igraonice i mjesta gdje traktori nisu u mogućnosti da priđu. To ćemo sve završiti u prvom krugu i mislim da će to postati redovan sedmični posao“, izjavio je Ritan.\nOn je dodao da je osnovan i Volonterski servis, te da će tokom današnjeg dana Štab odlučiti kako će funkcionisati.\n„Pregovaramo sa tržnim centrima koji bi trebalo da pripremaju pakete za dostavu, a i taksi službe su pokazale spremnost da izađu u susret našim sugrađanima da bi smanjili rizik starijih ljudi da izlaze u redovnu kupovinu, tako da ćemo stvoriti sistem da se telefonskim putem obezbijedi određeni broj namirnica koji će se donositi. Stariji sugrađani će zvati telefonom, i govoriti šta žele, to će biti dostavljeno prodavnicama koje će pripremiti robu, a taksi službe će voziti na adrese“, rekao je Ritan.


source.ba | Prošlo je 26 godina od stravičnog zločina u Pionirskoj ulici u Višegradu kada su četnici zapalili 65 Bošnjaka\nDanas se navršava 26 godina od stravičnog zločina u Pionirskoj ulici u Višegradu.\nTog 14. juna 1992. godine četnici su, na čelu sa najokrutnijim zločincima iz Višegrada Milanom Lukićem, Sredojem Lukićem i Mitrom Vasiljevićem, natjerali 65 bošnjačkih civila u kuću Adema Omeragića, u Pionirskoj ulici u Višegradu, većinom žena i djece, gdje su ih zaključali, a nakon toga zapalili kuću.\nVećina žrtava je bila iz sela Koritnik, gdje su po njih došli Lukić i Vasiljević i naredili im da uđu u autobuse, koji su navodno trebali ići za slobodnu teritoriju - Kladanj. Samo jedna ososba je preživjela sa teškim tjelesnim i psihičkim posljedicama.\nZa zločin u Pionorskoj ulicu pravosnažnom presudom u Haškom tribunalu osuđeni su Milan Lukić na doživotnu kaznu zatvora i Sredoje Lukić na 27 godina zatvora.\nPrije agresije na Bosnu i Hercegovinu, Lukić je živio u Obrenovcu - Srbija, Njemačkoj i Švicarskoj. U proljeće 1992. godine, se vraća u Višegrad gdje organizira paravojne jedinice Osvetnici (ponekad poznati i pod imenom Bijeli Orlovi) sa ciljem progona i istrebljenja domicilnog stanovništva. Poslije pada Višegrada 12. aprila 1992. godine usko surađuje sa srpskim okupacionim vlastima i Užičkim korpusom JNA.\nDirektno je odgovoran za ubistvo 84 višegrađana koji su se nalazili u autobusima na putu prema slobodnoj teritoriji (općina Olovo). Također je odgovoran za koncentracioni logor Uzamnica (bivša kasarna JNA na području Višegrada).\nU avgustu 2005. godine uhapšen je u Buenos Airesu, u Argentini, gdje je živio pod lažnim imenom - Goran Dukanović, a 20. februara 2006. godine izručen je Međunarodnom tribunalu u Haagu.


Ovu vest je potvrdio njegov menadžer Aleksandar Rašković.\nBjelica utučen: Žao mi je, nisam spreman za Rio\n"Nažalost, Nemanja Bjelica neće zbog povrede moći da igra za reprezentaciju Srbije na Olimpijskim igrama u Riju", napisao je Rašković na Tviteru.\nBjelica duže vreme ima problema sa povredom nerva desne noge. Zbog toga nije igrao na kvalifikacionom turniru u Beogradu, ali je bio deo reprezentacije. Verovalo se da će da se oporavi, te da će biti jedna od uzdanica Srbije u Riju.\nOvo je novi udarac za nacionalni tim, jer je prvo Rade Zagorac rekao da neće da igra, a potom se Đorđević odrekao Bobana Marjanovića.


KONKURS/NATJEČAJ - DRUGI UPISNI ROK ZA UPIS STUDENATA U PRVU GODINU PRVOG CIKLUSA STUDIJA - Univerzitet u Zenici\nU AKADEMSKOJ 2016/2017.GODINI.\nIzuzetno, kandidati koji su srednju školu završili izvan Bosne i Hercegovine imaju pravo učešća na Konkurs i prije izvršene nostrifikacije, odnosno ekvivalencije svjedočanstva o završenom srednjem obrazovanju u inostranstvu, ali se u prvu godinu mogu upisati nakon izvršene nostrifikacije, odnosno ekvivalencije o završenom srednjem obrazovanju u inostranstvu, a najkasnije do početka akademske 2016/2017.godine.\nPrijem dokumenata vršit će se 29. avgusta/kolovoza do 09. septembra/rujna 2016.godine.\nPrijemni ispiti obavit će se u terminu od 12. do 14. septembra/rujna 2016.godine.\nUpis studenata koji budu primljeni u drugom upisnom roku obavit će se od 20. do 27. septembra/rujna 2016.godine.\nHemijsko inženjerstvo / 10 / 10\nMetalurgija 16 10 / 26\nMaterijali 23 10 / 33\nUKUPNO: 39 30 69\n2. MAŠINSKI FAKULTET Studenti strani državljani\nInženjerski dizajn proizvoda 18 10 5 33\nMenadžment proizvodnim tehnologijama 30 10 5 45\nInženjerska ekologija 39 10 5 54\nOdržavanje 32 10 5 47\nMašinstvo (trogodišnji studij) 13 20 / 33\nUKUPNO: 132 60 20 212\nRazredna nastava / 15 / 15\nMatematika i informatika / 16 / 16\nEngleski jezik i književnost / 13 / 13\nNjemački jezik i književnost / 26 / 26\nBHS jezik i književnost / 28 / 28\nTurski jezik i književnost / 16 / 16\nKulturalni studij / 29 / 29\nUKUPNO: / 143 / 143\nMenadžment preduzeća / 22 19 41\nRačunovodstveni i revizijski menadžment / 38 20 58\nUKUPNO: 60 39 99\nOpći smjer / 73 74 147\nUKUPNO: 73 74 147\n6. MEDICINSKI (ZDRAVSTVENI)* FAKULTET\nZdravstvena njega / 9 / 9\nUKUPNO: / 9 / 9\nGrađevinarstvo (4+1+3) 40 / / 40\nProizvodni biznis(3+2+3) 11 10 / 21\nUKUPNO: 51 10 / 61\nIslamska vjeronauka / 8 14 22\nSocijalna pedagogija / 17 18 35\nPredškolski odgoj i obrazovanje / 13 18 31\nArapski jezik i književnost / 4 13 17\nUKUPNO: / 42 63 105\nO.J.MEDICINSKI (ZDRAVSTVENI) FAKULTET\nnext post: KONKURS/NATJEČAJ ZA UPIS STUDENATA U PRVU GODINU DRUGOG CIKLUSA STUDIJA


Web stranica Vlade TK - Preliminarne liste za dodjelu stipendija braniteljima i članovima njihove porodice\nPodsjećamo Ministarstvo za boračka pitanja je u februaru godine objavilo konkurs za dodjelu stipendija učenicima i redovnim studentima dodiplomskog studija iz reda branilačke populacije Tuzlanskog kantona za školsku 2016/2017 godinu. Po raspisanom konkursu za dodjelu stipendija učenicima i redovnim studentima dodiplomskog studija iz reda branilačke populacije Tuzlanskog kantona za školsku 2016/2017 godinu, zaprimljeno je ukupno 2405 zahtjeva. Na osnovu preliminarnih listi nezadovoljni kandidati imaju pravo prigovora u roku od 8 dana od dana objavljivanja liste, a nakon okončanja postupka po prigovorima, Ministar za boračka pitanja utvrdit će Konačne rang liste kandidata (učenika i studenata) iz reda branilačke populacije Tuzlanskog kantona za školsku 2016/2017 godinu, koji su ostvarili pravo na stipendiranje.\nPreliminarne rang liste se mogu pogledati ovdje.


Završen protest u Beogradu, manji incident na kraju - NOVA portal\nDruštvo Autor:Goran Mitrović11. Jul. 202019:07 > 09:3258 Komentara\n00.35 – Policija je večeras ispred Skupštine, kako je objavio KRIK, uhapsila neke od demonstranata koji su nakon što je protest završen, i dalje bili na stepenicama zgrade parlamenta. Na snimku se vidi grupa malobrojnih okupljenih, među kojima ima i devojaka, i policija koja izleće iz Skupštine i udara ih pendrecima, a zatim i hapsi neke od njih.\n00.06 – Protest je završen. Na Trgu Nikole Pašića je ponovo uspostavljen saobraćaj.\n23.46 – Okupljeni demonstranti počeli su sa provokacijama policije i izazvali manji incident. Ka njima bacaju limenke i flaše, poletela je i jedna baklja. Pokriveni kapuljačama, nekoliko njih je pozvalo ostale ljude da pođu za njima. Policija ih je rasterala ka Pionirskom parku. Nekoliko demonstranata je uhapšeno i policija ih je zadržala u holu Skupštine.\nManji incident kod Skupštine #protest pic.twitter.com/a335RUdLpR\n22.53 – Protest u Beogradu se rasuo, svega nekoliko desetina ljudi još uvek se nalazi ispred Skupštine Srbije. Pripadnici policije skinuli su zaštitne šlemove.\n22.12 – Uz govor oca Antonija upaljene su prve baklje večeras, demonstranti uzvikuju “Vučiću, šiptare” i “Nije tvoje dete Brnaba”. Čule su se i antivakserske poruke, kao i poruke protiv nošenja maski. Poručeno je da ljudi umiru od otrova, a ne od korone.\n22.04 – Na stepeništu ispred doma Narodne skupštine primećene su zapaljene sveće, a kako saznajemo one su namenjene danas preminulom Ljubisavu Đokuću, simbolu petooktobarskih promena poznatijem pod nadimkom Džo bagerista.\n21.59 – “Dobro razmislite koga branite – narod ili diktatora”. Ovim rečima su Nišlije pozdravile policajce iz kordona, što je označilo kraj protesta za večeras. Za sutra je zakazan novi.\n"Dobro razmislite koga branite – narod ili diktatora, pa se vidimo možda u nekim boljim i srećnijim vremenima u ovoj jadnoj i napaćenoj Srbiji" – tim rečima demonstranti su pozdravili policajce.\n21.53 – Okupljenom narodu ispred ulaza u Skupštinu Srbije obratio se sveštenik Antonije Davidović koji je pozvao na mir, rekavši da su ljudi ustali protiv korona diktature.\n21.41 – Preko megafona se niški demonstranti obraćaju žandarmima koji i dalje stoje mirno. Poručili su im da se nadaju da će spustiti štitove, jer su isti narod i poručili im da stanu uz njih.\n21.36 – Među građanima koji su večeras došli ispred Skupštine Srbije našao se i zamenik predsednika Stranke slobode i pravde Borko Stefanović.\n@BorkoStef je na protestu.\n"Tu sam kao građanin, a ne političar. Potrebna nam je vlada nacionalnog spasa" #protest pic.twitter.com/zRaQWcZCqM\n21.32 – Niški demonstranti su se približili kordonu policije, pevajući himnu u kretanju prem njima. Uzvikuju im “Skinite štitove” i “Isti smo narod”. Većina je sela u blizini kordona.\nDemonstranti su stigli blizu kordonu policije, pevali su himnu šetajući ka njima.\nUzvikuju im "Skinite štitove" i "Isti smo narod".\nPratite dešavanja uživo na našoj Fejbuk stranici.#Niš #protesti2020 pic.twitter.com/fawujLnRly\n21.26 – U Beogradu se okupilo oko 5.000 građana, a protest protiče uglavnom mirno. Oni glasniji uzvikuju: “Vučiću lopove, Vučiću lihvare”.\n21.21 – Nekoliko desetina žitelja Čačka okupilo se večeras ispred zgrade lokalne samouprave u protestu protiv diktature aktuelnog režima. Za razliku od prethodnih dana, bili su veoma tihi i nisu nosili transparente, ali su doneli kutiju za prikupljanje pomoći čačanskoj bolnici koja je od danas postala, većim delom, kovid ustanova.\n21.17 – Kordon policije čeka okupljene Nišlije kod nadvožnjaka ka auto-putu.\n21.13 – Okupljenim Nišlijama je rečeno da ne napadaju policiju, a demonstranti očekuju i pripadnike Žandarmerije. Očekuje se da će stati kod kružnog toka u blizini skretanja ka Aerodromu.\n21.06 – Bulevarom 12. februar u Nišu grmi “Vučiću lopove”.\nProtest u Nišu prolazi mirno, uz povremeno skandiranje:#Niš #protest2020\nVideo: @una_milica pic.twitter.com/xI0WkFpGij\n20.59 – Nišlije protestuju šetnjom po neosvetljenom Bulevaru 12. februar.\n20.57 – Protest u Novom Sadu je završen na Trgu slobode. Za sutra nije najavljena nova šetnja, već da ko može ode u Beograd na protest.\n20.53 – Ekipa Nova.rs srela je na protestu lidera Dosta je bilo Sašu Radulovića, koji za naš portal govori zbog čega je došao ispred Skupštine.\nI @SasaRadulovich je večeras na #protest pic.twitter.com/91Lr9xTM1A\n20.49 – Nekoliko istetoviranih krupnih momaka oduzelo je večeras novinaru NIN-a Vuku Cvijiću telefon dok ih je fotografisao i izbrisalo mu fotografije koje je napravio u prostoru Bezistana, na Trgu Nikole Pašića.\n20.45 – Ispred Skupštine Srbije u Beogradu sve je više ljudi, skandiraju “Ostavke, ostavke”, “Uhapsite Vučića” i “Vučiću, odlazi”.\n20.39 – Građani stižu do glavne autobuske stanice u Nišu, gde su stali nakratko. Čulo se: “Vučiću, leči se.” Vozila stoje i čekaju da okupljeni nastave šetnju.\nNa protestu u Nišu građani su stali nakratko kod glavne autobuske stanice.\nČulo se: "Vučiću, leči se."\nVozila stoje i čekaju da okupljeni nastave šetnju.#Niš #protest2020 pic.twitter.com/YXTuLhevgo\n20.34 – Posle kratke blokade Varadinskog mosta, Novosađani krenuli u šetnju glavnim gradskim ulicama.\n20.25 – Na protestu u Nišu građani su od Skupštine Grada krenuli ka Uredu, a zasad se čuju pištaljke, peva se “Marš na Drinu” i skandira “Niš, Niš, budi se”.\n20.19 – Novosađani blokirali Varadinski most. Ima više stotina, pretežno mladih, koji su se za sada odlučili za blokadu mosta.\n20.18 – Okupljeni građani na protestu u Nišu krenuli ka Bulevaru 12. februar, javljaju reporteri Južnih vesti.\n20.16 – Mlade devojke ispred Skupštine Srbije za naš portal kažu da na protest dolaze da se bore za slobodu.\n20.13 – Beograđanke u izjavi za Nova.rs kažu da odlaze čim počne nasilje, jer neće da se biju sa policijom.\n"Odlazimo čim počne nasilje" #protest pic.twitter.com/mx08ImeJWL\n20.09 – Demonstrantima se u šetnji kroz Radničku ulicu pridružilo još Novosađana, a mnogi gradjani im daju podrsku sa balkona i terasa. Šetači ih pozivaju “Izlazite napolje”, što mnogi i čine. Kao i sinoć, čini se da ni na večerašnjim protestima nema pripadnika desničarskih organizacija i huligana koji su u sredu demolirali prozore na Gradskoj kući. Zahtevi od ove večeri su isti kao prethodnih, da se podnesu ostavke, kako u Vladi, Kriznom štabu, tako i na lokalu. Kolona se kreće ka centru grada.\n20.07 – U Čačku oko 30-ak okupljenih ispred zgrade gradske uprave\n20.04 – U 19 sati u Kruševcu okupilo se oko 50-ak demonstranata koji su u znak protesta zbog situacije u zemlji prošetali ulicama grada.\n20.01 – Nišlije se okupljaju ispred Skupštine, uglavnom mlađi, a sa razglasa se čuju pesme Beogradskog sindikata, Partibrejskersa, ali i pesma “Pada Vlada”. Okupljeni polako izlaze na ulicu i počinju skandiranja i duvanje u pištaljke. Na nekima od transparenata piše: “Vučiću, ti si kovid”, “Sada nije vreme da stojiš sa strane”, “We need a change”, “Poštujte Ustav”, “Kome zakon leži u topuzu tragovi mu smrde nečovještvom”.\n19.44 – Oko 3.000 Novosađana, predvođeni aktivistima “Bez krova niko”, u protestnoj su šetnji sa Trga slobode stigli do Policijske stanice Stari grad, gde se nalazi Nikola Burmaz, koji je pretukao 15-ogidišnjeg mladića na biciklu prve večeri protesta. Demonstranti su pozvani da ne gađaju policiju kamenjem i protest za sada protiče bez incidenata.\n19.36 – Krenulo je okupljanje i građana Kragujevca na glavnom gradskom trgu.\n19.32 – Četvrto protestno okupljanje Nišlija počelo je kod Skupštine u Nikole Pašića. Reporteri Južnih vesti javljaju da se okupljaju uglavnom mladi.\n19.28 – Oko 18 časova građani Novog Sada okupili su na Trgu slobode, peto veče po redu, kako bi još jednom iskazali nezadovoljstvo aktuelnim režimom u Srbiji i krenuli u šetnju ka Varadinskom mostu. Okupljanje je počelo mirno i bez incidenata. Većina okupljenih nosi zaštitne maske, a danas ih je manje nego prethodnih večeri.\nPosted by Radio 021 Novi Sad 92,2 MHz on Субота, 11. јул 2020.\n19.20 – Stiže podrška predstavnicima medija u Pionirskom parku, uočljiv je transparent “Ne tucite novinare”.\n19.05 – U Pionirskom parku polako se okupljaju ljudi u grupicama, saobraćaj kod Trga Nikole Pašića u pravcu ka Terazijama je obustavljen.\n19.01 – Ispred skupštine se ovog trenutka okuplja nekoliko ljudi sa verskim obeležjima i barjacima, dok se sa ozvučenja čuju patriotske pesme.\n18.49 – Reporteri Nova.rs na terenu saznaju da je u pripravnosti nekoliko stotina policajaca, u opremi i u civilu, kao i pripadnika Žandarmerije.


SAMO JEDNA KAŠIČICA ČINI DA SIROMAŠNO POSTANE BOGATO\nŠta je ono bez čega ne možete da zamislite početak kuvanja ili završnicu u pripremi salata?\nRazličite vrste ulja i sirćeta.\nAko vam je stalo do dobrog osećaja u organizmu, koji se vidi, sigurno ćete izabrati hladno ceđena i devičanska ulja, kao i organska sirća. Zašto?\nOdgovor je veoma jednostavan. Za razliku od industrijski proizvedenih ulja koja moraju da prođu kroz najmanje 6 faza rafinacije, hladno ceđena i devičanska ulja dobijaju se mehaničkim ceđenjem semena.\nZbog toga im je miris izuzetno prijatan, a punoću ukusa osetićete u svakom obroku.\nNAŠA DECA SE UGLEDAJU NA NAS!\nSvaki obrok može biti i zdrav i ukusan.\nSve zavisi od sastojaka koje birate za svoju kuhinju, odnosno svoju porodicu.\nSigurno vam je stalo da vaši tinejdžeri bar kod kuće jedu zdravo i kvalitetno.\nZnate da industrijska ulja mogu da postanu kancerogena, umesto njih izaberite hladno ceđena i devičanska Granum ulja.\nPržite, kuvajte i pecite na ovim uljima za koja možete biti sigurni da su 100% prirodna.\nOrganska sirća možete dodavati salatama, ribi i povrću. U zavisnosti od toga koji ukus vole vaša deca, na raspolaganju vam je veliki broj ulja i sirća od bundevinog devičanskog, preko lanenog, konopljinog, orahovog, susamovog tamnog i svetlog i mnogih drugih.\nDajte vašoj deci zdrav primer koji će slediti i specifičan ukus koji će obožavati!\nI PROMENITE NAVIKE, DA BISTE BILI ZDRAVI!\nBrinete o svakom sastojku koji koristite u kuhinji jer vam je organizam slab?\nUlja i sirća Granum deluju antivirusno, antibakterijski i imunološki. Prirodni ukusi i nedoljive arome začiniće svako vaše jelo, a ujedno povoljno delovati na vaš organizam.\nGranum ima i jedinstvene proizvode na tržištu poput Balzamiko sirća od nara i Balzamiko sirća od maline.\nOsim upotrebe u kuvanju i pripremanju obroka, pojedina ulja možete uzimati na kašičicu u zavisnosti od toga koji zdravstveni problem imate i koristiti za negu kože ili kose.\nI ZDRAVO, I MIRISNO, I UKUSNO!\nOrgansko sertifikovano poreklo hladno ceđenih i devičanskih ulja, kao i sirća porodične firme Granum obogatiće vašu ishranu i začiniti zdravo ukusne specijalitete.\nHladno ceđeno bundevino ulje idealno je za salate ili prelivanje žitarica i variva nakon kuvanja, dok se konopljino ulje koristi nezagrejano za salate, sokove ili pije na kašičicu.\nU paleti Granum proizvoda ćete sigurno pronaći sve što vam je potrebno.\nUvek izaberite ulje maka dobiljeno hladnim ceđenjem, jer ulje maka dobijeno bilo kojim drugim postupkom povećana kiselost organizma – te može izazvati blage grčeve i dijareju kod osoba sa osetljivim stomakom.\nLekari preporučuju hladno ceđeno ulje maka za poboljšanje funkcije debelog creva, kao i u slučaju osteoporoze.\nTagovi: Zdrava hrana Jestiva organska ulja Organsko-sirće Preporučujemo Horeca Organska hrana Hladno ceđena ulja Granum-Hajdukovo\nSarađujemo 1318 dana


U Turskoj je nedavno pokrenuta pilot verzija internet pretraživača namenjenog isključivo islamskim vernicima. Prema pisanju lista Hurijet, sajt www.muslumangoogle.com koristi banku podataka najvećeg svetskog pretraživača Gugla, ali filtrira tražene reči u skladu sa učenjem Islama. Pretraživač jednostavno cenzuriše pojedine izraze pa tako ako korisnik ukuca englesku reč "sex", "porn" ili "porno" neće dobiti nikakav rezultat, ali će zato turska reč za seks biti prihvaćena. Prva reč koja se nudi prilikom otvaranja sajta je reč "islam". Na tzv. "homepage" dominira zelena boja, a zarada od reklama objavljenim na sajtu uplaćuje se u fond za pomoć Palestini. http://www.blic.rs/blic_it.php?id=74427\nOriginal postavio manje_zlo С обзиром да сваки друга вест на интернету представља муслимане као прљаве терористе са крвавим зубима и калашима у рукама не видим ништа лоше да се боре против тога.\nAli zar nije potrebno "liječiti" to što izaziva radikalni islamizam isto koliko i njega samog. Svi znamo ko je stvorio Osamu Bin Ladena i ko je obučavao AL Kaidu , zasto bi oni sada bili pošast a ne kada su se borili protiv Sovetskog Saveza , pa to su isti ljudi sa istim ciljevima OTERATI ULjEZE SA SVOJE ZEMLjE . Ta ista šačica naroda koja sve ove godine ubija Palestince i provocira sve ostale islamske zemlje je prije pola godine tražila od Amerike da im pomognu u ratu (koji su hteli da počnu) sa najvecom islamskom zemljom Iranom tako što će Amerikanci da bombarduju nihove raketne sisteme i nuklearni program (Bi Ameri da im nije loše išlo u Iraku i Avganistanu ) pa su ih ovi odbili. Strasno je da ja branim Muslimane ali smatram da je što se tiče "Terorizma" ja bi ih nazvao Gerilci (hehehehe) tako ih oni zovu kad ne ubijaju njihovu decu najveći problem prestavljaju Amerikanci , Izrael i Engleska\nPribližavamo se Aškelonu, gradu na jugu Izraela koji je u dometu Hamasovi raketa. Zaglušujuće detonacije čuju se u daljini, zatim se oglašava sirena. Svi iz „šeruta“, kako u Izraelu zovu kombi prevoz, izlazimo i ležemo na travu sa rukama preko glave. To je uobičajena bezbednosna procedura, a vozač „šeruta“ objašnjava reporteru „Alo!“ funkcionisanje sistema „Kolor red“.\n-U Aškelonu imaš oko 30 sekundi da se skloniš kada čuješ sirenu, ali u Sderotu, kuda ti putuješ, imaš samo 15 sekundi. To je grad na manje oko kilometar od pojasa Gaze - kaže vozač Tomas. Od Tel Aviva do Sderota nema direktne linije, pa je potrebno uskočiti u neki od autobusa u Aškelonu. Poslednji autobusi idu oko 15 sati jer svakog petka posle podne i celu subotu, Jevreji poštuju Šabat i javni prevoz ne radi.\nKapetan Ron Edelhejt pristaje da reportera „Alo!“ provede po gradu, ali u granicama koje vojska dozvoljava. -Ovo je grad duhova, na koji je za ovih nekoliko godina palo preko 4.000 raketa. Je l’ primećuješ da nema ljudi na ulicama -priča kapetan Ron. U skladištu rakete koje su tokom poslednjih nekoliko nedelja pale na Sderot.\nOriginal postavio Enchanted Islam ne unazađuje ništa već zatucani i neobrazovani verski fanatici koji tumače svetu knjigu kao što je Kuran na raznorazne bolesne načine da bi opravdali svoje zločine. Takvih manijaka je bilo i biće u svim religijama, samo su sada ovi na tapetu.\nKapetan Ron Edelhejt pristaje da reportera „Alo!“ provede po gradu, ali u granicama koje vojska dozvoljava. -Ovo je grad duhova, na koji je za ovih nekoliko godina palo preko 4.000 raketa. Je l’ primećuješ da nema ljudi na ulicama -priča kapetan Ron.\nOriginal postavio Banshee al je ovo sa islamskim guglom i cenzurom meni bolesno,iz ove moje perspektive,a sad njima je to mozda bas ono sta im treba....tako da nemam nameru da se sablaznjavam ili nesto,jer je to civilizacijska razlika ipak,nek zive u skladu sa svojim uverenjima.\nOriginal postavio Banshee evo meni konkretno recimo smeta sto je ovde mnogo liberalnije prihvacena njihova religija,odevanje i sve ostalo nego sto je u islamskim zemljama slucaj sa hriscanstvom ili nekim ko dolazi iz te sredine i smatram da to treba da se resi prostim reciprocitetom...al opet to ima drugu pozadinu,\nOriginal postavio misoni Problem je što se oni ne trude da peru zube,a i mnogo vole kalašnjikove.\nzoon politikon Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio manje_zlo Шта рећи него глупост. Више је крви на рукама запада.\nOriginal postavio Sanovnik Ovo je generalno tacno . Ali to nema nikakve veze sa situacijom . Zapravo , mnogi misle da je sukob izmedju islama i zapada u novijoj istoriji , zapravo jedni nacin da za nas bude 2 - 0.\nOriginal postavio misoni U izradi "muslimanski gugl\nSPC Google - Storm Prediction Center\nOriginal postavio Рубироза Islam će ga unaprediti. Sa atomskom kad je bace na USA.\nOriginal postavio Banshee pa dobro cinjenica je da se protiv muslimana na zapadu vodi cesto dosta jaka propaganda,u ostalom ko sto su svojevremeno srbi i srbija bili prikazivani u vidu brkatih krezubih baba i razbesnelih vojnika i slicno.\nOriginal postavio Vanja R. Zašto tako bolestan pogled na jednu vjeru ?!\nIslam: What the West Needs to Know http://video.google.com/videoplay?do...02797772997781


lancia88: Dvorci i stilska arhitektura Srbije - Dvorac Špicer u Beočinu, i kao ruina ume da ostavi bez daha\nBiti vlasnik jedne fabrike cementa danas je, recimo, u najbolju ruku nešto o čemu se čuje uglavnom u strukovnim krugovima u branši.\nMožda i malo van branše, ali mahom u poslovnim krugovima.\nBiti jedan od suvlasnika...\nDanas je to nekako neinteresantna stavka, teško se gde za jednog od suvlasnika može negde čuti, a kamoli videti po nečemu.\nE, pa nekada je to bilo drugačije, definitivno.\nKrajem devetnaestog veka jedan od vlasnika beočinske cementare živeo je u Dvorcu.\nI to ne bilo kakvom, naprotiv, po mom subjektivnom mišljenju, jednom od najzanimljivijih koji krase ove prostore. Naravno, u skladu sa prestižom i renomeom porodice Špicer.\nPa ipak, iako naizgled jednostavno uparen sa staležom koji predstavlja, Dvorac je prepun dekoracija čudnih stvorenja koje se i danas mogu videti, i tu se već stvorilo mesto za legende i priče...\nZove se Nador, sa Dalekog je istoka, ćuti i gnječi gips rukama po ceo dan, mesecima, pravi figure kreirane nekom pritajenom zlobom sa svojih sedam prstiju na svakoj ruci.\nTako bar kaže pergament pronađen u restauraciji u svom čitkom delu. Ostatak teksta je još dalje otišao u svet izmišljenih legendi, ali kada se danas zakorači u ovaj zamak, teško je odupreti se mislima koje dočaravaju upravo slike iz legende. Sablasno? Da, pomalo...\nŽdral, labud, orao...nešto je na vrhu današnje ruine. Izgled ima kao prve dve pitomije ptice, ali ulogu ima verovatno kao orao. Kontroverza, jedna od mnogih. Poput siročeta napuštenog odlaskom nemačkih porodica iz Vojvodine, sa svojim kontroverzama spava mahom urušena legenda i možda sanja neki nov dan u kome će neko poželeti, moži i ustrajati u restauraciji i vraćanju nekadašnjeg sjaja.\nSubjektivno mišljenje o ovom dvorcu kod mene je apsolutno i verovatno nepromenjivo. Intrigantna, predivna građevina, vredna posete i obilaska.\nDoduše, obilaska nema, zabranjen je, ali fotografijom možemo zakoračiti okolo i unutar Dvorca Špicer u Beočinu.\nNa samom ulazu kišni i kanalizacioni odvodi, dovoljno veliki da se čovek divi nekadašnjoj neimarskoj dalekovidosti. Pun đubreta, neprezentativan maksimalno, ali ako to zanemarimo za trenutak, već ovaj komad infrastrukture nam priča o temeljitosti nekadašnje gradnje.\nNaravno, umesto dobrodošlice, tu je danas zabrana:\nGlavni hol sa svojim terasama i galerijama deluje impozantno i ovako devastiran:\nI tako, bez nekog pozdrava posebnog, onog unutrašnjeg, krenuh dalje.\nDvorci, aristokratija i zmajevi ostaju u svojoj legendi na obali Dunava u Beočinu.\nОбјавио Saša у уторак, април 11, 2017


Financijska izvješća vijećnika Općine Stupnik izabranih s liste grupe birača - Općina Stupnik\nFinancijska izvješća vijećnika Općine Stupnik izabranih s liste grupe birača\nVijećnik Općinskog vijeća Općine Stupnik, kandidacijska lista grupe birača – nositelj liste Ivan Trgovec\nObavijest o donacijama za period 01.01.-30.06.2017.\nObavijest o donacijama za period 01.01.-30.06.2018.\nObavijest o donacijama za period 01.01.-30.06.2019.\nObavijest o donacijama za period 01.01.-30.06.2015.\nObavijest o donacijama za period 01.01.-30.06.2016\no donacijama za period 01.01.-30.06.2018.\nObavijest o donacijama za period 01.01.-30.06.2017\nVijećnica Općinskog vijeća Općine Stupnik, kandidacijska lista grupe birača – nositelj liste Ivan Trgovec


Srbi iz Kine za Sputnjik: Kako je živeti u zemlji kojom hara nepoznati virus - Sputnjik Srbija\n17:11 12 Jun 2021\n19:45 23.01.2020 (osveženo 22:17 23.01.2020) Preuzmite kraći link\nDok misteriozna bolest hara Kinom, odnosi živote i uzrujava planetu, Srbi koji žive tamo pričaju za Sputnjik kako je danas biti u zemlji u kojoj vlada strah od nepoznatog virusa.\n„Srbi u Kini ne plaše se koronavirusa, samo pažljivo pratimo instrukcije Ministarstva zdravlja“, priča za Sputnjik Vladimir Srdanović iz Pekinga, i dodaje da je u svetu zbog tog virusa mnogo veća panika, nego u samoj Kini.\nIpak, iako panika nije vidljiva, oprez i strah postoje. Kineski grad Vuhan, žarište koronavirusa, odsečen je od sveta, obustavljeni su letovi aviona, vozovi, linije autobusa i metroa. U toku je dezinfekcija ulica, a slične mere su uvedene i u gradu Huangangu na jugozapadu zemlje.\nPutnici nose zaštitne maske za lice u vozu podzemne železnice u Hongkongu\nSrbi svedoče: Kako se Kina bori protiv virusa\nBojan Krnetić iz Bačke Palanke živi u virusom ugroženom Šendženu, na granici sa Hong Kongom. Kaže da su građani u obavezi da prate tok dešavanja koja prenose kineski mediji.\n„Pratimo uputstva, nošenje maske ovde je obavezno, oni su već imali kontakt sa raznim virusima, i znaju koliko je to važno. Preporuka je da ostanemo u kućama, ali to je nemoguće do kraja poštovati, jer ljudi rade. Pojačali su kontrolu na aerodromima i železničkim stanicama“, kaže Krnetić.\nDodaje da je najveći problem kretanje ljudi zbog dočeka Kineske nove godine.\n„Doček je u petak, Kinezi su navikli da svi izađu na ulice i da proslave uz vatromet. Dodatni problem je i to što su mnogi koji rade u velikim gradovima otišli u rodni kraj, na selo, pa se lekari plaše da će virus tako stići i u druga mesta“, dodaje Krnetić.\n© Foto : Bojan Krnetić\nSrbi u Sendženu - drže se preporuka Ministarstva zdravlja, kinesku novu godinu neće dočekati na ulici.\nU Pekingu bez panike\nVladimir Srdanović, koji živi u glavnom gradu Kine, kaže da svake godine i u Kini haraju različiti tipovi virusa gripa. Iako je potvrđeno da u jugoistočnom delu zemlje ima 570 zaraženih, situacija u Pekingu je za sada mirna:\n„Što se tiče severa i zapada, ovde gotovo da uopšte nema koronavirusa. Ima ga samo u delu urbanih sredina, gde su ljudi u kontaktu sa velikim vodama Indijskog okeana i Žutog mora. To su gradovi Guangdžou, Vendžou, Hangdžou, Vuhan, Šangaj i Šendžen, koji su dosta u kontaktu sa ljudima koji dolaze sa druge strane mora. Tu postoji veća koncentracija inficiranih“.\nOn svedoči da preterane panike nema, čak ni u delovima zemlje u kojima je virus registrovan. To što je obustavljen saobraćaj, ne treba shvatiti kao kataklizmu, već samo pokušaj da se spreči širenje virusa.\n„Svi koji putuju trenutno su u čekaonicama i čekaju bolje vreme, da bi mogli da polete. Svi putnici koji nisu iz Vuhana, pogotovo stranci, podvrgnuti su testiranjima, da kojim slučajem nisu zaraženi koronavirusom. Trenutno je u Vuhanu sve zatvoreno, iz prostog razloga da bi se ljudi koji se trenutno nalaze u tom gradu trijažirali, da bi mogli da napuste tu oblast gde je trenutno žarište“, objašnjava Srdanović.\n© Foto : Vladimir Srdanović\n"Preporuka Ministarstva zdravlja je da svi nose maske, čak i u Pekingu, koji trenutno nije ugrožen, ali to je mera predostrožnosti", kaže Srdanović za Sputnjik.\nDele se maske sa filterima\nOn dodaje da su stanovnici Pekinga, kao i svih velikih gradova, uvek u kontaktu sa svim organizacijama u okviru Ministarstva zdravlja Kine, koje ih redovno putem SMS poruka obaveštava kako da se ponašaju u slučaju povećane zagađenosti vazduha.\n„U ovom slučaju preporučuju maske sa filterima, štaviše, svuda ih dele besplatno. Ako se ljudi kreću u grupama ili idu na mesta gde su gužve, kao što su bioskopi, pozorišta, autobuske stanice, preporučuje se da nose maske iz preventivnih razloga“, kaže naš sagovornik.\nkoronavirus, maska, oprez, mere, karantin, virus, grip


Brena je oduvala\n08.02.2014. 22:21h 13.05.2017. 03:26h\nHrvatska pevačica prodala samo petsto ulaznica, zbog čega je njen koncert izmešten u prostor mnogo manjeg kapaciteta, dok za nastup naše folk zvezde karte idu kao alva\nPREKINULA INTERVJU: Doris Dragović neće da priča o Srbima\nSAD VOLI ČETNIKE: Doris Dragović peva sa 100 srpskih muzičara!\nPOGAZILA OBEĆANJE: Doris Dragović ipak peva u Srbiji!\nNe peva gde je rečeno, već gde je suđeno!\nDoris Dragović nije prodala više od petsto karata za svoj osmomartovski koncert u novosadskom Spensu, zbog čega su organizatori bili prinuđeni da njen „spektakl“ izmeste u malu dvoranu, čiji je kapacitet oko tri hiljade mesta!\nSpala na 3.000 mesta\nZa razliku od nje, Lepa Brena ne mora da brine jer se za njen koncert na Dan zaljubljenih, 14. februara, traži karta više, pa je u poređenju s tim fijasko hrvatske pevačice još očigledniji.\n- Organizatori su videli da nema interesovanja za koncert Doris Dragović u Novom Sadu. Za dva meseca agresivne kampanje prodala je samo petsto ulaznica, što je zapanjujuće malo i iz tog razloga odlučili su da koncert premeste u malu dvoranu. Ako karte budu nastavile da se prodaju ovim intenzitetom, pitanje je da li će i mala dvorana biti popunjena - navodi dobro obavešteni izvor Kurira.\nKako dalje saznajemo, na skandalozno slabu prodaju ulaznica uticala je i cena, koja je zaista visoka, a kreće se od 1.500 do 3.000 dinara. S obzirom na to da je Dragovićeva u svoj džep strpala 40.000 evra unapred, nju verovatno uopšte i ne brine da li će organizatori pući jer je ona u svakom slučaju profitirala.\nNaša folk zvezda Lepa Brena - koja u petak peva na istom mestu, samo u velikoj dvorani - prilagodila je cenu mogućnostima svoje publike, pa je za pravi spektakl koji sprema odredila cenu ulaznica od 990 do 1.500 dinara, koliko staju najskuplje karte, a njih je ostalo još veoma malo.\nOna je na taj način ispoštovala i obožavaoce, ali i organizatore, koje nije kao Doris dovela pred svršen čin, a i očekivalo se da će popuniti dvoranu do poslednjeg mesta.\nDoris DragovićSpenskoncertLepa Brena


Rezervni Volvo d16 dijelovi za prodaju rezervni dijelovi, transportna vozila - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Rezervni dijelovi > Volvo > Volvo d16\nRabljeni Volvo d16 rezervni dijelovi\nOvde je kompletna lista polovnih Volvo d16 rezervni dijelovi za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Volvo d16 rezervni dijelovi koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Volvo d16 rezervni dijelovi koje Vas interesuju.


JOI ITO U ASPENU, USA\nJoi Ito se trenutno nalazi u Aspenu, na Fortunovoj brainstorming konferenciji na kojoj se mogu sresti i neke velike njuske. Na svojem blogu stavio je nekoliko slicica . Prema njegovom pisanju na blogu do sada se na konferenciji raspravljalo o islamu, americkoj politici na bliskom istoku, svjetskom miru i bla bla bla koje cemu.\nJoija je kako veli posebno odusevio govor Billa Clintona. Tvrdi da je to bio jedan od najinteligentnijih i najinspirativnijih govora na konferenciji. Nazalost, ima restrikcije pa ne smije o govoru pisati na blogu.\nEvo jos malo slikica sa konferencije u Aspenu. ( ma molim vas gdje ce te nesto takvoga , azurnog i instant repotiranja vidjeti, u kojim medijima, nema sanse, ali na blogu da :-))\nPosted by Zec Online Journal at 2:05 pm


Pšenica i kukuruz "putuju" u Albaniju: Zabranu izvoza treba potpuno ukinuti? - Ratarstvo | Agroklub.rs\nPšenica i kukuruz "putuju" u Albaniju: Zabranu izvoza treba potpuno ukinuti?\nDirektorka Udruženja "Žita Srbije" Sunčica Savović rekla je da su izvoznici čekali pet dana da dobiju formalnu dozvolu od Vlade Srbije za taj izvoz, kao i da će, po odobrenju vlade, u Italiju biti izvezene male količine žitarica.\nUgovoreni izvoz 30.000 tona pšenice i 17.000 tona kukuruza u Albaniju počeo je da se realizuje, rečeno je Tanjugu u Udruženje "Žita Srbije", prenosi RTS. Kada je reč o Italiji, odobrene količine za izvoz su male, imajući u vidu da između 27 i 30 odsto našeg izvoza pšenice i kukuruza ide u Italiju.\nSavovićeva je dodala da je dozvoljen izvoz za samo jednog italijanskog kupca u količini od 67.000 tona kukuruza i 17.000 tona pšenice.\nKako pišu Večernje novosti, u Savezu udruženja poljoprivrednika Banata upozoravaju da se ovim dovodi u pitanje dalja proizvodnja, jer uz finansijsku štetu koju imaju zabranom izvoza, đubrivo i gorivo plaćaju po cenama koje prate trendove u svetu. Kako kažu, Srbija proizvodi pšenicu i kukuruz u velikoj meri iznad sopstvenih potreba, pa je naša poljoprivreda izvozno orijentisana. Kada nema izvoza, na domaćem tržištu se stvaraju viškovi, a njihova cena pada. Domaće tržište je moglo da se sačuva i da je država povećala kupovinu za Robne rezerve Srbije.\nZabrana izvoza Sunčica Savović Izvoz pšenice Izvoz kukuruza Albanija


Ostali sportovi - Streljaštvo: Nina Radulović i Goran Vlajković najbolji na Kup-u Beograda\nStreljaštvo: Nina Radulović i Goran Vlajković najbolji na Kup-u Beograda\nNina Radulović iz Zvezdare i Goran Vlajković iz Partizana osvojili su prva mesta u kategoriji mlađih juniorki odnosno juniora u Kupu Beograda standardnom vazdušnom puškom održanom na strelištu „Novog Beograda Ušća“ u organizaciji Streljačkog saveza Beograda. Najuspešniji pištoljem bili su Nikolina Zagorac iz Crvene zvezde i Miloš Lazić iz družine „Filip Kljajić“ iz Mladenovca.\nNina Radulović je i vodeća posle tri kadetska Kupa Beograda serijskom vazdušnom puškom sa 180 krugova u proseku, dok je najbolji kadet David Đorđević iz Kolubare sa 179 krugova u proseku.\nPlasmani Kup Beograda serijskom vazdušnom puškom – kadeti: 1. Kolubara 24 boda (tri pobede, najaslabiji rezultat se ne računa) i 1.038 krugova, 2. Partizan 20 (980), 3. PKB 18 (955) itd. Pojedinačno, prosek: 1. David Đorđević (Kolubara) 179 krugova, 2. Nanad Đorđević (Kolubara) 175,50, 3. Pavle Milošević (Partizan) 174 itd. Ukupno 40 kadeta.\nKadetkinje: 1. Partizan 24 boda (858 krugova), 2. PKB 22 boda (990). Pojedinačno: 1. Nina Radulović (Zvezdara) 180, 2. Jelisaveta Despić (PKB) 176,50, 3. Sofija Miladinović (Partizan) 173 kruga itd. Ukupno 15 kadetkinja.\nStandardna vazdušna puška, mlađi juniori: 1. Gorn Vlajković 580 krugova, 2. Pavle Milutinović („N. Beograd Ušće) 578, 3. Igor Bučić (Partizan) 574 kruga itd.\nMlađe juniorke: 1. Nina Radulović (Zvezdara) 387, 2. Ana Vranješ (Partizan) 385, 3. Dragana Palešek („N. Beograd Ušće) 382 kruga.\nStandardni vazdušni pištolj, mlađi juniori: 1. Miloš Lazić („F.Kljajić“), 528, 2. Nemanja Živković (Vidikovac) 519, 3. Lazar Travica („N.Beograd Ušće“) 503 kruga itd.\nMlađe juniorke: 1. Nikolina Zagorac (C.zvezda) 349, 2. Nevena Mitić (Partizan) 337, 3. Jelemna Milutinović („N.Beograd Ušće“) 331 krug itd.


Mladić iz Srbije koji je zaražen koronavirusom otkrio kako se osjeća – Fokus.ba\njavio se kruzera\nKako je porodica potvrdila za Novosti, Mladen je javio da se osjeća dobro, djelovao je raspoloženo, uprkos lošoj vijesti. Zabrinuti su za njega zbog toga što je kao mali bio bolešljiv i imao hronični bronhitis\nMladen T. (30) iz Niša jedan je od dvojice Srbijanaca, članova posade Diamond princess, kod kojih je testovima potvrđeno prisustvo koronavirusa COVID-19.\n– Mislim da neće htjeti da rizikuju da te pacijente šalju dalje, da budu u kontaktu sa više ljudi, nego će preuzeti na sebe njihovo liječenje, reakao je Lončar.\nKako je porodica potvrdila za Novosti, Mladen je javio da se osjeća dobro, djelovao je raspoloženo, uprkos lošoj vijesti. Zabrinuti su za njega zbog toga što je kao mali bio bolešljiv i imao hronični bronhitis.\nMladen je rodom iz Kladova, ali se prije deset godina preselio u Niš. Već sedam godina je zaposlen kao konobar na kruzeru, što mu je oduvijek bila želja. Ubijeđen je da će se sve dobro završiti.\nU šabačku bolnicu u utorak je primljen pacijent J. M. (21) zbog sumnje da je zaražen koronavirusom i epidemiolozi Zavoda za javno zdravlje u Šapcu uzeli su uzorke, koji su poslati u Beograd na Institut “Torlak” na analizu. Kako je rečeno, ovi rezultati moraju biti poznati u roku od 24 sata.


Mađari Hrvate vide u EU od polovine 2011. | Mondo Portal\nMadjari Hrvate vide u EU od polovine 2011\n24. oktobar, 00:00\nMađari Hrvate vide u EU od polovine 2011. 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n13.07.2010. / 16:51 16:52\nMađari Hrvate vide u EU od polovine 2011.\nPredsednik Skupštine Mađarske Pal Šmit izjavio je danas u Zagrebu da se nada da će Hrvatska ući u EU tokom mađarskog predsedavanja.\nMađarska "vodi" Eu u prvoj polovini iduće, 2011. godine, i tamošnji parlamentarac smatra da će Hrvatska do tada potpisati sporazum o pristupanju EU.\nPosle razgovora s predsednikom hrvatskog Sabora Lukom Bebićem, Šmit je novinarima rekao da Hrvatska i Mađarska nemaju otvorenih pitanja.\n"Nama je interes i cilj da Hrvatska postane članica EU", istakao je Šmit koji će početkom avgusta preuzeti od šefa države Lasla Soljoma dužnost predsednika Republike.\nPredsednik Sabora Luka Bebić ocenio je da je međudržavna saradnja na visokom nivou, izrazivši ocekivanje da će ona biti još bolja po prijemu Hrvatske u EU.\nBebić i Šmit su razgovarali i o prilagođavanju Sabora funkcionisanju unutar EU za šta se Sabor poslednjih meseci priprema u saradnji sa Skupštinom Mađarske.\nSa Šmitom je razgovarala je i premijer Jadranka Kosor koja je zahvalila za podršku Mađarske u procesu pristupanja Hrvatske EU, saopštila je Vlada.\nKosor je ocenila da je nedavnim otvaranjem preostala tri poglavlja pregovora sa EU, Hrvatska ušla u samu završnicu tog procesa. Kosor je izjavila da očekuje da će tehnički deo pregovora biti završen do kraja ove godine.\nSagovornici su takođe izrazili zadovoljstvo visokim nivoom zaštite nacionalnih manjina u dve zemlje, saopštila je Vlada.


Vrhovni iranski poglavar ajatolah Ali Hamnei rekao je da "kriminalce čeka teška osveta" za ubojstvo Sulejmanija\nU američkom bombardiranju zračne luke u Bagdadu poginuo je Qasem Sulejmani, moćni iranski general, čelnik Iranske revolucionarne garde i arhitekt regionalnog sigurnosnog aparata. Pentagon je potvrdio da je američki predsjednik naredio njegovu likvidaciju.\nIranski ministar vanjskih poslova također je potvrdio ubojstvo, nazvavši ga "činom međunarodnog terorizma". Nakon objave vijesti o Sulejmanijevoj pogibiji, Donald Trump je na Twitteru objavio fotografiju američke zastave bez komentara. Svjetske cijene nafte u međuvremenu su zbog napada skočile više od 4 posto.\nMeđutim, Sjedinjene Države smatraju te snage i njihova zapovjednika teroristima te ih drže odgovornima za smrti stotina pripadnika američkih snaga. Nakon objave vijesti o Sulejmanijevoj pogibiji, američki predsjednik Donald Trump na Twitteru je objavio fotografiju američke zastave bez komentara.\nU izjavi Pentagona stoji: "Po nalogu predsjednika, američka vojska poduzela je odlučnu obrambenu akciju da ubojstvom Qasema Sulejmanija zaštiti američko osoblje u inozemstvu".\nBRANITELJI: Reagiranje na kolumnu Tomislava Klauškog | Domoljubni portal CM | Press 30 seconds ago\nBIVŠI ŠEŠELJEV POTRČKO ALEKSANDAR VUČIĆ OPET BULAZNI | Domoljubni portal CM | Press 34 seconds ago\nO preranom umiranju branitelja nema saborskih rasprava, niti izraženih sućuti ožalošćenim... 47 seconds ago\nU ime onih čije su kosti ugrađene u temelje naše Hrvatske - što i kako se uistinu dogodilo |... 58 seconds ago\nErjavec: Slovenija želi posredovanje EK u sporu oko stare devizne štednje 1 minute ago


Dokaz - Liverpul ima najbolji kolektiv u PL, ali da li je to dovoljno za titulu? - Sportske.net\nDokaz - Liverpul ima najbolji kolektiv u PL, ali da li je to dovoljno za titulu?\nLiverpul je nastavio da blista pod vođstvom Jirgena Klopa.\nLiverpul rešetao, ali i Stouk poklanjao! Klopov tim najbolji u PL!Liverpul rekao "DA" za Leivu!Liverpul i dalje ne računa na ovu trojicu, ovo je sastav za večerasLiverpul spreman da se odrekne Lukaša LeiveKlop naciljao fudbalera Aston Vile?\nFudbaleri Liverpula pobedili su na svom Enfildu ekipu Stouka rezultatom 4:1 i nastavili niz odličnih partija pod palicom Jirgena Klopa.\nNakon ove partije, Liverpul je u ovoj sezoni najefikasniji u Premijer ligi sa 45 datih golova, sa najviše različitih strelaca, ali i od dolaska Klopa prošle sezone, statistika je na stani ''crvenih''.\nNaime, od kako je Klop došao u Premijer ligu, Liverpul je postigao najviše golova od svih timova - 100, najviše je stvorio prilika, neverovatnih 659, i ima najviše dobijenih duela - 794.\nIpak, sve ovo neće biti dovoljno navijačima pošto se u fudbalu na kraju ne računa najveći broj golova, pobeda, duela, stvorenih šansi, pogođenih prečki i stativa, već broj - pehara.\nOvo je svakako obećavajući podatak za navijače Liverpula, ali videćemo da li će se na kraju pokazati da je Klopov i najbolji tim na ostrvu, ili ima samo najjači kolektiv što se tiče brojnih statističkih podataka.\nU ovom momentu, Čelsi je šest koraka ispred, borba se nastavlja, a Liverpul ima težak test u narednom kolu kada na Enfild stiže Mančester siti.\nLiverpool in the Premier League since Jürgen Klopp took over:\nMost goals (100)\nMost chances created (659)\nMost tackles won (794)\nJa Ja Ja! pic.twitter.com/K8qHrMhlO1\n— Squawka Football (@Squawka) December 27, 2016


Bon za kupovinu goriva — Википедија\nBon za kupovinu 20 lit. dizel goriva za maj 1984.\nSvetska ekonomska kriza osamdesetih godina dvadesetog veka uticala je i na životni standard u Jugoslaviji.\n2 Sledovanje bonova\n3 Izgled, štampanje i distribucija bonova\nKada je 1979. godine svet pogodila naftna kriza prouzrokovana smanjenjem proizvodnje nafte u vreme Prvog zalivskog rata između Irana i Iraka, Jugoslavija je na nestašicu goriva prvo odgovorila uvođenjem sistema vožnje „par-nepar” 1979. godine, a potom i bonova za kupovinu goriva.\nOgraničena upotreba vozila uvođenjem sistema vožnje „par-nepar”\nPo uredbi od 1979. godine problem nedostatka goriva eliminisan je ograničavanjem upotrebe vozila u određenim danima, kada su automobili mogli da se koriste, odnosno danima sa parnim ili neparnim brojem na kraju registarske tablice. Iako ova mera nije dugo trajala, vozači su je dobro upamtili, jer su dok je bila na snazi ponedeljkom, sredom i petkom na ulicama mogli da budu samo automobili čiji se registarski broj završava parnim brojem, dok su ostalim danima mogli da voze oni kojima se registracija završavala na neparan broj. Ova mera je mnoge građane bacila u očaj, naroćito očeve trudnih žena i male dece koju je trebalo voziti u školu ili obdanište. Evo jednog primera:\nŽena mi je bila trudna u tom periodu i strepeo sam da će porođaj da krene na neparan dan, a registracija mi se tada završavala dvojkom - seća se Miloš Janković.\nOgraničena upotreba vozila uvođenjem bonova za gorivo\nSa implementacijom bonova za gorivo započelo se na celoj teritoriji SFR Jugoslaviji po odluci Savezne vlade 1982. godine, zbog povremenih nedostataka gorva za pogon vozila. Jugoslovenske vlasti su te godine uz neprstano zaduživanje u inostranstvu, zbog nedovoljne količine naftnih derivata na tržištu bila prinuđene da usvajaju i primenjuju pored ostalih i privremene mere. Tako je u oktobru 1982. godine Savezno izvršno veće (današnja vlada) uvelo vaučere (bonove) za kupovinu benzina i dizela za privatnu i službenu upotrebu.\nSledovanje bonova[уреди | уреди извор]\nTokom naredne dve godine, sa nekim promenama i dopunama, vlasnicima različitih vrsta vozila i mašina, pripadao je mesečno određen broj bonova iskazan u litrima goriva. Pa je tako vlasnicima:\nmotora i motornih testera i kosilica sledovalo 5 litara goriva mesecno.\nličnih motornih vozila pripadala vrednost bonova za nabavku 40 litara goriva mesečno,\nmalih poljoprivrednih mašina i građevinskih mašina, od buldožera do miksera 500 litara\nNajviše litara goriva pripadalo je vlasnicima motornih drumskih vozila preko 7 tona nosivosti i autobusa, koji su obavljali javni prevoz u drumskom saobraćaju.\nTakođe veća količina bonova pripadala je „terenskim radnicima", doktorima, veterinarima, inspektorima sa vlastitim vozilima, invalidima, kao i verskim zajednica i sveštenicima koji su koristili vozila za verske obrede. Isti slučaj je bio i sa vlasnicima traktora, registrovanih brodova i taksi vozila.\nBonovi su deljeni i strancima i migrantima koji su putovali kroz Jugoslaviju putem turističkih i komercijalnih vaučera koje je izdao Udruženje auto-moto savez Jugoslavije.\nIzgled, štampanje i distribucija bonova[уреди | уреди извор]\nPo uredbi Savezne vlade Jugoslavije štampane su dve vrste bonova — za benzin i dizel gorivo. Bonovi su štampani na filigranskom papiru sa vodenim žigom, veličine 11,8 x 4,6 cm u raznim bojama. Bonove je štampala i distribuirala štamparija Narodne banke SFRJ na Topčideru, u Beogradu.\nBonovi su izdavani u vrednostima od 5, 10, 20 i 50 litara goriva, i razlikovali su se u boji i natpisu - benzin ili dizel.\nU zaglavlju bona naveden je mesec i godina važenja, a ispod nje naziv bon na ćirilici i latinici\nSa leve strane bona redovan je bio serijski broj pod motivom jugoslovenskog grba.\nTekst je bio u istoj boji na četiri različita jezika i dva pisma, latinica i ćirilica.\nSvaka tri meseca bonovi su distribuirani u unapred definisanim gradovima, uglavnom u sedištu lokalnih zajednica u određeno vreme.\nSa štampanjem i distribucijom bonova prestalo se 1. januara 1985. godine.\n^ „Boni za nakup bencina in dizla”. www.delo.si 27. oktobar 2015. Приступљено 21. 12. 2018.\n^ „Pravilo par – nepar: Ograničenje vožnje za štednju goriva”. www.vecernji.hr (на језику: хрватски). Приступљено 2020-05-17.\n^ Avalić, Gorica. „Istorija bonova. Od tačkica do vaučera”. www.blic.rs, 21.06.2015. Приступљено 21. 12. 2018.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Bon_za_kupovinu_goriva&oldid=23456767”\nОва страница је најкасније уређена на датум 27. новембар 2020., у 00:25.


Motiv za kupovinu KAKO motivisati pogurati kupca da kupi vaš proizvod? ← Kako prodati?\n« Primedbe i prigovori kupaca KAKO odgovoriti na primedbu i reklamacije kupca?\nZaključenje prodaje KAKO pozvati kupca da kupi vaš proizvod? »\n23 Aug 2014 | Prodaja\nMotiv za kupovinu – Profit Magazin br.9\nKAKO motivisati pogurati kupca da kupi? Prodaja na malo (9)\nSistem prodaje na malo – Sedmi korak – Poguraj prodaju\nU ovom devetom nastavku serije tekstova o maloprodaji obradićemo sedmi korak našeg prodajnog sistema, “poguraj prodaju“. U većini sistema prodaje posle “odgovaranja na primedbe“ (inače prethodnog koraka) obično sledi korak “zatvaranja prodaje“, gde od kupca direktno zatražimo da kupi proizvod. Ovaj korak “poguraj prodaju“ je specifičan za maloprodaju i uvrstili smo ga u sistem kao među-korak da bi pokazali koliko je u prodaji na malo zatvaranje prodaje osetljiva stvar.\nSlučaj prodaje skupih i vrednih proizvoda\nNaravno ako prodajete hleba, meso ili robu široke potrošnje, verovatno vam neće trebati ovoliko finesa u prodajnom procesu, jer će kupac sam zatražiti proizvod. Ovaj korak izuzetno je važan ukoliko prodajete skupe i luksuzne proizvode koje kupac može ali i ne mora da kupi. Recimo u prodaji automobila koja se može smatrati specifičnim vidom maloprodaje.\nKada odluka o kupovini lebdi u vazduhu?\nAko ste se bavili prodajom automobila ili proizvoda te vreste gde proces prodaje može da potraje, svakako ste primetili koliko odluka o kupovini, tako reći, lebdi u vazduhu. Recimo da ste prošli prethodne faze prodaje bez problema. Kupac je svestan vrednosti proizvoda, uspostavili ste sa njim odnos poverenja, čak i cena nije problem, ali nešto fali.\nŠta kada kupac ne može da prelomi?\nŠta kad kupac ne može da prelomi? Treba ga i razumeti, ako se radi o velikoj sumi novca ili o kupovini koju ne činimo tako često. Ovde nam može pomoći metodologija koji se mahom koristi u sistemima lične – direktne prodaje, a to je otkrivanje i stimulisanje emocija koje su u pozadini kupčevog odlučivanja.\nAko posmatramo proces prodaje uvidećemo da se on u stvari odigrava u svesnosti kupca. Šta god mi radili da stimulišemo prodajnu odluku, ono što je jedino merodavno odigrarednih prva se u svesti naših kupaca. Recimo čak i da su u radnju ušli sa nekom željom ili interesovanjem, to je daleko od stanja u kome su oni spremni i da lako potroše svoj (teško zarađeni) novac.\nDa li ljudi lako kupuju skupe proizvode?\nAko ste prodavali luksuzne proizvode sigurno ste primetili da se ljudi koji imaju najviše para često najteže odriču svog novca (valjda ga zato i imaju). Zadatak prodavca je da stimuliše promenu stanja svesti kupca, od stanja nezainteresovanosti u stanje odluke o kupovini.\nŠta je kupčev motiv za kupovinu?\nVeć smo napomenuli da je u procesu prodaje ključno otkriti prave motive koji kupca nagone na kupovinu. Još su stari trgovci iz Sumera i Vavilona otkrili da ljudi donose odluke emocionalno (bol, radost, radoznalost …), a opravdavaju ih racionalno (logički). Dobar prodavac oduvek je bio onaj koji dobro barata emocijama (svojim i kupčevim).\nŠta ljude nagoni na kupovinu?\nPo Davidu Sandler-u postoji pet ljudskih emocija koje stimulišu ljude na kupovinu (prikazane su respektivno):\nBol u budućnosti\nRadoznalost, buđenje interesovanja\nBol u sadašnjosti je kad vam recimo pukne kanalizaciona cev i njen sadržaj se izlije po stanu. Tada svakako nećete mnogo razmišljati da li vam je nova kanalizaciona cev potrebna ili nije (očito je da ovaj okidač odlučivanja ima najjače dejstvo).\nBol u budućnosti utiče na odluku o kupovini onoliko koliko ste uvereni da je taj bol izvesan. Recimo komšiji su ukrali kola i verovatno je da su vaša sledeća na listi kradljivaca. Prodavcu automobilskih sigurnosnih sistema sigurno neće trebalo mnogo truda da vas uveri da kupite njegov proizvod.\nZadovoljstvo u sadašnjosti i budućnosti\nZadovoljstvo u sadašnjosti, pa i budućnosti ključno je za proizvode koje ne kupujemo iz nužde, a to je većina kupovina.\nRadoznalost je u sličnoj kategoriji, s tim što ovaj motiv utiče na odlučivanje u veoma malom procentu kupovina.\nKako se donosi odluka o kupovini?\nUstvari odluka o kupovini donosi se kao rezultat više faktora. Najčešće, u igri je više emocija (i bol, i strah, i radost, i radoznalost, i interesovanje …). Zadatak prodavca je da te emociju otkrije, da ih stimuliše (pojača) i da uveri kupca kako je proizvod koji prodaje baš to što on sam želi.\nEmocije i racionalnost\nPraktično to znači da otkrije i stimuliše emocije koje okidaju donošenje (emocionalne) odluke o kupovini, a da mu onda pomogne da racionalno opravda svoju odluku (zašto da kupi).\n“Ljudi kupuju iz emocionalnih razloga a opravdavaju kupovinu racionalno” – Anthony Robbins\nOsnovni i najbolji alat bilo kog prodavca su dobra pitanja koja postavlja kupcu. Neophodno je da pravim pitanjima otkrijete bar pet potreba i želja kupaca, ili bola koji on oseća zbog nedostatka onog što nudite. Taj bol ne mora biti očigledan. Recimo kupca luksuznog automobila možda boli to što nije prepoznat kao čovek od uticaja u svojoj sredini. Ima puno para i uspešan je, ali ga eto njegovo okruženje tako ne doživljava.\nŠta je bol kupca?\nTakođe kupac zlatnog Rolex sata sigurno ne troši desetak hiljada Evra da bi mu on pokazivao tačno vreme (na 1000 metara morske dubine). Kad sam svojevremeno prodavao e-commerce pakete na Havajima (naplatu karticama na websajtu) bol mojih kupaca bilo je to da su gubili novac jer njihovi kupci nisu mogli da im plate preko interneta (on-line).\nPitanja da razotkrijete prave motive kupca?\nKoje probleme ste imali dosada (vezano za …)?\nKoliko dugo ste tražili rešenje vaših problema?\nŠta ste dosada preduzeli da rešite ove probleme?\nŠta vi lično vidite kao rešenje ovog problema?\nKako vidite da vam ja (moj proizvod) mogu pomoći?\nMožete li mi reći šta trenutno koristite?\nDa li su dosadašnja rešenja bila korisna?\nŠta vam se ne sviđa u sadašnjoj situaciji?\nKakvu garanciju očekujete od proizvođača?\nKoliko vam je važan kvalitet i podrška?\nVremenom će vam uštedeti …\nOtplatiće samog sebe …\nPlaćate jednom a koristite …\nU pitanju je samo novac …\nOvo je pravo rešenje …\nOvaj problem više nećete imati …\nMirno ćete spavati …\nBiće vam drago što ste ga kupili …\nVolećete ga …\nKoristićete ga veoma dugo …\nPružiće vam stalno zadovoljstvo …\nSad je trenutak da ga kupite …\nKupite ga sada …\nSad je prilika …\nPri kraju smo sa ovim proizvodom (mora biti tačno)\nRasprodaja je pri kraju (mora biti tačno)\nMožete ga kupiti samo ovde (mora biti tačno)\nDobićete mnogo komplimenata …\nPrivući ćete pažnju …\nPrijatelji će biti impresionirani …\nOdslikava vašu dušu …\nZaslužujete ga …\nPočastite se …\nDugujete mu, (njoj, njima … )\nŽelim da ga imate …\nSad vam je rođendan\nAko je za venčanje\nOtvorili ste firmu\nDobili ste veliki posao\n“Ljudi ne mare ako ih pogurate u pravcu u kojem sami žele da idu.“ — Ron Martin\nKoraci u procesu prodaje na malo\nŠta je bolje DA ili NE ili možda?\n“Prodaja se zatvara tek onda kad ste sigurni da kupac želi vaš proizvod.“ — Zig Ziglar


Grude.com - U BiH se masovno gase tvornice\nU BiH se masovno gase tvornice\nDatum objave: 28.01.2022 Broj čitanja: 681\nViše od 10.000 računa gospodarstvenika je blokirano tokom 2021. godine, prema podacima Centralne banke BiH od 4. siječnja..\nGašenje dvije velike tvornice u samo nekoliko mjeseci morala bi biti jasna poruka političkim akterima u Bosni i Hercegovini, da, umjesto trenutne retorike, usklade svoje aktivnosti za podršku ekonomiji u zemlji, ističe za RSE direktor Unije udruženja poslodavaca RS-a, Saša Aćić.\nHamed, koji živi u Srebrenici, na istoku Bosne i Hercegovine (BiH), neugodno je bio iznenađen kada mu je prije nekoliko dana na poslu rečeno da ponovno mora na biro rada.\nRazlog je zatvaranje tvornice za preradu krompira Green Group Bosnia u tom gradiću, u kojoj je bio zaposlen.\n“Došao sam na posao i javljeno mi je da ostajemo na poslu još taj dan i da ne radimo više. Ostali su još neki radnici da rade još dva mjeseca kao čuvari. Vidjet ću što ću. Nemam drugog izbora dok ne nađem drugi posao”, ispričao je Hamed Radiju Slobodna Evropa (RSE).\nOsim njega, otkaze je dobila većina od 85 radnika zaposlenih u tvornici. Među njima je Adi, koji također živi u Srebrenici. Za RSE ističe da je zabrinut za sudbinu obitelji onih koji su dobili otkaze.\n“Nije dobro ovo što se dogodilo sa našom tvornicom, svi smo ostali bez posla. Svi smo obitelj maltene i što sad? Nije to 80 ljudi nego je to dvjesta i nešto članova obitelji i kud, šta, kako?”, pita Adi.\nU upravi Green Group Bosnia ističu da se radi o privremenom zatvaranju tvornice.\nNada Pavlović, menadžerica prodaje u tvornici, za RSE navodi da je investitor donio takvu odluku 21. siječnja, zbog naglog skoka cijena sirovina.\n“Cijene sirovina otišle su gore i do dva do tri puta su skuplje. Investitor je i pored toga nastavio da ulaže, tako da smo uvozeći taj krumpir iz Njemačke povećali sve naše troškove, a i svi drugi troškovi potrebni za proizvodnju su poskupili”, ističe Pavlović.\n“Obraćali smo se, u prvom redu, ministarstvima nadležnim za odobrenje kvota, kako bi nam dali odobrenje kako bismo uvozili krumpir po nekim smanjenim cijenama. To bi nama omogućilo dalju operaciju. Međutim, mi smo do sada tri puta bili odbijeni za te kvote, tako da su svi troškovi i dalje bili visoki za nas”, navela je Pavlović.\nProblem je, navodi ona, u tome što se za preradu koristi industrijska sorta krumpira fontana koja se ne proizvodi u BiH.\nTvornica je uložila i u samostalnu proizvodnju, ali su klimatske nepogode uticale na propast uzgoja, te se pored toga morao plaćati i uvoz skupog krumpira iz Njemačke.\nOd 2020. godine tvornica u Srebrenici u vlasništvu je Green group Turkey, koja je oživjela tu tvornicu, nakon što je propala prethodna investicija u čipsaru iz Azerbejdžana.\nTvornica je radila u dvije smjene i proizvodila 30 tona pomfrita dnevno.\nSamo mjesec dana ranije, zatvorena je i tvornica čipsa Marbo u vlasništvu kompanije PepsiCo u Laktašima, pored Banja Luke, a 124 radnika su dobili otpremnine. Proizvodnja je preseljena u susjednu Srbiju.\nIz uprave PepsiCo nisu odgovorili na upit RSE o razlozima zatvaranja tvornice.\nRanije je rečeno kako se radi o novoj poslovnoj strategiji, te da će ugašena tvornica postati centralni distributivni centar za cijelo tržište Bosne i Hercegovine.\nU Službenom glasniku Republike Srpske (RS), jednog od dva entiteta u BiH, objavljeno je i da je 16. prosinca entitetska Vlada dala suglasnost i na sporazuman prekid koncesije za korištenje zemljišta.\nVlasnici tvornice Marbo vratili su RS-u 537 hektara zemljišta u Opštini Gradiška, na zapadu BiH, na kojem se trebala proizvoditi sirovina za fabriku.\n“Ovakav vid političke kulture, retorike i svega onoga što karakterizira naš politički ambijent je apsolutno nepovoljan. On uvjetuje i boravak kako stranog, tako i domaćeg kapitala u Bosni i Hercegovini. Tako da, ukoliko bude radikalizacije, nastavka ovakvih političkih odnosa, možemo očekivati da bi značajan broj gospodarstvenika koji djeluju u BiH počeo razmišljati da napusti ovaj prostor”, kaže Aćić.\nAćić podsjeća i da su poslodavci iz RS-a, te poslodavci iz drugog entiteta, Federacije Bosne i Hercegovine (FBiH), uputili zajednički apel političkim predstavnicima da poduzmu konkretne korake u pravcu stabilizacije političke situacije.\n“Značajan broj izvozno orijentiranih kompanija susreće se sa problemom potpunog otkazivanja postojećih ili nemogućnosti dobijanja novih narudžbi, a kao razlog strani partneri navode političku nestabilnost u Bosni i Hercegovini”, stoji u zajedničkom pismu poslodavaca dva entiteta od 21. siječnja.\nSaša Aćić kaže, da za razliku od političkih aktera, poslovne zajednice RS-a i FBiH imaju dobru suradnju.\n“Imamo kontinuiranu suradnju i komunikaciju sa kolegama iz FBiH. Naš apel ide u pravcu da se stabiliziraju političke prilike u BiH i da se omogući da kapital normalno funkcionira”, poručuje Aćić.\nUvidom u sudske registre u BiH, u prva dvije tjedna ove godine propalo je 65 firmi u oba entiteta.\nFOTO: HVO, HV, Armija i Vojska RS-a odali počast ubijenima u Trusini i Stupnom Dolu


Бити слободан, бити само свој - Нови Стандард\nBiti slobodan, biti samo svoj\nVladimir Kolarić 17.06.2019. 11:13 25.12.2019.\nNećemo našoj deci učiniti uslugu ako im svet u kom će živeti bude pijaca robova, a ne zajednica slobodnih, pa makar i siromašnih ljudi\nU priči Grigorija Božovića „Zlate od Slatine“ bugarski antiturski revolucionari žele da primoraju junaka iz naslova da svoj srpski identitet zameni bugarskim, nudeći mu uverljive argumente za to: pretnju životom, pseudo-istorijske konstrukcije o bugarskoj pripadnosti „maćedonskog“ naroda i razumska i „realistična“ uveravanja da će tako za sve biti bolje. Bugarska pozicija je, kažu, sada jača od srpske i svako insistiranje na srpstvu samo podriva zajednički otpor Turcima i unosi razdor među bliske narode.\nZlate, međutim, nimalo „realistično“, ne prihvata ni pretnje, ni ucene, ni slatkorečiva nagovaranja. On je Srbin i njegovi su to oduvek bili. Kada izjavi da mogu da mu urade šta god žele, pisac dodaje kako Zlate to izgovara „bez straha i bez okolišanja, kao čovek tvrdo rešen da sad rekne ono što će dužan biti kazati sutra“.\nSTAMENOST I ISKUŠENjE\nZlatetova pozicija je „tradicionalna“: on ne smatra da je svejedno kom narodu pripadaš i i u šta veruješ, a Bugari mu, kao hrišćani, Sloveni i susedi, šta god činili, ne mogu biti mrski koliko turski okupator. To lako i jednostavno objašnjava zbog čega okupatori, posebno oni sa dugoročno i globalno usmerenim okupatorskim namerama, toliko sredstva ulažu na razgradnju takozvanih tradicionalnih identiteta.\nJer – oni ne žele čoveka kom nije svejedno kojoj zajednici i veri pripada, i ko tu pripadnost snažno oseća, toliko da je bez razmišljanja spreman da položi život za nju. Ni čoveka koji je stamen i ne odstupa pred iskušenjima u liku pohlepe i želje za udobnošću i bezbednošću po svaku cenu. Kome etos ne dozvoljava da bude ni nasilnik ni izdajnik, pa tako, kao Zlate, nije spreman ni da Turcima izda iste one Bugare koji su malo pre toga želeli da ga ubiju ako ne postane jedan od njih.\nOnog ko, takođe, smatra da jedinstva protiv zajedničkog neprijatelja mora biti, ali ne po cenu međusobnog potčinjavanja i ucene, gde otpor služi samo kao pokriće za novi sistem dominacije, gde će ovaj put nasilnik biti jedan od bivših robova.\nSetimo se danas – kada Srbe optužuju zbog podrivanja regionalnog mira zbog želje za očuvanjem svog identiteta, kulturne baštine i istorijskih teritorija – tog čoveka koji je odmah rekao ono što će biti dužan da kaže sutra. Onaj ko to ne uradi – u ime diplomatije, mira ili realizma (sve pod navodnim znacima) – sutra će već naći izgovor da relativizuje svaku dužnost. Zato je relativizacija glavni metod neprijatelja i kvislinga, efikasan način pretvaranja naroda u masu bez glave i repa, zbunjenu i zastrašenu pred perspektivom koja donosi prepuštenost samima sebi, okruženih gladnim zverima.\nOBRAZ I TRBUH\nTreba se zato vratiti u realnost, istinsku realnost, a ne onu ciničnih „realista“, vođenih floskulama o interesima i „silom koja Boga ne moli“, već realista svesnih pozicije u kojoj se realno nalazi zajednica kojoj pripadaju, a prema kojoj nisu ravnodušni, niti se raduju njenom čerupanju, nadajući se različitim dobitima – ne obavezno samo za one koji se prihvate kvislinškog namesništa, nego i čisto psiholoških i socio-kulturnih, u vidu patologije autošovinizma.\nRealnost je ipak takva da i dalje imamo kakvu-takvu matičnu državu i kakve-takve institucije, da se globalna situacija menja, i da nam istorijsko iskustvo govori da ovo nisu najgori dani u kojima je postojao srpski narod, kako god se u određenim periodima samoodređivao.\nDa i dalje nije kasno da stavimo u dejstvo one vrednosti koje nas drže zajedno, međusobno i sa sebi sličnima, onima koje nisu samo „vrednosti trenutka“. Onome što nam neće zatvarati oči za očigledno – da smo međusobno, mi na Balkanu, jedni drugima bliži nego naš zajednički neprijatelj. Da je divno biti slobodan i svoj, a ne bilo čija pudlica, da je sačuvan obraz veća vrednost od prepunog trbuha, a hram važniji od tržnog centra.\n„Crkva Svetog Marka”, ulje na kartonu, Radovan Vojinović\nDa se ne plašimo vremena i smrti, ni okrutne sile – jer sve to prođe. Da ne mislimo da ćemo deci učiniti uslugu time što će im svet u kom će živeti biti pijaca robova, a ne zajednica slobodnih, pa makar i siromašnih i ugroženih ljudi. Ne, deca nam neće biti zahvalna ako se u njihovo ime pretvorimo u govna, osuđujući ih da se nose sa sopstvenom beznačajnošću u jednom svetu bez smisla. Ne, oni će sa pravom pljunuti na našu sliku. Nastavite, i videćete samo…\nKolumna, PolitikaVladimir KolarićGrigorije BožovićZajednicaZlate od Slatine\nPravda za Slavicu iz Bajmoka


Al Kaida,Meksikanci i KKK sklopili savez protiv Washingtona\nTema: Al Kaida,Meksikanci i KKK sklopili savez protiv Washingtona\n10.07.2009., 02:14 #1\nhttps://www.youtube.com/watch?v=QLnATSxMYIE Nemoguče je postalo moguče,a suprotnosti se privlače kako je rekao Freud.Al Kaida prijeti da ce preko Meksika zajedno sa južnjačkim milicijama izvesti napad na Washington.\n10.07.2009., 02:17 #2\nRe: Al Kaida,Meksikanci i KKK sklopili savez protiv Washingtona\novo neke 'zona sumraka' vesti\npogledajte ovu gospodjicu na 1.22\nPoslednji put ažurirao/la Rimman : 10.07.2009. u 02:19\n10.07.2009., 02:18 #3\nNisu Meksikanci vec meksicki narkotrafikanti.\nZa ono drugo dvoje uopste nema sumnje.\n10.07.2009., 02:18 #4\nOvo je trebalo da se nađe na pdf natprirodne pojave i misterije\n10.07.2009., 02:19 #5\n10.07.2009., 02:19 #6\nкака заебана екипа\n10.07.2009., 02:20 #7\nKako da službena politička vijest sa američke nacionalne televizije FOX ide na podforum natprirodne pojave i misterije\n10.07.2009., 02:20 #8\n10.07.2009., 02:22 #9\nNisam znao da je sa Foks-a. Pa jednostavno neverovatno mi je da se dotične grupe udruže, pa makar im se cilj delimično poklapao, zbog toga što im krajnje težnje nikako ne mogu biti iste. Još jedna varalica za narod, da malo skrene pažnju sa pravih problema\n10.07.2009., 02:22 #10\nJa lično čisto sumnjam da su Bilderberg i Trilaterala ostali neumešani u ovo.\nA znajući ih, oni verovatno žele da mi baš to pomislimo.\nApelujem na sve da otvore četvore oči.\n10.07.2009., 02:23 #11\nOčekivao sam savez meksikanaca,južnjačkih neonacista pardon rasista i islamista protiv\ninteresa SAD-a ali nisam znao da južnjačke milicije imaju 300000gardista,iznenađen sam\n10.07.2009., 02:23 #12\nNe bi se složio sa tobom sjeti se rata u BIH i koalicije HOS-a i Armije Bih,Hrvata i Muslimana protiv SFR Jugoslavije i federalne armije JNA.\n10.07.2009., 02:25 #13\nNe bi se složio sa tobom sjeti se rata u BIH i koalicije HOS-a i Armije Bih.\nDa, uz sveprisutne sukobe u Hercegovini, a Hrvati sve češće dižu glas nezadovoljstva postojećim stanjem\n10.07.2009., 02:27 #14\nKKK hoće rasno čistu Ameriku, Al- Kaida (ako postoji) želela bi oslabljenu i uništenu tu istu Ameriku koju bi KKK hteo jaku; meksikancima takođe ne odgovara jaka Amerika, a sigurno teže da povrate Teksas i ostale teritorije koje im je Amerika preotela, a ne verujem da bi se KKK odrekao bilo kog dela teritorije SAD-a... i tako unedogled\n10.07.2009., 02:36 #15\nhttp://www.ilvangelo.org/news/isr_385.html Sličnosti i povezanost Al Kaide i Neonacista Povezanost nije samo politička nego i vjerska http://www.nsm88.org/\nPoslednji put ažurirao/la andeli apokalipse : 10.07.2009. u 02:44\n10.07.2009., 02:40 #16\nZnaš onu neprijatelj moga neprijatelja moj prijatelj,taj recept su uzeli klanovci sjeti se dizanja u vazduh zgrade u Oklahomi FBI u kojoj je poginulo 225saveznih agenata 1997 a dokaz novog saveza imaš ovdje http://www.8bm.com/diatribes/volume02/029/603.htm\n10.07.2009., 02:44 #17\nMožda si u pravu, ljudi pristaju na razne kompromise i popuštanja... ali im se to uvek kasnije obije o glavu\n10.07.2009., 05:56 #18\nNe,druze.Slicnosti se privlace..A ti se bavis ordinarnim glupostima.\nKolko imas godina? ....\nPoslednji put ažurirao/la Black_star : 10.07.2009. u 05:59\n10.07.2009., 06:02 #19\ne sad smo ga naebali i mi i ameri . . .\nPustite seselja, on ce to da sredi o'ma . . .\n10.07.2009., 13:03 #20\nNeče izači živ iz Hagga ima tamo mnogo arapa sa snajperima.\n10.07.2009., 13:04 #21\novog andjela apokalipse odma za premijera u cro\nzaayebo bi i sanadera\n31.07.2009., 16:55 #22\nSanaderu je ljepše nego nama on plovi jadranom a mi s edržimo na površini odbacujući suvišni re balans sa broda zvanog Hrvatska\n31.07.2009., 16:58 #23\n.....naklon najglupljoj temi u poslednjoj nedelji......\n31.07.2009., 17:05 #24\nTema je ozbiljna a ne glupa pročitaj ovo ATF je izvršio pretres tri kancelarije od južnjačkih organizacija i sindikata u potrazi za eksplozivom kojim planiraju napad na Washington sa Al kaidom http://intelwire.egoplex.com/2009_06_26_exclusives.html\n31.07.2009., 17:10 #25\nBudenje juga i kkk protiv Washingtona\nPoslednja poruka: 28.09.2007., 22:35


Naime, nastavlja se potpora za očuvanje radnih mjesta za prihvatljive sektore čije poslovanje ne može iz objektivnih razloga biti otvoreno ili imaju pad veći od 50 posto, a uzrokovano COVID - 19 krizom čime se nastoji izbjeći otpuštanje radnika iz stvarno pogođenih djelatnosti te nagli ulazak radnika u evidenciju nezaposlenih.\nKriterij za dodjelu potpore bit će pad prihoda za najmanje 50 posto u odnosu na svibanj 2019. što će poslodavac morati dokazati temeljem predaje PDV obrasca za svibanj 2020.g. i svibanj 2019.g. Poreznoj upravi.\nPotpora će se moći ostvariti za radnike zaposlene kod poslodavca do 19. ožujka 2020. i to samo za one radnike koje je poslodavca naveo prilikom podnošenja zahtjeva.\nDetaljnije informacije sa svim navedenim uvjetima provedbe bit će dostupne na stranici mjera-orm.hzz.hr.


Snimci iz Turske: Pucnjava iz helikoptera, avioni iznad Istanbula, tenkovi na ulicama - mojusk.ba\nSnimci koji stižu iz Turske pokazuju vojsku, vojna vozila i tenkove na ulicama. Ulice i mostovi su blokirani, kao i aerodrom. Iznad Istanbula i Ankare kruže helikopteri, a primijećeni su i borbeni avioni.\nIz helikoptera je otvorena vatra, a turski mediji javljaju da je meta bilo sjedište turske obavještajne agencije MIT.\nVojska je saopćila da je s vlasti svrgnula premijera Recepa Tayyipa Erdogana te da sa ostatkom svijeta želi prijateljske odnose. Stanovništvu je savjetovano da se vrati kućama, jer je na snazi “policijski sat”.\nErdogan se navodno nalazi na odmoru u Bodrumu.\nErdogan: Neću dozvoliti potkopavanje demokratije!