Tenkovske jedinice u vojsci Kraljevine Jugoslavije (1930 - 1941)\nVojnoistorijski glasnik 2/2009\nAPSTRAKT: Članak prati mirnodopski razvoj tenkovskih jedinica u vojsci Kraljevine Jugoslavije. Obrađene su nabavke tenkova, razvoj formacije i obuka. Rad je rađen na osnovu građe iz Vojnog arhiva, Arhiva Jugoslavije, Knjiga formacije jugoslovenske vojske, Službenog vojnog lista i literature.\n.....Srpska vojska koja je predstavljala osnovu za izgradnju oružanih snaga Kraljevine Jugoslavije, nije imala sopstvenog ratnog iskustva sa upotrebom tenkova, budući da ta najsavremenija borbena sredstva koje je dao Prvi svetski rat nisu korišćena na Solunskom frontu. I pored prvih pokušaja iz 1919/20. da se u naoružanje vojske Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca uvrste i tenkovi, oni su nabavljeni tek iz sredstava francuskog ratnog zajma od 300 miliona franaka krajem dvadesetih godina.(1)\nReč je o 21 tenku Renault FT.17(2). Prvih 10 francuskih tenkova isporučeno je u aprilu 1929. a ostalih 11, preko Dubrovnika, 8. jula\niste godine.(3) Tada nabavljeni francuski tenkovi bili su tipa Reno FT17 i Reno-Kegres. Tenkovi tipa Kegres imali su gumirani guseničasti lanac i predstavljali su modifikovanu i pokretljiviju verziju od ratnih modela.(4) U aprilu 1930. formirana je u Kragujevcu i prva tenkovska jedinica u jugoslovenskoj vojsci četa sastavljena od 11 tenkova Renault Kegress.(5) Od preostalog materijala (10 tenkova Renault FT17) formirana je kasnije i druga četa čije je sedište bilo u Beogradu.(6) Tenkovska četa iz Kragujevca prebačena je naredne 1931. godine u Kalinovik kod Sarajeva, gde je služila za praktičnu obuku polaznika Pešadijske i artiljerijske oficirske škole.(7)\nNovi impuls radu na izgradnji oklopnih jedinica u jugoslovenskoj vojsci dao je sredinom 1932. godine komandant Treće armijske oblasti sa sedištem u Skoplju, divizijski general Milan Đ. Nedić.(8) On je predložio jedan za one prilike izuzetno napredan plan reorganizacije i modernizacije vojske, na čiju izradu su delimično\nimali uticaja i francuski oficiri - instruktori koji su boravili u Jugoslaviji od 1928. do 1936. godine.(9) U tom planu koji je jugoslovenski Generalštab razmatrao do početka 1934, general Nedić između ostalog predviđa i postojanje motorizovanih trupa koje bi činili po jedan bataljon tenkova za svaki od šest korpusa operativne vojske i jedan bataljon oklopnih automobila za konjički motorizovani korpus.(10) Te trupe bile bi u stručnom smislu pod zajedničkom komandom.(11) Plan je predstavljao osnovu za izgradnju oklopnih i mehanizovanih jedinica jugoslovenske vojske u narednom periodu njihovog razvoja.\n.....Na otpočinjanje njegove realizacije svakako je određenog uticaja imala i činjenica da se, po ličnoj želji kralja Aleksandra I Karađorđevića, na mestu načelnika Glavnog generalštaba od juna 1934. godine našao tvorac plana, general Milan Nedić. Nakon kraljeve pogibije u Marselju Nedić je veoma brzo smenjen sa tog položaja jer nije bio po volji ministru vojnom Petru Živkoviću.\n.....I novi načelnik Glavnog generalštaba general Ljubomir M. Marić, koji je na tom položaju zamenio Milana Nedića u martu 1935, nastavio je sa radom na prethodno razrađenom planu za osavremenjivanje vojske. Na brži razvoj formacije oklopnih jedinica i nabavku novih tenkova u jugoslovenskoj vojsci značajan uticaj imala je i međunarodna kriza izazvana italijanskim napadom na Etiopiju.(12) Nova nabavka tenkova ostvarena je u jeku Abisinske krize, kroz francusku besplatnu isporuku vojne pomoći.(13) Materijal je u strogoj tajnosti transportovan iz Francuske u dve partije, 1935. i 1936. godine. Transport se obavljao železnicom do Marseja, a zatim brodom za Jugoslaviju. Prema izveštaju v. d. jugoslovenskog vojnog izaslanika u Francuskoj pukovnika Đorđa Glišića, poslednji su u Jugoslaviju dopremljeni tenkovi.(14) Prema Milu Bjelajcu, reč je o 20 polovnih tenkova Renault F. T.(15) Celokupan materijal dobijen od Francuske po konvenciji na besplatnu pozajmicu bio je uknjižen kod Vojnotehničkog zavoda i raspoređen po divizijskim ubojnim slagalištima tek posle marta 1937. godine.(16)\n.....Još jedna nabavka tenkova ostvarena je takođe sredinom tridesetih godina iz Poljske,(17) po svoj prilici na osnovu kontakata u okviru sporazuma o razmeni ratnog materijala između Poljske i Jugoslavije iz 1932. godine. Tada je nabavljeno 14 tenkova Renault FT.17 (18) Nakon novih nabavki ovih oklopnih borbenih sredstava od njih i postojećih tenkova formiran je u septembru 1936. godine Bataljon bornih kola.(19) Za komandanta bataljona postavljen je pešadijski potpukovnik Pavao J. Begović, do tada nastavnik Pešadijske oficirske škole u Sarajevu.(20) Kada je formiran, bataljon je još uvek bio samo u kadrovskom sastavu. Postojala je i dalje samo jedna četa tenkova u Beogradu u koju su upućeni na obuku svi oficiri određeni na službu u bataljonu. Četa za obuku imala je dovoljno podoficira u svom sastavu za svaki tenk, i učestvovala je na paradi za kraljev rođendan u septembru 1936. godine.(21) Kada je konačno marta 1937. tenkovski bataljon oformljen u punom sastavu, jugoslovenska vojska je imala ukupno 55 tenkova Renault FT17 i Renault Kegresse(22) Dve čete Bataljona bornih kola, koje su korišćene za obuku, bile su detašovane u Zagreb i Sarajevo, dok je jedna ostala u Beogradu.(23)\n.....U decembru 1935. zemlja je zaključila i devetogodišnji kredit za nabavku naoružanja u Čehoslovačkoj u iznosu od 450 miliona čeških kruna, sa kamatom od 6%. Ova nabavka naoružanja bila je u vidu kompenzacionog posla.(24) Nakon obezbeđivanja materijalne osnove za dopunu naoružanja i opreme, 1936. godine doneta je nova Uredba o formaciji vojske u mobilno i ratno doba i usvojen novi, u odnosu na 1934. godinu redukovani plan izgradnje oklopnih jedinica. Plan je predviđao nabavku 36 lakih, 66 srednjih tenkova i osam konjičkih tanketa.(25) Srednje tenkove i materijal za motorizaciju konjice trebalo je nabaviti u Čehoslovačkoj od firmi Cesko-\nMoravska Koblen-Danek i Škoda.(26)\n.....S ciljem preduzimanja potrebnih mera za nabavku nedostajuće spreme, Glavni generalštab je 22. jula 1936. uputio ministru vojnom i mornarice pregled potrebne spreme koju je trebalo nabaviti u dve etape. Sredstva za nabavku 66 srednjih tenkova za naoružanje dva bataljona od po tri tenkovske čete(27) i konjičkih tanketa, sa potrebnom topovskom municijom ušla su u prvi red hitnosti.(28)\n.....Od predviđenih oklopnih borbenih sredstava realizovana je samo nabavka jedne čete od osam konjičkih tanketa Škoda ŠID (29) koja je isporučena iz Čehoslovačke u leto 1937. godine, dok je nabavka srednjih tenkova ostavljena za kasnije, verovatno zbog njihove nedovoljne usavršenosti. Od škodinih tanketa je formiran Eskadron brzih bornih kola.(30) Jugoslovenska vojska je tako 1937. godine raspolagala sa ukupno 63 tenka.(31)\nPlan izgradnje tenkovskih jedinica u svetlu jugoslovenskih ratnih priprema\n.....Nakon anšlusa Austrije (u martu) i komadanja Čehoslovačke (u oktobru 1938) u jugoslovenskoj vojsci počelo se mnogo ozbiljnije razmišljati i o pojačanju sopstvenih oklopnih jedinica. Novim planom naoružanja (referat Sprema države za rat), koji je iz Or-ganizacijskog odeljenja Glavnog generalštaba bio dostavljen ministru vojnom i\nmornarice, armijskom generalu Milutinu Đ. Nediću 20. novembra 1938, bila je predviđena i nabavka modernih tenkova. Plan se u osnovi držao smernica datih u predlogu ministrovog brata, generala Milana Đ. Nedića iz 1932-1934. godine.\n.....Prema planu, trebalo je za svaku armiju formirati po jedan bataljon srednjih tenkova (ukupno sedam), a za raspolaganje Vrhovnoj komandi jedan bataljon teških tenkova. Radi toga bilo je potrebno nabaviti 252 srednja tenka (po 36 za svaki od sedam bataljona) i 36 teških tenkova.(32) Nakon izrade plana ministar vojni armijski general Milutin Nedić je 23. decembra 1938. podneo usmeni referat predsedniku Ministarskog saveta dr Milanu Stojadinoviću, na šta je narednog dana usledio zahtev da se pripreme detaljna obaveštenja o najhitnijim potrebama vojske u naoružanju i opremi, kako bi se mogao utvrditi godišnji finansijski efekat i izraditi finansijski program za predložene nabavke i za vanredni kredit. Referat sa detaljnim obaveštenjima upućen je iz Glavnog generalštaba 13. februara 1939. godine. Proračun je rađen prema odobrenim sredstvima od tri milijarde dinara iz Fonda narodne odbrane.(33) Nakon Stojadinovićevog pada dalji rad na ostvarivanju ovog programa preuzela je vlada Dragiše Cvetkovića.\n.....Tako je, kada je već svima bilo jasno da će svet biti zahvaćen ratnim sukobom, sredinom 1939. usvojen, u glavnim crtama, novi program naoružanja jugoslovenske vojske. Kada su u pitanju tenkovske jedinice, plan je u prvoj etapi (do kraja 1940. godine) predviđao nabavku svega jednog bataljona srednjih tenkova (36), a u drugoj etapi (do kraja 1942. godine) još 252 tenka (od toga 216 srednjih i 36 teških), pri čemu su zadržana rešenja iz predloga od februara 1939. godine.(34) Iz izrečenog se može zaključiti da je nabavka tenkova izgubila prioritet u odnosu na plan popune naoružanja i opreme iz 1936. godine. Na čelu Glavnog generalštaba se u momentu kada je plan predložen i modifikovan nalazio armijski general Dušan T. Simović. Simović je nešto pre nego što će doći na mesto načelnika Glavnog generalštaba bio autor rada u kojem je, na osnovu iskustva iz Španskog građanskog rata, tvrdio da je značaj tenkova za budući rat precenjen.(35) Sa ovim gledištem slagao se i izveštaj jugoslovenskog vojnog izaslanika u Parizu o istoj temi iz oktobra 1938. godine,(36) tako da uopšte ne čudi što je nabavka većeg broja tenkova ostavljena za drugu etapu (1941/42. godine).\n.....Kako je do odluke o usvajanju programa popune naoružanja i opreme i ostalih mera bitnih za pripremu države za rat došlo tek na sednici Ministarskog saveta od 29. juna 1939. godine,(37) da- kle u predvečerje rata, mogućnosti za njegovu realizaciju i pored dogovorenih inostranih kreditnih linija naišle su sa izbijanjem ratnih sukoba na evropskom kontinentu na nove teškoće. Ljudi u jugoslovenskom vojnom vrhu bili su svesni da je, s obzirom na izbijanje rata, sigurnost isporuka poručenog materijala podjednako neizvesna, ma u kojoj državi bio poručen, ako dotična država stupi u rat. Pri ondašnjim prilikama, budući da je bilo malo država kojima nije pretio rat, izvestan rizik bio je neizbežan. Utoliko pre što često pojedine države u koje bi se eventualno imalo nešto više poverenja nisu bile u mogućnosti da Jugoslaviji fabrikuju po- treban ratni materijal ili da daju potrebne kredite ukoliko bi te fabrikacije i ti krediti uopšte konvertovali sa političkog gledišta.(38)\n.....Jugoslovenska vlada uspela je do jula 1939. da obezbedi kredite od 500.000.000 lira za nabavke u Italiji, od 100.000.000 do 200.000.000 maraka za nabavke u Nemačkoj, 39 600.000.000 čeških kruna za nabavke u Češko-Moravskom protektoratu, kao i francuski kredit u iznosu od 600.000.000 franaka od kojih je 100.000.000 trebalo da bude upotrebljeno za podizanje dve fabrike celuloze, dok bi ostala sredstva trebalo da budu upotrebljena za nabavku ratnog materijala. U Velikoj Britaniji Jugoslaviji je bio odobren samo kredit u iznosu od 500.000 funti sterlinga, koji nije smeo biti prekoračen iz deviznih razloga.(40)\n.....Nakon nemačkog napada na Poljsku, sklapanje ugovora o isporukama nemačkog naoružanja Jugoslaviji nije bilo izvesno i pored tajnog protokola od 5. jula 1939. i stalno je odlagano po ličnoj instrukciji Hermana Geringa. Jugoslovenska vlada je insistirala kod nemačke strane da se otvoreno kaže da li će se nastaviti sa isporukama naoružanja ili neće, kako bi znala kako da se orijentiše. Na ponovljena insistiranja jugoslovenske strane, Gering je 19. septembra odlučio da se Jugoslaviji isporuče ratni materijal i avioni samo za zaista važne i opipljive ekonomske protivusluge, kao što je bilo dobijanje većih količina bakra, olova, cinka i konoplje za kojima je nemačka industrija imala veliku potrebu.(41)\n....Ipak Jugoslavija u ovom periodu nije bila bez sopstvenih aduta za potrebe otežane razmene.(42) Posle pregovora vođenih u Beogradu krajem septembra i početkom oktobra 1939. sa nemačkom stranom, 5. oktobra je u glavnom gradu Jugoslavije potpisan tajni protokol kojim je predviđena isporuka nemačkog naoružanja Jugoslaviji u zamenu za važne strateške sirovine po principu iz ruke u ruku. Ovim je anuliran protokol od 5. jula 1939. koji je predviđao isporuku oružja na desetogodišnji, a aviona na šestogodišnji kredit. Umesto toga, Jugoslavija je bila prinuđena da celokupnu vrednost primljenog naoružanja isplati istovremenim isporukama strateških sirovina.(43) Za jugoslovensku stranu bili su veoma nepovoljni i uslovi za isporuke „Škodinog" naoružanja, na koje je odlazilo 73% vrednosti, a koje je takođe ušlo u ugovor. Naime, ne-\nkoliko godina ranije ugovorena nabavka naoružanja na kredit u Čehoslovačkoj iz „Škodinih" zavoda, koja je već bila otplaćena i po ugovorima već dospela za isporuku, podvrgnuta je pod mnogo nepovoljnije odredbe novog sporazuma, prema kojem su ranija jugoslovenska plaćanja računata kao klirinški saldo, dok je sada za nao- ružanje ponovo trebalo platiti strateškim sirovinama.(44)\n.....Kada su u pitanju tenkovi, „Škodini" zavodi su krajem septembra 1939. ponudili kompletan materijal za ceo puk bornih kola. Pored ostalih motornih vozila, ponuđena su 144 srednja tenka Škoda T12 (120 + 24 rezervna za parkovu četu). Takvi tenkovi bili su u naoružanju bivše čehoslovačke i rumunske vojske, s tim što su Jugo- sloveni tražili da tenk bude naoružan topom kalibra 47 mm i sa dva mitraljeza 7.9 mm. Pored toga, nešto pre „Škodine" ponude, stigla je i ponuda firme Koblen-Danek, koja je nudila lake tenkove za potrebe motorizacije jugoslovenske konjice.(45) Na sednici održanoj 24. oktobra 1939. načelnik Artiljerijsko-tehničkog odeljenja Mi- nistarstva vojnog i mornarice predložio je Komisiji za nabavku naoružanja da se izvrši nabavka ponuđenih „Škodinih" srednjih tenkova T12. Komisija se ipak odlučila da prvo preko vojnog izaslanika u Rumuniji prikupi podatke o tamošnjim rezultatima ispitivanja „Škodinih" tenkova te da se pokuša da se od vojnog izaslanika u Nemačkoj dobiju podaci o originalnim nemačkim tenkovima koji su primenjivani u dotadašnjim ratnim operacijama. Komisija je takođe bila i mišljenja da od Glavnog generalštaba treba tražiti informacije o vrsti i težini tenkova koji se planiraju za naoružanje jugoslovenske vojske, kao i o debljini njihovog oklopa i naoružanju, pa da tek onda razmotri konačnu odluku o nabavci.(46)\n.....Krajem 1939. godine na dnevnom redu našlo se i pitanje nabavke tenkova za potrebe modernizacije jugoslovenske Konjice. Naime, komandant Konjice, divizijski general Dragoslav Miljković koji se vratio iz obilaska konjičkih jedinica Nemačke i Italije, predložio je na 156. sednici Komisije za nabavku naoružanja, održanoj 21. decembra 1939. godine da se u novoj formaciji jugoslovenskih konjičkih divizija predvide i divizioni bornih kola (tenkova). Predlog je podržao i član Komisije, divizijski general Milan Radenković. Radenković je smatrao da je korisnije nabaviti tenkove, nego oklopne automobile.(47)\n.....Ispitivanja čeških tenkova započela su u decembru 1939. godine. Komisija za ispitivanje tenkova određena je naređenjem ministra vojske i mornarice Pov. A. T. Br. 21823 od 12. decembra 1939. godine. Ispitivanje je vršeno sa tenkovima Škoda ŠIJ(od 5,9 tona) i Škoda ŠII-a (od 12,5 tona) i tenkovima L. T. H firme Koblen-Danek (od 7,5 tona). Komisija je sredinom januara 1940. predložila ministru vojnom i mornarice da se za naoružanje jugoslovenske vojske nabave srednji tenkovi Skoda ŠII-a i laki tenkovi L. T. H. koje je proizvodila firma Koblen-Danek , s tim da se ovlasti načelnik Artiljerijsko-tehničkog odeljenja Ministarsva da traži od firmi da do krajnjih granica smanje rokove isporuke.(48)\n....Istovremeno su pregovori o nabavci naoružanja, uključujući i tenkove, vođeni i sa Francuskom. Francuski vojni izaslanik u Beogradu je početkom jula 1939. tražio od Pariza oružje za Jugoslaviju. Eduard Daladje je 19. jula obećao jugoslovenskom poslaniku Božidaru Puriću nove pošiljke haubica, topova i tenkova. B. Purić je 31. jula opet zatražio oružje i dobio nešto iz francuskih stokova.(49) Za tenkove tada nije dobijen nikakav odgovor.(50) Ipak, do nemačkog napada na Poljsku od francuskog zajma od 600 miliona franaka iskorišćena je samo prva tranša od 100 miliona namenjena za izgradnju fabrika celuloze. Ostali iznos zbog ratnog stanja u Francuskoj i komplikacija oko nabavki materijala za potrebe rata nikada nije realizovan.(51)\n.....U novonastaloj situaciji, načelnik jugoslovenskog Glavnog generalštaba general Dušan Simović je u oktobru, novembru i decembru 1939. u Beogradu vodio pregovore sa predstavnicima francuske Vrhovne komande, britanskog Imperijalnog generalštaba i predstavnicima komandanta francuskih trupa u Siriji, generala Vegana u vezi sa potencijalnim otvaranjem fronta na Dunavu od strane sila Balkanskog saveza (Rumunije, Jugoslavije, Grčke i Turske). Svrha pregovora bila je, prema generalu Simoviću, da se od saveznika dobije i potrebno naoružanje, uključujući i tenkove.(52)\n.....Ipak, presudan za uspeh nabavke tenkova od Francuza bio je sporazum sa Nemačkom, budući da je zadirao u njihove ekonomske interese. Naime, Jugoslavija je, posle potpisivanja sporazuma sa Nemačkom u oktobru 1939, koji se odnosio i na isporuke ruda, uvela mere za kontrolu zapadnih rudnika (Bor, Trepča...). Te mere naišle su na oštre francusko-britanske proteste 14. novembra 1939. godine. Knez Pavle Karađorđević i Aleksandar Cincar - Marković odgovorili su zahtevom za oružje. Odmah zatim su u Beograd stigle francuske i engleske misije. Englesko-jugoslovenski ugovor potpisan je 20. decembra 1939, a novi ugovori u januaru 1940.(53) Protokol sa spiskom ratnog materijala koji je nabavljen iz Francuske u zamenu za isporuku bakra potpisan je 24. decembra 1939 godine.(54) Zahvaljujući tom Protokolu u proleće (april) 1940. nabavljena su i pristigla za jugoslovensku vojsku 54 tada moderna tenka Renault R35.(55)\n....Dok su tenkovi iz Francuske nabavljeni, preduzete akcije za nabavku iz Češko-Moravskog protektorata ostale su bez rezultata. Naime, Nemačka je, zbog ratnih uslova i potreba Vermahta, ograničavala isporuku naoružanja iz „Škode". Tako su transporti naoružanja iz „Škode" namenjeni Jugoslaviji vraćeni sa jugoslovenske granice.(56) Jugoslovenski vojni vrh nastavio je sa aktivnostima čiji je cilj bio nabavka ranije predviđenog broja tenkova. Kako nabavka tenkova iz Češko-Moravskog protektorata nije izvršena, predstavniku nemačke firme Shteier-Deimler-Puch u Beogradu, Vladimiru G. Vukoviću naloženo je krajem 1940. godine da od fabrike prikupi podatke i ponudu za nabavku tenkova od tog proizvođača.(57)\n.....Bilo je pokušaja da se deo ratnog materijala, uključujući i tenkove, nabavi i u Sjedinjenim Američkim Državama. Naime, još u maju 1939. jugoslovenski vojni izaslanik u Parizu izvestio je da je od izvesne ličnosti bliske tamošnjoj američkoj ambasadi saznao da se u SAD može kupiti potreban ratni materijal ne samo za devize nego i na kredit, budući da je jugoslovenski politički stav ocenjivan kao dobar. Izneto je da se ratni materijal mogao dobiti na kredit od šest meseci do dve godine, uz plaćanje 10% u gotovom.(58) Nakon toga je u sklopu pregovora koje je vodio general Simović, krajem oktobra 1939, odlučeno da se u SAD pošalje oficir za nabavke koji je trebalo da stupi u vezu sa predstavnicima tamošnje industrije i utvrdi šta se tamo može nabaviti.(59) Potom je jugoslovensko Ministarstvo spoljnih poslova dostavilo spisak ratnog materijala koji se, pod uslovom da ne ometa isporuke američkom Ministarstvu rata, mogao nabaviti u SAD. Na spisku, koji je Komisija za nabavku naoružanja razmatrala na svojoj sednici od 7. novembra 1939, nalazila su se pored ostalog i 84 laka tenka.(60) Na zasedanju održanom posle tri sedmice odlučeno je da se razmotri samo nabavka ponuđenih topova sa municijom, ali ne i nabavka tenkova iz SAD.(61) U novembru 1939. pristigla je i ponuda agencije za trgovinu naoružanjem Delka, za isporuku 50 lakih britanskih tenkova Wickers-Gardenu roku od osam do deset meseci, ali je ona odbijena zbog dužine rokova isporuke.(62)\n.....Jugoslavija je potrebno naoružanje pokušala da nabavi i na istoku. Pregovori o nabavci jednog dela modernog naoružanja i opreme sa SSSR-om počeli su sa obnovom diplomatskih i trgovinskih odnosa. S tim u vezi je već šef jugoslovenske trgovinske delegacije u SSSR-u dr Đorđević, u tročasovnom razgovoru na prijemu kod Molotova 8. maja 1940, pored razgovora o privrednim temama upitao domaćina da li SSSR može prodati i ,,50-100 lovaca i izviđača, tešku artiljeriju, tenkove i benzin". Molotov se tada saglasio sa prodajom oružja Jugoslaviji.(63) Sovjeti su uveravali jugoslovensku stranu da su voljni da isporuče naoružanje i tražili su spisak jugoslovenskih potreba. Prema podacima iz novembra 1940. godine koje daje Mile Bjelajac, jugoslovenska strana tražila je pored ostalog i isporuku 100 srednjih tenkova naoružanih topovima kalibra 45 mm i većeg.(64) Velimir Terzić navodi da su u sklopu ovih pregovora Jugosloveni od Sovjeta tražili isporuku ukupno oko 300 tenkova,(65) što se slaže sa jugoslovenskim planom pojačanja oklopnih jedinica. Sovjetska strana je odugovlačila sa isporukama zbog nepoverenja u buduće držanje Jugoslavije, tako da do početka ratnih operacija ništa od tražene borbene tehnike nije dobijeno.(66)\n.....U trenucima grozničave pripreme zemlje za rat počelo se razmišljati i o sopstvenoj proizvodnji. Prema mišljenju Glavnog generalštaba, koje je formirano zahvaljujući predlogu Jasenice a. d. iz Smederevske Palanke o izradi malih oklopnih vozila, bilo je korisno da se to preduzeće osposobi i za izradu lakih tenkova.(67) Ipak, ovi pla- novi ostali su do ulaska zemlje u rat samo na ideji, tako da je jugoslo- venska vojska ostala bez ovih preko potrebnih borbenih sredstava.\nRazvoj formacije tenkovskih jedinica (1930-1941)\n.....Iako je prva tenkovska jedinica jugoslovenske vojske formirana 1930. godine, podatke o formaciji jugoslovenskih tenkovskih četa imamo tek iz sredine tridesetih godina. Naime, prema propisanoj mirnodopskoj formaciji iz 1935. godine, svaka od postojeće dve čete bornih kola trebala je da ima u svom sastavu 12 tenkova (po tri tenka u svakom od četiri predviđena voda) i 58 vojnika i starešina.(68)\n.....U vreme formiranja Bataljona bornih kola, doneta je i nova uredba o formaciji vojske. Prema toj uredbi iz 1936. godine, Bataljon bornih kola činili su štab, tri tenkovske čete i parkova četa. Prema predviđenim formacijskim elementima, komandant Bataljona bornih kola bio je pešadijski potpukovnik, a komandiri tenkovskih četa pešadijski oficiri do čina kapetana I klase.(69)\nRatni sastav bataljona bornih kola po formaciji iz 1936.god.\n.....Pored bataljona bornih kola, van njegovog sastava, postojala je i Četa bornih kola dopunske komande. Četu su činili komandir, tri voda, parkovi vod i opšti deo. Komandir je bio pešadijski oficir do čina kapetana I klase. U ovoj četi trebalo je da bude ukupno 72 čoveka i četiri tenka.(70)\n.....U leto 1937. godine je od materijala isporučenog iz Čehoslovačke formiran Eskadron brzih bornih kola. Eskadron je organizacijski pripadao Konjici i bio je neposredno pod njenom Komandom, ali je zbog obuke lociran u Beogradu u sastavu Bataljona bornih kola. Pored osam tenkova (dva voda), u sastav Eskadrona ulazila su i tri oklopna (jedan vod) i tri putnička terenska automobila, jedan kamion i pet motocikala, dok je po mirnodopskoj formaciji u njemu bilo 67 vojnika i starešina.(71)\n.....Do nove promene u formaciji oklopnih jedinica došlo je u februaru 1938, kada je naređenjem ministra vojske i mornarice bilo rešeno da svaka četa bornih kola ima u svom naoružanju tri voda tenkova Renault FT17 i jedan vod tenkova Renault Kegresse M28.(72) Na taj način su se u okviru Bataljona bornih kola našla i tenkovi Renault Kegresse M28, koji su među prvima nabavljeni za potrebe jugoslovenske vojske, još 1929. godine. Broj tenkova u sastavu bataljona povećan je tako po formaciji na 48.\n.....Nova nabavka tenkova iz Francuske dovela je do toga da je Naredbom ministra vojske i mornarice Pov. br. 5176 od 25. Aprila 1940. formiran, na dan 10. maja iste godine, Drugi bataljon bornih kola dok je dotadašnji Bataljon bornih kola, sastavljen od zastarelih tenkova Renault FT17 i Renault Kegresse, preimenovan u Prvi bataljon bornih kola. Bataljon se sastojao od štaba, tri tenkovske čete i pomoćne čete. Ljudstvo je obezbeđeno na taj način što su prema istoj naredbi, oficiri, podoficiri i kaplari i redovi postojećeg Bataljona bornih kola ravnomerno raspoređeni na oba bataljona, a inspektor pešadije trebalo je da popuni oba bataljona oficirima i podoficirima do punog formacijskog sastava što pre, i to prvenstveno starešinama koje su već bile specijalizovane za službu u jedinicama bornih kola, dok je trebalo da regruti stignu u oba bataljona od 10. do 20. maja. Ipak, veći deo obučenog ljudstva bio je raspoređen u 2. tenkovskom bataljonu koji je raspolagao novim materijalom, a nedostatak je popunjen običnim starešinama (oficirima i podoficirima) sa kojima se izvodila obuka. Drugi bataljon je bio privremeno smešten u logoru „Kraljević Andreja", kao organ III stepena bez klase, na snabdevanju kod Automobilskog puka Ministarstva vojske i mornarice.(73)\n....Prema Prilogu uz Uredbu o formaciji vojske u mobilno i ratno doba, sa izmenama od 30. 12.1940, svaki bataljon bornih kola sastojao se od štaba, tri čete tenkova i pomoćne čete. Oba bataljona bornih kola jugoslovenske vojske bila su istog formacijskog sastava, s tim što je Prvi bio sastavljen od tenkova Renault FT17 i Renault Kegresse M28, a drugi od tenkova Renailt R35. Prema novoj formaciji, svaki bataljon trebalo je da ima u svom sastavu 50 tenkova.(74)\nSastav jednog bataljona bornih kola u skladu sa izmenama od 30.12.1940.god\n.....U Prvom bataljonu koji je bio sastavljen od tenkova Renault FT17 (tri voda u svakoj četi) i Renault Kegresse M28 (jedan vod u svakoj četi) oko1/3 tenkova bila je naoružana mitraljezima, a 2/3 topovima 37 mm, dok je Drugi bataljon bio sastavljen od tada modernih tenkova Renault R35 naoružanih i topom 37 mm i mitraljezom. Predviđeno je da se od municije nosi u tenkovima jedan borbeni komplet i 50% kompleta u automobilima.\n.....Već u jesen 1940, iz Organizacionog odeljenja Glavnog generalštaba, upućen je 22. septembra 1940. godine, ministru vojske i mornarice predlog za formiranje puka bornih kola, od dotadašnja dva bataljona. U istom aktu predlaže se i premeštaj puka bornih kola van Beograda, radi rasterećivanja beogradskog garnizona. Za dislokaciju predložena su mesta Smederevo, Mladenovac i Šabac.\n.....Predlog Glavnog generalštaba o formiranju puka bornih kola od postojeća dva bataljona, iz septembra 1940, predviđao je i neke promene u formaciji. Kako su prema tom predlogu organi za snabdevanje bili preneti na nivo štaba puka, predviđeno je da se oni izuzmu iz dotadašnjeg sastava bataljona. Na taj način u štabu puka bilo je ukupno 47 formacijskih mesta(75) za starešine i vojnike, dok je broj formacijskih mesta u štabu bataljona bornih kola smanjen na 13.(76) Na ovaj način broj ljudstva je smanjen za 19.(77)\n.....Iskustva iz rata koji je bio u toku ukazivala su na potrebu da se zbog gubitaka u borbi koji su u Francuskoj dostizali i do 50% upotrebljenih tenkova, ostavi izvesna rezerva za njihovu popunu. Zbog toga je u predloženoj formaciji predviđeno pojačanje pomoćne čete jednim vodom tenkova za rezervu.\n.....Zbog svega navedenog, dopunama Uredbe o formaciji propisano je i postojanje čete bornih kola dopunske komande. Četu su činili komandir - pešadijski kapetan I klase, tri tenkovska voda, parkovi vod i opšti deo. U četi je bilo 73 starešine i vojnika, pet kamiona, četiri tenka i dva motocikla sa prikolicom.(78)\n.....Pred kraj 1940. godine donet je i ukaz o konačnoj mirnodopskoj formaciji jugoslovenske Konjice. U skladu s tim ukazom, u svakoj od tri motorizovane brigade koje su bile predviđene da uđu u sastav jugoslovenskih konjičkih divizija trebao je da bude po jedan bataljon - divizion lakih tenkova. Tenkovi za potrebe Konjice nisu nabavljeni a sama detaljna formacija ovih bataljona takođe nije bila izrađena.(79)\n.....Prema spisku jedinica suvozemne vojske formiranih na osnovu Uredbe o formaciji vojske u mirno doba, Puk bornih kola čiji je štab bio u Beogradu, sastojao se od Prvog i Drugog bataljona bornih kola. Štab, Prva četa i Pomoćna četa Prvog bataljona bili su locirani u Beogradu, Druga četa u Zagrebu, a Treća u Sarajevu. Kompletan Drugi bataljon bornih kola (Štab, Prva, Druga, Treća i Pomoćna četa) bio je stacioniran u Beogradu. Do Aprilskog rata puk je još bio u formiranju, dok su jedinice iz njegovog sastava upotrebljene samostalno.(80)\n.....Kraljevina Jugoslavija bila je jedna od zemalja koja je, ne računajući zemlje poražene u Prvom svetskom ratu, među poslednjima (1930) formirala tenkovske jedinice. Iako je prva tenkovska jedinica formirana oko četiri godine pre prve tenkovske jedinice Vermahta, razvoj ovog roda u jugoslovenskoj vojsci tekao je znatno sporije nego u Nemačkoj. Osnovni razlozi za to bili su u nemogućnosti nabavki odgovarajućih borbenih oklopnih sredstava u inostranstvu i u nepostojanju domaće industrije sposobne da bude nosilac samostalne proizvodnje, ali i odsustvo svesti o značaju ovog borbenog sredstva u budućem ratu kod ljudi čiji je uticaj bio presudan za razvoj jugoslovenske vojske. Prvi ozbiljniji plan razvoja, čiji je autor bio divizijski general Milan Đ. Nedić, pojavio se relativno rano, već 1932. godine. Pravljen po francuskom uzoru, i u skladu sa francuskim doktrinarnim postavkama, ovaj plan će, uz manje modifikacije, biti glavna idejna osnova za razvoj oklopnih jedinica u jugoslovenskoj vojsci. Čak i da je ostvaren, pitanje je koliko bi poboljšao učinak jugoslovenske vojske u Aprilskom ratu, budući da je organizacija rađena po francuskom modelu, koji se u proleće 1940. pokazao kao neuspešan. Jugoslaviji je za veće proširenje formacije tenkovskih jedinica nedostajalo i obučeno ljudstvo. Masovnija obuka regruta počela je tek 1937. godine, dok do 1940. nekog masovnijeg učešća tenkovskih jedinica u združenim vežbama većeg obima nije ni bilo. Ubrzana obuka koja je vršena u toku 1940. godine nije bila dovoljna ni da pripremi potreban oficirski kadar, a kamo li dovoljan broj obučenih podoficira i vojnika, tako da bi se jugoslovenska vojska našla u problemu sve i da su planovi nabavke bili ostvareni u potpunosti. Imajući sve izrečeno u vidu, učinak jugoslovenskih tenkovskih jedinica u ratnim dejstvima sa tehnički, brojčano i taktički superiornijim protivnikom mogao se sa lakoćom predvideti.\nJugoslovenski tenkisti u aprilskom ratu>>


Muke Siniše Malog, svi ga zovu zbog 100 evra, a on im kaže: Ja te pare nemam, nisam čak ni ministar - Biznis Telegraf.rs\n27/05/20 | 20:08 ≫ 20:33\n"Zovu me, traže 100 evra, pitaju kada će da legne", priča nam imenjak ministra finansija\nFoto: Pixabay, Facebok/Siniša Mali\nMali, nekome strpljivo odgovara, nekoga ignoriše, nekoga preskoči, a nekog obraduje dobrim vestima.\n- Već sam naučio posao, mogu bar u ovom kraju da odmenim ministra, bez problema - kaže za Telegraf Biznis Sinša Mali (mlađi).\nFoto: Facebook/Siniša Mali\n- Imao sam ranije broj telefona na profilu, dobijao sam razne pozive. Sada uglavnom poruke na Instagramu i Fejsbuku. Pošto je akutelna isplata 100 evra, zovu uglavnom zbog toga i pitaju kada će, kako šta, da su predali davno prijavu, a još nema i sl. Nekada sam raspoložen da odgovaram, nekada ljubazno ukažem da su pogrešili - priča nam Mali.\nŠta kaže Siniša Mali, ministar?\nNije slučajnost što Mali iz Vojvodine ima toliko upita građana, ali svakako, i sam ministar je dostupan za sva pitanja. Nedavno je i lično odgovarao na pitanja koja su stizala u vezi ekonomskih mera za smanjenje negativnih efekata korona virusa.\nInače, ministar Siniša Mali ima naloge na društvenim mrežama Facebook, Instagram i LinkedIn, na kojima je veoma aktivan, tako da su građani već navikli da mogu da mu pišu kada im treba odgovor na neko pitanje ili kada imaju nedoumicu.\nSaradnici ministra, a neretko i on lično, redovno komuniciraju sa pratocima, a to se posebno intenziviralo kada je donet Program ekonomskih mera za podršku privredi i građanima, s obzirom na to da su imali mnogo upita koji se tiču isplate minimalne zarade i isplate novčane pomoći u iznosu od 100 evra.\n- Trenutno, građane najviše zanima kada će dobiti novac, a kako je ministar nekoliko puta naglasio, isplata 100 evra je počela u ponedeljak 25. maja i trajaće do 7. juna, a tako da se isplaćuje dnevno po pola miliona ljudi. Isplata druge minimalne zarade sledi početkom juna- rekli su za naš portal iz Odseka za odnose sa javnošću, pri resornom ministarstvu.\nsinisa mali poljoprivrednik\n28. maj 2020 | 16:41\nKada ce isplata u Mobi bankama (Telenor)!? Izgleda je najbolje biti penzioner.Kada su oni u pitanju, moze sve odmah, samo mi obicni vecito cekamo.\n28. maj 2020 | 12:04\nAjde komšo nemoj biti stipsa!\n28. maj 2020 | 11:28\nUplatili mi ljudi polako


Ovo je vest! Luka dao gol, a nije penal - i to Mančester sitiju! Majstorija Srbina protiv kandidata za titulu (FOTO) | Telegraf - Najnovije vesti\n14. april 2019 | 17:01 » 17:55\nOvo je vest! Luka dao gol, a nije penal - i to Mančester sitiju! Majstorija Srbina protiv kandidata za titulu (FOTO)\nNastavio je kapiten Palasa golgeterski niz\nLuka Milivojević je postao glavna napadačka opcija Kristal Palasa, više nego siguran je bio do sada kao penaldžija, a u nedelju je otišao korak dalje - i to u u bukvalnom smislu.\nNije sa 11 metara, ovog puta je bilo malo dalje, Milivojević je ne sjajan način pogodio donji desni ugao Sitijevog gola: loptu je je poslao pored "živog zida" Građana nakon "slobodnjaka" koji je izborio Mekarti.\nSrbin je smanjio prednost gostiju na 2:1 u 81. minutu.\nPodsetimo, deset golova iz penala dao je ove sezone naš fudbaler, ukupno 12 za londonski tim i, zanimljivo, dva puta je bio strelac protiv Sitija u tekućoj takmičarskoj godini po čemu je jedinstven u ligi.\nNažalost, Siti je do kraja meča golom Hesusa potvrdio pobedu na "Selhrstu" od 3:1 i ostao u "tesnoj" trci za titulom sa Liverpulom.\nLuka Milivojevic is the 1st player to score home & away against Man City in the PL this season pic.twitter.com/668f6A4gl2\nLuka Milivojević ispao iz FA Kupa, Votford presudio preko džokera! (VIDEO)\nKrstajić je lagao, ovo je prava istina zašto ne igram za Srbiju: Luka Milivojević se oglasio iz Londona!\nKrstajić uzalud išao kod Milivojevića u London, Luka ne želi da igra za one koji su mu pripisivali pokušaj puča\nArsenalova bruka u Vulverhemptonu, Vulfsi sa tri gola u prvom poluvremenu ponizili "Tobdžije" (VIDEO)\nLegenda Liverpula uradila neoprostivo pred TV kamerama: Karager obukao dres Junajteda i izazvao histeriju! (FOTO)\nTagovi: FK Kristal Palas, FK Mančester Siti, Luka Milivojević, Premijer liga Engleska\nZvezda🇭🇷🇭🇷🇭🇷🇹🇷🥇🥇 14.04.2019 19:35\nSvako bi pomislio da Luka igra u zvezdi...dao 10 golova iz penala 😂😂😂\nDejan 14.04.2019 17:59\nSvako ko odbije igrati za reprezentaciju, bilo zbog selektora,zamjenika,predsjednika...ne zasluzuje da ikad zaigra za istu. Igras za Srbiju i naciju...licne probleme i interese, nesuglasice, rjesavaj mimo medija i u 4 oka. Zivela Srbija i Republika Srpska...niko iznad grba!\nBaster 14.04.2019 17:47\nBilo bi MNOGO bolje sa njim u reprezentaciji,ali je Krstajić svoj egoizam i sujetu stavio ispred reprezentacije. Verovatno ćemo se plasirati na EP,ali to uopšte ne bi trebalo,sa ovakvim igračkim kadrom,smatrati uspehom. Mislim da bi mogli i do same završnice,ali ne verujem da je to izvodljivo sa Krstajićem. Voleo bih da grešim ali mi se čini da je on poslušni pijun,bez autoriteta i znanja..


Ubjedljiva pobjeda na „Startup akademiji“! - Sklopy Toys\nPosted on 4 Maja, 2016 4 Maja, 2016 by Administrator\nOvo je jedan dokaz da se poštenim trudom, radom, znanjem, kreativnošću i slogom može ostvariti uspjeh i na našim prostorima ili bar jedan dio kojem mi kao tim težimo!\nVaučer od 10 000KM nakon trećeg učešća na takmičenjima edukativnog karaktera realizovanog od strane Inovacionog Centra Banja Luka i Norveške ambasade je stigao u naše ruke.\nProšlo je 10 mjeseci od kad smo otišli u „ICBL“ i predstavili naše prvobitne ideje. Te ideje smo s vremenom uz pomoć dobrih ljudi tamo kao i mentora iz zemalja regiona usavršili do te mjere da i žiri kao i mi smatra da možemo da osnujemo firmu i započnemo s proizvodnjom.\nNi jednog trenutka nismo ni posumnjali u naše sposobnosti i uspjeli smo da ostvarimo korak dalje u ostvarenju našeg sna.\nOva nagrada biće nam od velike koristi da započnemo proces. Takođe je uslovljena otvaranjem firme što od nas zahtijeva ozbiljnost kako u pogledu pravilnog investiranja tako i stavljanje jasnih ciljeva za budućnost koje mi već naravno od samog početka imamo.\nVažno je i napomenuti da to nije jedina nagrada. Uz vaučer dobili smo kancelariju u „ICBL-u“ i ušli u njihov poslovni inkubator tj. imaćemo njihovu direktnu podršku pri pronalaženju partnera i poboljšanju naših sposobnosti.\nTu je prisustvovao i jedan član naših partnera, Gradimir Stanković iz Teslića, suosnivač agencije za digitalni marketing DigiVox, koji su nam velika podrška.\nNakon ovog odlazimo Podim conference u Mariboru, u Zagreb, kao i na Startup Weekend Novi Sad , zajedno sa ekipom iz ICBL-a, gdje ćemo imati priliku predstaviti svoje ideje i učestvovati na radionicama sa svjetski poznatim mentorima.\nNa ovoj slici smo mi s pobjednicima prve „Startup akademije“, firmom “MEDIA LAB”\nThis entry was posted in Vijesti and tagged Rad, Startup Akademija, Uspjeh, Znanje.


U vlasotinačkoj opštini prvom dozom vakcinisano 31,5 posto odraslog stanovništva, a potpuno je imunizovano 22,4 posto - JuGmedia\nZa desetak dana vakcinacije na punktovima van Doma zdravlja, u vlasotinačkoj opštini vakcinisano je više od 2000 ljudi. Od 10 terenskih punktova šest je u brdsko-planinskom delu opštine, a lokalna samouprava organizovala je prevoz do punkta i nazad za sve koji žele da se vakcinišu.\nŽitelji Kruševice, Crnatova, Ravnog Dela, Predanče i Brezovice prevezeni su danas autobusom do vakcinalnog punkta u Boljaru.\n„Vakcinaciju smo započeli prošle nedelje i trajaće još dva dana na tri punkta. Potrudili smo se da dođemo do svakog našeg građanina i omogućimo mu da se vakciniše. Vakcinacija je, po svemu sudeći, jedini način da se vratimo normalnom životu“, rekao je predsednik opštine Bratislav Petrović koji je obišao punkt u Boljaru.\nDoktorka Ana Vidosavljević kazala je da sve protiče u najboljem redu, da je odziv dobar i da su približili ljudima vakcinalne punktove i organizovali prevoz.


Netransparentnost državnih organa narušava ugled Srbije - YIHR.rs\nOrgani vlasti nisu prihvatili predlog Zaštitnika građana, podržan od strane Poverenice za zaštitu ravnopravnosti i 15 referentnih organizacija civilnog društva, da na predstojećim izborima za članove Potkomiteta UN za prevenciju torture za period od 2017. do 2021. godine, kandidat Srbije bude Miloš Janković, zamenik Zaštitnika građana i dosadašnji član Potkomiteta, jedan od prominentnih pojedinaca na međunarodnoj sceni u oblasti zabrane torture koji ima stručne kvalifikacije u oblasti prevencije torture i višegodišnje iskustvo u radu Potkomiteta.\nNaime, Republika Srbija je uputila predlog drugog kandidata, učinivši to na potpuno netransparentan način, bez prethodnog ispitivanja stručne kvalifikacije kandidata niti utvrđivanja njegovog iskustva u oblasti prevencije torture, a što su neophodne kvalifikacije člana Potkomiteta, predviđene Opcionim protokolom na Konvenciju protiv torture Ujedinjenih nacija.\nIstičemo da je Miloš Janković predložen od strane nezavisnih tela i referentnih organizacija civilnog društva, upravo zbog svoje stručnosti u oblasti prevencije torture kroz uspostavljanje Nacionalnog mehanizma za prevenciju torture u Srbiji, sa preko 1000 upućenih preporuka nadležnim organima u cilju unapređenja položaja lica lišenih slobode i ostvarenjem odlične saradnje sa državnim organima. Pored toga, autor je nekoliko publikacija u oblasti prevencije torture, više puta pozivan od strane tela UN i Saveta Evrope da uradi nekoliko zajedničkih ekspertskih mišljenja sa Venecijanskom komisijom, govorio je na sednicama brojnih komiteta i kako na nacionalnom tako i na međunarodnom nivou prepoznat kao ekspert u ovoj oblasti.\nTražimo od nadležnih državnih organa da povuku predlog kandidata za člana Potkomiteta UN za prevenciju torture i apelujemo na neophodnu transparentnost državnih organa, pogotovo kada su u pitanju predlaganja lica za članove međunarodnih tela, u cilju nenarušavanja ugleda koji je Srbija postigla na tom polju do sada.\nIz svih navedenih razloga, nadležnim organima podneli smo Zahteve za pristup informacijama od javnog značaja, a kojima smo tražili da nam dostave svu dokumentaciju relevantnu za kandidata kojeg je Srbija predložila za člana Potkomiteta UN za prevenciju torture za period od 2017. do 2021. godine.\nSmatramo da javnost u Srbiji ima pravo da zna imena onih koji su doneli odluku da se za člana Potkomiteta UN za prevenciju torture kandiduje lice za koje se, usled netransparentnosti državnih organa prilikom odlučivanja, sumnja da nema potrebne stručne kvalifikacije niti iskustva u oblasti prevencije torture, umesto lice koje ispunjava sve kriterijume i koje je predloženo od strane nezavisnih tela i nevladinog sektora, i koje je do sada dalo veliki doprinos u unapređenju ove oblasti.\nMeđunarodna mreža pomoci I.A.N\nnetransparentnost organizacije civilnog društva potkomitet UN za prevenciju torture poverenik za zaštitu ravnopravnosti zajedničko saopštenje zaštitnik građana


Naša etnografija vam pomaže da razumete kulturne prakse i otkrijete skrivene potrebe vaših korisnika. Mi dopiremo do srca onoga što im je najbitnije, tako što otkrivamo ko su, kako žive i šta pokreće njihovo ponašanje. Integracijom u realni životni kontekst i snimanjem njihovog ponašanja, stvaramo dublje, bogatije i ubedljivije nalaze od tradicionalnih istraživačkih metoda. Ovim pristupom takođe otkrivamo suštinske potrebe potrošača kroz razdvajanje njihovog "stvarnog selfa" od "projektovanog selfa".\nEtnografije sprovodi naš Etnografski eskperstki centar (Ipsos Ethnography Centre of Excellence) koji klijentima dostavlja dubinske uvide kroz jedinstvene video formateAktivnosti i interakcije potrošača su uhvaćene na licu mesta - kod kuće, u prodavnici, u kancelariji, na ulici, u saobraćaju ... sa fokusom na okruženje u kom se dešavaju (posmatranje u kontekstu). Kroz prizmu kulture i ekonomije, timovi istražuju pokretače ponašanja kako bi razvili potencijalne intervencije i podstakli željeno ponašanje.\nIpsos UU Immersions primenjuje principe etnografskog pristupa na istraživanje u domu ispitanika. Ovaj proces je podržan kroz Ipsos Immersion aplikaciju koja je dizajnirana za istraživače (ne učesnike!), što im omogućava da prikupljaju etnografske podatke na terenu. Prikupljanje podataka na ovaj način znači da timovi mogu da koriste vizuelne podatke da bi kreirali analitičke forme analysis boards koje prevazilaze svesno artikulisanoponašanje, i tako analizirali datu pojavu iz druge perspektive.\nIpsos ECE (Ethnography Centre Of Excellence) je grupa etnografa, antropologa, istraživača tržišta i filmskih stvaralaca. Radimo na 24 tržišta sa klijentima iz javnog i privatnog sektora i imamo sedišta u UK i SAD. U poslednjih pet godina dobili smo nagrade "Best Session", "Best Newcomer" i "Best Overall Contribution" od strane MRS-a. Pored toga, 2014. godine smo dobili nagradu „Best Healthcare“ i „Best Impact paper“ na dodeli „Nagrada za efikasnost tržišnih istraživanja.“\nNaša istraživanja sprovode obučeni kvalitativni istraživači koji koriste principe antropologije kako bi klijentima pomogli da razumeju i kritički posmatraju ponašanje potrošača.


ŠTA JE IZGLASANO U CRNOGORSKOJ SKUPŠTINI? Evo šta je napisano u sramnoj Rezoluciji o genocidu u Srebrenici | Novosti.rs\nRezolicija je usvojena sa 55 glasova za, protiv je bilo 19 poslanika, a udržanih 7.\nRezolucija podrazumeva, između ostalog, da parlament osudi i priznaje da se u Srebrenici jula 1995. godine desio genocid, da to Skupština Crne Gore najoštrije osuđuje, da se zabranjuje javno negiranje postojanja i umanjenje genocida, da se 11. jul proglasi danom sećanja na žrtve.\n17. 06. 2021. u 19:02\nPodsetimo, na današnjoj sednici smenjen je i ministar Vladimir Leposavić.\nCrna Gora Rezolucija o Srebrenici Parlament Crne Gore Rezolucija o genocidu u Srebrenici Crna Gora vesti


Ponovo dojave o bombama: Evakuisani tržni centri, muzej i studentski domovi - TopVesti.rs\nBESKUĆNIK KOJI JE UDARIO SNEŽANU DAKIĆ KAMENOM IDE NA LEČENJE: Izrečena mu je ova mera i evo gde će biti upućen\nNAJVEĆA ZAPLENA U ISTORIJI CARINSKE SLUŽBE SRBIJE! Zaplenjena 3 BRODSKA KONTEJNERA u luci Prahovo i to OVOGA\nBOLNE REČI MAJKE KOJU JE SIN PRETUKAO I GURNUO NIZ STEPENICE U LAZAREVCU: Svašta mi je govorio, svakakvim imenima me je nazivao\nZAKLAO UČITELJICU, ZAPALIO JOJ KUĆU I POKUŠAO DA SE UBIJE: Evo u kakvom je stanju Slavoljub, osumnjičeni za zločin kod Barajeva\nMilena koju je upucao suprug Vladimir biće sahranjena danas: Deca još uvek ne znaju da su ostala bez roditelja\nHapšenje u Jagodini: Otkrivena labaratorija marihuane, zaplenjeno 500 biljaka FOTO\nEvo u kakvom je stanju osumnjičeni za zločin kod Barajeva: Nožem zaklao učiteljicu, pa sebi isekao vrat\nSPLIĆANI OTVORILI DUŠU! DRUGOVI KRIJU TAJNU MATEJEVE SMRTI: Sve što se desilo u Beogradu mnogo je tajanstveno JOŠ UVEK SMO U ŠOKU\nNARKO BANDA IZ JAGODINE DOLIJALA: Policija otkrila stan, a u njemu LABORATORIJA za drogu\nTARZAN JE APSOLUTNI REKORDER - VOZIO SA SKORO PET PROMILA! Izjava lekara je FRAPANTNA: "Po svim pravilima trebalo je da bude mrtav!"\nU Jagodini otkrivena laboratorija za proizvodnju marihuane\nTREBA DA ŽIVE BEZ DIVNE MAJKE I SA SAZNANJEM DA JU JE UBIO NJIHOV OTAC Kragujevac tuguje za Milenom, nadali se da će pobediti smrt\nDOLIJALA NARKO BANDA IZ JAGODINE: Policija upala u stan i ostala šokirana prizorom\nOVE DVE STVARI KLJUČNE U REŠAVANJU TRAGIČNE NESREĆE: Počelo veštačenje BMW smrti i kamiona na Pančevačkom mostu\nBIVŠA ZADRUGARKA PROGOVORILA O VEZI S MATEJEM: Simpatija se rodila NEOČEKIVANO, izlazili smo, išli na večere, pića, KOKETIRALI...\nOtkrivena laboratorija za proizvodnju marihuane u Jagodini, petoro uhapšenih\nZVICERA ŽENA SPASILA SIGURNE SMRTI: Vođu kavčana pokušali da izrešetaju u Kijevu, on se vratio iz mrtvih, a sad niko ne zna gde je\nPOGLEDAJTE MUNJEVITU AKCIJU SPECIJALACA U JAGODINI: Upali u fabriku kanabisa, PALO PETORO, Vulin traži oštrije sudske kazne!\nSAHRANJENA MISICA KOJA JE POGINULA U SAOBRAĆAJKI KOD ŠIMANOVACA Mirjana ostavila dvoje male dece da tuguju\nHAPŠENJE DILERA U JAGODINI! Pripadnici UKP-a i PU otkrili su improvizovanu laboratoriju za proizvodnju marihuane\nSNIMAK HAPŠENJE DILERA U JAGODINI! Pripadnici UKP-a i PU otkrili su improvizovanu laboratoriju za proizvodnju marihuane ZAPLENJENO 500 BILJAKA\nLAŽNE DOJAVE O PODMETNUTIM BOMBAMA U 4 OBJEKTA Za ostale provera u toku, kontradivezione ekipe na terenu\n4 lažne dojave o bombama u studentskim domovima u Beogradu\nNakon dojave da su u studentskim domovima "Studentski grad", "4.april", "Slobodan Penezić" i "Vera Blagojević" u Beogradu postavljene bombe , pripadnici policije su izašli na teren i nakon detaljne provere kontradiverzionih ekipa MUP-a, utvrđeno je da su dojave o postavljenim bombama bile lažne , saopštilo je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog\nLAŽNE DOJAVE O PODMETNUTIM BOMBAMA: Danas na meti napada vandala osim beogradskih tržnih centara su bili i studentski domovi\nNakon dojave da su u studentskim domovima „Studentski grad“, „4.april“, „Slobodan Penezić“ i „Vera Blagojević“ u Beogradu postavljene bombe, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova su izašli na teren. Nakon detaljne provere kontradiverzionih ekipa MUP-a, utvrđeno je da su dojave o postavljenim bombama bile lažne. Da podsetim danas su stigle dojave\nU ČETIRI STUDENTSKA DOMA STIGLE DOJAVE O BOMBI! Sve lažne!\nDanas su lažne dojave o bombi upućene i na adresu nekoliko tržnih centara u prestonici. U pitanju su TC Adamol, TC Galerija, Beo šoping centar i BIG Rakovica. Podsetimo, u Beograd je pre dva dana stiglo nekoliko dojava o bombama. Dojavljena je bomba u tržnom centru BIG Rakovica, zatim u TC Rajićeva i u TC Banjica, a i u Beogradskom zoološkom vrtu\nMUP: U Ada Molu i studentskom domu lažne dojave o bombama\nU tri tržna centra u Beogradu danas su stigle dojave o postavljenim bombama, nakon čega su posetioci evakuisani , a takvu dojavu dobio je i studentski dom "4. april" na Voždovcu. Kako je agenciji Beta rečeno u Ministarstvu unutrašnjih poslova, u šoping centru Ada mol je završen kontradiverzioni pregled i utvrdjeno je da je prijava o postavljenoj bombi\nEVAKUACIJA TRŽNOG CENTRA GALERIJA: Stigla dojava o podmetnutoj bombi\nTržni centar Galerija evakuišu posle dojave o bombi. Policija će zatim proveriti objekat. Da podsetimo ranije danas je evakuisan i TC na Čukarici, Ada mol,nešto posle 15 časova zbog dojave o bombi. Približno isto vreme je još jedna ekipa policije upućena u Krunsku ulicu, takođe zbog dojave bombe. U pitanju je bio deo ulice u kojoj se nalaze ambasada\nNIZ DOJAVA O BOMBAMA NE PRESTAJE: Na meti STUDENTSKI DOMOVI, akademci PRESTRAVLJENI\nNakon dojave da su u studentskim domovima "Studentski grad", "4.april", "Slobodan Penezić" i "Vera Blagojević" u Beogradu postavljene bombe, pripadnici MUP su izašli na teren. Nakon detaljne provere kontradiverzionih ekipa MUP-a, utvrđeno je da su dojave o postavljenim bombama bile lažne , navodi se u saopstenju. Danas su iste takve dojave stizale\nNakon dojave da su u studentskim domovima „Studentski grad“, „4.april“, „Slobodan Penezić“ i „Vera Blagojević“ u Beogradu postavljene bombe, pripadnici MUP su izašli na teren i nakon detaljne provere kontradiverzionih ekipa MUP-a, utvrđeno je da su dojave o postavljenim bombama bile lažne, navodi se u saopstenju. Ponovo dojava o bombi u tržnom centru\nU tri tržna centra u Beogradu danas su stigle dojave o postavljenim bombama, nakon čega su posetioci evakuisani, a takvu dojavu dobio je i studentski dom "4. april" na Voždovcu. Kako je agenciji Beta rečeno u Ministarstvu unutrašnjih poslova, u šoping centru Ada mol je završen kontradiverzioni pregled i utvrdjeno je da je prijava o postavljenoj bombi\nBIZARNA SCENA NA SUĐENJU ZA UBISTVO U BELVILU Svedočile BIVŠA žena, BIVŠA vanbračna i BIVŠA devojka optuženog?!\nOSTAO SAMO KOSTUR, PUT POD DIMOM: Izgoreo kamion na putu Paraćin - Zaječar\nTUŽAN KRAJ, KRAGUJEVAC DANAS ISPRAĆA MILENU NA VEČNI POČINAK: Upucao je muž, a deca još ne znaju da su ostala bez oba roditelja


Vakcina „Sputnjik Ve“ efikasna i za životinje - Sputnjik Srbija\n02:55 16 Maj 2021\nVakcina „Sputnjik Ve“ efikasna i za životinje\n08:00 16.04.2021 (osveženo 08:17 16.04.2021) Preuzmite kraći link\nVakcina „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) može dobro da zaštiti i životinje od virusa korona, izjavio je direktor Državnog istraživačkog centra za epidemiologiju i mikrobiologiju „Gamaleja“ Aleksandar Gincburg.\nOn je naglasio da po pitanju vakcinacije još postoje prioriteti.\n„Uveren sam, da će „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) dobro štititi životinje, ali prvo moramo da vakcinišemo ljude", rekao je Gincburg.\nRuska vakcina spasila ljudske živote: Prag osudio „ideološko ludilo“ oko „Sputnjika Ve“\nPrimetio je da je potrebno vakcinisati životinje i to ne samo da bi njih zaštitili, već i da bi zaustavili cirkulaciju virusa između njih i ljudi.\n„Sputnjik Ve“ (Sputnik V) je „testiran na životinjama u centru 'Gamaleja' i na njima su izvršeni svi pretklinički testovi, tako da sa sigurnošću možemo reći da deluje. Vakcina, koja se pravi specijalno za životinje, je mnogo jeftinija od vakcine za ljude“, naglasio je Gincburg.\nVakcina „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) je registrovana u skoro 60 zemalja sa ukupnom populacijom od oko tri milijarde ljudi. Efikasnost preparata je 91,6 odsto, što je potvrđeno u časopisu „Lanset“, jednom od najstarijih i najcenjenijih medicinskih časopisa na svetu.\nRuski naučnik upozorio na opasnost širenja kovida 19 među domaćim životinjama\nRusija registrovala prvu vakcinu protiv virusa korona za životinje\nSZO: Čovek može da zarazi životinje virusom korona\nvirus korona, Rusija, životinje, vakcina, Sputnjik Ve


Tanjug 14. februara 2020. 10:03\nBANJALUKA – Predsednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović čestitao je rukovodstvu i građanima Srbije Sretenje – Dan državnosti, uz želju da Srbija ostane predvodnik celog zapadnog Balkana u stvaranju i poštovanju univerzalnih vrednosti i dostignuća civilizovanog i modernog doba.\n„Rukovodstvo i građani Republike Srpske raduju se svakom napretku Srbije, kao pokretraču razvoja regiona i garantu stabilnosti ovih prostora“, naveo je Čubrilović u čestitki predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, predsedniku Narodne skupštine Maji Gojković i premijeru Ani Brnabić.\n„Srbija je uložila značajna sredstva za pomoć Srpskoj i Srbima povratnicima u Federaciju BiH. Za to vam u ime naših građana izražavam duboko poštovanje i zahvalnost. Uz želju i nadu da će Srbija nastaviti da se razvija u svakom segmentu društva i da će se izboriti sa izazovima koji su pred njom, upućujem vam iskrene čestitke povodom Dana državnosti, a građanima Srbije želim napredak i blagostanje“, naveo je Čubrilović, prenosi Srna.


PUTIN NAPRAVIO MANEVAR KOJI PENTAGON NIJE OČEKIVAO: Rusija razmestila raketne sisteme S-400, bombardere i lovce u Iran, i uklještili Amerikance u "sendvič"! | Web-Tribune.com\nHome / U FOKUSU / PUTIN NAPRAVIO MANEVAR KOJI PENTAGON NIJE OČEKIVAO: Rusija razmestila raketne sisteme S-400, bombardere i lovce u Iran, i uklještili Amerikance u „sendvič“!\nTags aerodrom agencija aligncenter američka američke Amerika avijacije avion Bagdad baza bazi bivši bliskom bombarderi dar DB diploma dom Egipat forma general Irak iranske Ivan izjava iznenađenje koalicija kod led leonid mala malo mane manje menta ministar ministarka naglasio nASKA objavio oružanih ovce pojava pojavila poznati prema priprema Prostor rakete raketni sistem ruža S-400 Sirija sistema sistemi snaga špijun sport stav štite tačno transport Turska um URS uživa uživanje vojno vreme zajedno\nPrevious BOŠKO OBRADOVIĆ: Vučić podržava strane investicije koje su velika laž i prevara, evo zašto..\nNext Rusi kreću u proizvodnju „nevidljivih“ aviona bez pilota, bržih od zvuka, i naoružanih elektromagnetnim topovima..(VIDEO)


POSTMODERNA KULTURA: Fluxus\nFluxus je umetnički pokret iz druge polovine pedesetih godina, svoj vrhunac je dosegao u priodu 1958-62, arascvetavao 60-tih i početkom 70-tih u oblicima bliskim konceptualnojumetnosti, hepeningu, performensu, land artu... U osnovi bio je to pokušaj dase\nobnovi "duh dade i da se spajanjem medija muzike, teatra i likovneumetnosti, uklone granice između različitih umetnosti i stvori jedno posebnoautonomno delo. Poput Dade i Fluxus je "nekoherentan i razbijen pokret okome će istorija sačuvati samo mit jer je mali broj njegovih manifestacija bionamenjen muzejima".\nFluxus je promovisao artističke eksperimente pomešane sasocijalnim i političkim aktivizmom, jednu u ona vremena kada je nastajao čestovisoko vrednovanu formu.\nMada su Amerika i Nemačka bili glavni centari, Fluxus je biomeđunarodni avangardni pokret, aktivan u glavnim gradovima Holandije, Engleske,Francuske, Švedske, Japana,... Njegovi ključni predstavnici bili su raznolikagrupa individualista čija je najčešća tema bila njihova oduševljenostspontanošću i humorom. Članovi Fluxusa izbegavali su sve ograničavajuće teorije,prezrivo su odbacivali čiste estetskeciljeve,stvarajući složena multimedijalna dela od slučajno "nađenih" pesama;promovisali su mail art, neme orkestre, i kolaže od gotovihmaterijalakao što su posteri,novine, ili drugi recikslirani otpaci. Njihove aktivnosti obuhvatale su mnoge"Događaje" i "Situacije", često nazivane "Akcija"– radove koji su provocirali vladajuće oficijelne definicije umetnosti, - performanse,gerilu ili ulični teatar,koncerte elektronskemuzike..U Americi su slične oblike stvaralaštva nazivali Hepeningom.\nPrve fluxus akcije izveli su avangardni kompozitorri DžonKejdž i Num Džun Pejk a zatim se pokret naglo prširio širom planete. U Parizufluxusovci su se okupljali oko Iv Klajna, u Njujorku oko Alena Kaproa, KlasaOldenburga, Džima Dajna, Dika Higinsa i Roberta Raušenberga. U Nemačkoj okoVolfa Vostela, Bazona Broka, Jozefa Bojsa, u Japanu oko Murakamija, Tanake iKanajame.\nZa sve fluxus akcije karakteristčno je da se u njima, kao iu hepeningu uostalom, "napušta planirano struktuisasnje akcije i sasvim seograničava na koncetrisani doživljaj jednog improvizovanog, intermedijalnogdogađanja, koji se publici izvodi u nameri da se znatno intenzivira sposobnostičulnog doživlja".\nPrvi fluxus festival je održan od 1. do 23. septembra 1962.u Visbadenu sa Dik Higinsom, Elison Noulz, Nam Džun Paikom, Emetom Vilijamson,Arturom Kopkeom, Fostelom, Filijoum i Mekjunasenom. Drugi, Pariski skup održanje decembra iste godine uz prisustvo Šmita i Perija. Sledeće 1963 festival jeodržan u Diseldorfu kome je prisustvovao Bojs i skup u Njujorku 1964. godine,održan u čuvenom Karnedži holu. Nekako u to vreme, prema istoričaru Fluxuspokreta Poensu, grupa koja se do kraja nikad nije ni organizovala počinje dagubi svoju delimičnu konherentnost razlijavući se u brojne eksperimentalne struje bliske duhu dade.\nFluxus je nameravao da "pročisti svet od buržoaskebolesti . . . mrtve umetnosti", da "promoviše revolucionarnu poplavui plimu u umetnosti, da promoviše neumetnost..." i da "izvrši fuzijukulturnih kadrova u jedan jedinstven front i akciju".\nJedan od najznačajnijih mislilaca fluxsus pokreta HenriFlint, između ostalog, dao je konceptualnoj umetnosti ime definišući je kao"prevashodno umetnost čija su građa "koncepti", kao što je naprimer, zvuk građa muzike". Flin je, prema Ken Fridmanu, svojimistraživačkim radom tokom kasnih pedesetih i ranih šezdesetih godina ukonceptualnoj umetnosti, kulturi, politici, matematici i lingvističkojfilozofiji razvio filozofske temelje za ono što se zove i filozofijaneoavangarde.\nVećina članova Fluxusa još se tokom kasnih šezdesetih godinautopila u neki od brojnig rukavaca konceptualne umetnosti ( Henri Flint, DžordžMekjuanes, Joko Ono, Džordž Breht, Robert Moris, Bob Vots, Simone Moris, Valterde Marija, Ben Votije, Dik Higins, Alan Keprou, Al Hansen, Nam Džun Paik, LaMont Jang, Toas Šmit, Stenli Braun. i nešto kasnije Milan Knjižak, ErikAnderon, Jozef Bojs, Džef Hendriks, Bik Forbs, Puker Kirkbi, Volf Foel...)\nRezimirajući bogato stvaralačko iskustvo fluksusovaca BenVotije kao prilog razvoju umetničkih trendova u 60-im godinama ističe kaonajbitnije doprinose Fluksusa avangardnoj muzici i pozorištu insistiranjem nakonceptu aktivnog učešća publike.\nDrugi, važan doprinost Fluksa savremenoj kulturi jekonstituisanje EVENT-a, događaja, kao središta nove estetike. Kad Džordž Breht,piše Ben Votije u eseju "Šta je Fluksus", stavi saksiju sa cvećem naklavir i to kao muzički predlog, to značu da stavlja u žižu jednu jednostavnurealnost. To je u istoriji umetnosti granični gest stava "život jeumetnost".\nMeil art su promovisali Rej Džonson i Džordž Breht kaosredstvo za prenošenje "umetničkih ideja i doživljaja putem sitnihpojedinosti iz života, oštroumnih zapažanja, anagdota itd. Fostel je stvaraoteške ekspresionističke hepeninge prepune simbolike. Roberet Fili je značajno"rehabilitovao ulogu kafanskog genija i antiprofesionalni duhFluksusa". Bojs je spajao siromašnu umetnost i pozu umetničke zvezdeprepune političke demagogije. La Mont Jang, jedan od istorijskih osnivačaFluksusa svojim muzičkim kompozicijama bio je blizak EVENTS-ima Brehta. Volterde Marija je napisao "Meangles Work"(rad bez cilja i značenja) 1960.Kejdž je rano, još u samim počecima pokreta, izborio poziciju sličnu onoj kojiimao Marsel Dišan u Dadi. Henri Flint je svojim stavovima o anti-umetnosti ine-umetnosti najjasnije profilisao neo-avanradnu estetiku visoke moderne.George Maciunas (1931-1978) skovao je ime fluxus. On je to opisao kao"fuziju Spikea Jonesa, gegova, igara, vodvilja, Cagea i Duchampa".\nU Srbiji su se brojni stvaroci zanimali za ideje Fluksusa ivešto ih inkorporisali u svoje radove. Vladan Radovanović je stvarao zanimljivukonkretnu elektronsku muziku u dosluhu sa principima fluksusa. Leonid Šejka jeradio kolaže, Bora Ćosić je afirmisao estetiku Mixed Media, Miroljub Todorovićformirao neoavangardni pokret nazvan Signalizam.


NBA liga: Nova pobjeda Indiane, Westbrook za slavlje Oklahoma Cityja - Klix.ba\nKošarka NBA liga: Nova pobjeda Indiane, Westbrook za slavlje Oklahoma Cityja\nNBA liga: Nova pobjeda Indiane, Westbrook za slavlje Oklahoma Cityja\n30.11.2013. u 09:36\nIndiana Pacersi, najučinkovitija ekipa u NBA ligi ove sezone, savladali su na svom parketu Washintgon Wizardse 93-73, čime su produžili najbolji start u historiji franšize, jer su u 16. nastupu stigli do 15. pobjede.\nPaul George predvodio je pobjedničku ekipu s 23 koša. Lance Stephenson je bio blizu "triple-double" učinka. Postigao je sedam koševa uz 11 skokova i 10 asistencija. Washington (7-9) je pretrpio 11. uzastopni poraz u Indianapolisu. Marcin Gortat je upisao 17 koševa i 10 skokova kod Wizardsa.\nLeBron James je ubacio 27, a Dwyane Wade 22 koša u devetoj uzastopnoj pobjedi Miami Heata (13-3), gostujućem slavlju 90-83 kod Toronta (6-9). Miami nije izgubio od Raptorsa još od januara 2010. godine. Ovo mu je bila 13. uzastopna pobjeda u međusobnim duelima, a sedma u Torontu. DeMar DeRozan je postigao 25 poena za Raptorse, a Rudy Gay 21 uz 11 skokova.\nAl Horford poentirao je za domaću pobjedu Atlante (9-8) 88-87 protiv Dallasa (10-7) u srazu u kojem su Hawksi nadoknadili 17 koševa zaostatka u drugom poluvremenu. Mavericksi su krajem trećeg perioda vodili 70-55 kada je Jose Calderon (16 koševa) zbog povrede gležnja morao iz igre i više se nije vraćao na parket. Njegovim izlaskom su gosti izgubili napadačku igru. Jeff Teague je predvodio Atlantu s 25 koševa, Horford je dodao 17 uz 12 skokova.\nSan Antonio Spursi (14-2), vodeća ekipa na Zapadu, bez povrijeđenog Tonyja Parkera (gležanj) su slavili kod Orlanda 109-91. Tim Duncan je 17 od svojih 19 koševa ubacio u prvom poluvremenu, dok se u nastavku uglavnom odmarao. Marco Belinelli je također ubacio 19 koševa. Arron Afflalo je sa 17 poena bio najefikasniji u Magicu (6-10).\nRussell Westbrook je tricom u zadnjoj sekundi donio domaću pobjedu Oklahoma Cityju protiv Golden Statea 113-112. Westbrook (šut iz igre 10-25) je postigao 34 koša, osobni rekord sezone, imao je i 7 asistencija. Kevin Durant je dodao 25 koševa. Oklahoma City (11-3) je upisao šestu uzastopnu pobjedu u sezoni, a pred svojim navijačima je i dalje neporažen (8-0). Kod Warriorsa (9-8) je najbolji bio Spephen Curry s 32 koša, 11 skokova i 5 dodavanja za koš, dok je Harrison Barnes postigao 26 koševa, što mu je osobni rekord karijere.\nChandler Parsons gađao je trice 6-6 (dvice 1-1) u domaćoj pobjedi Houstona (12-5) protiv Brooklyna 114-95. Rocketsi su na poluvremenu vodili s 26 koševa razlike, pa je trener gostiju Jason Kidd u nastavku posjeo na klupu sve igrače startne petorke osim Brooka Lopeza. Parsons je s 21 košem bio najbolji strijelac kod Houstona, koji je uknjižio četvrtu uzastopnu pobjedu, dok je kod Netsa (4-12) najučinkovitiji bio bosanskohercegovački reprezentativac Mirza Teletović s 18 koševa i 13 skokova.\nUspješne su bile i obje ekipe iz Los Angelesa. Clippersi (12-5) su u prvoj utakmici ove sezone bez Chrisa Paula (povreda zadnje lože) slavili u produžetku u gostima kod Sacramenta 104-98 uz sjajan učinak Jamala Crawforda koji je ubacio 31 koš (rekord sezone), te dodao 11 asistencija i sedam skokova. Treneru Clippersa Docu Riversu nedostaje još samo jedna pobjeda do proslave jubilarne, 600. u NBA ligi. Lakersi su, pak, do 9. pobjede (8 poraza) stigli kod Detroita (6-10) kojeg su savladali 106-102 uz 27 koševa Wesleya Johnsona.\nCharlotte – Milwaukee 92-76 (Jefferson 23k, 12s / Knight 17k)\nOrlando – San Antonio 91-109 (Affalo 17k / Duncan 19k, 9s, Belinelli 19k)\nToronto – Miami 83-90 (DeRozan 25k, 7s, Gay 21k, 11s / James 27k, 6s, Wade 22k, 7s, 6a)\nAtlanta – Dallas 88-87 (Teague 25k, 6a, Horford 17k, 12s / Nowitzki 16k, Calderon 16k, Marion 15k, 12s)\nBoston – Cleveland 103-86 (Green 31k, Bradley 21k, Crawford 11k, 11s, 10a / Waiters 21k)\nDetroit – LA Lakers 102-106 (Stuckey 22k, Monroe 19k, 8s, Jennings 19k, 9a / Johnson 27k, 6s, Williams 20k, 9s)\nHouston – Brooklyn 114-95 (Parsons 21k, 6s / Teletović 18k, 13s, Plumlee 16k, 6s, Taylor 16k, 12a)\nIndiana – Washington 93-73 (George 23k / Gortat 17k, 10s)\nOklahoma City – Golden State 113-112 u produžetku (Westbrook 35k, 7a, Durant 25k, 13s, 5a / Curry 32k, 11s, 5a, Barnes 26k)\nPhiladelphia – New Orleans 105-121 (Wroten 24k, Turner 22k, 6s / Gordon 26k, 7a, Davis 22k, 10s, Holiday 20k, 7s, 13a)\nDenver – New York 97-95 (Lawson 22k, 8a / Anthony 27k, 7s, Bargnani 22k, 5s)\nUtah – Phoenix 101-112 (Williams 18k, 7s / Morris 23k, Dragić 19k, 9a, Bledsoe 19k, 6s)\nSacramento – LA Clippers 98-104 u produžetku (Cousins 25k, 9s, 6a / Crawford 31k, 7s, 11a, Griffin 21k, 12s)\nPrekid špekulacija 785\nprije 21h 23m 123\nprije 11h 5m 18\nBravo majstore! 322\nprije 21h 33m 18\nprije 20h 50m 18\nprije 20h 28m 47


Creality CR-X Demo – Voxellab 3D Market\nCreality CR-X Demo\nHome ShopCrealityCreality CR-X Demo\n72.917RSD bez PDV-a\nOvaj Creality CR-X je potpuno sklopljen i unapređen. Postoji mogućnost testiranja tjst. štampanja Vašeg 3D modela pre kupovine uređaja. Demo štampač je izloženi model u našoj radnji koji služi za prezentaciju uređaja. Takođe, služi kao primer kako se može unaprediti ovaj model.\nDve Capricorn PTFE Bowden teflonske tube – Nova napredna silikonska cev za Creality 3D štampače je pojačana sa mešavinom aditiva visokih performansi. Posebno je razvijen za 1.75mm filament sa izuzetno preciznim unutrašnjim prečnikom. Unutrašnji prečnik silikonske cevi je jedan od ključnih elemenata za uspešno štampanje\nSilikonskom izolacijom za grejni blok\n☛ Štampajte svoje predmete i delove sa dva filamenta ( dve boje ili dva različita materijala ) ili koristite materijal za podršku da biste kreirali složene oblike.\n☛ Radna površina je 300 x 300 x 400 mm.\n☛ Inovativna staklena carboloy silicone podloga.\n☛ Kontrolišite i upravljate veoma lako preko ekrana (4,3 inča) osetljivog na dodir.\n☛ Poboljšano napajanje omogućuje zagrevanje ploče do 100 ° C za 6 minuta.\n☛ Dva ventilatora garantuju poboljšano, brže i efikasnije hlađenje.\n☛ Mogućnost nastavka štampanja nakon nestanka struje.\n☛ 200 sati neprekidnog 3D štampanja.\n☛ Vreme montaže traje oko 15 minuta\n☛ Podržani materijali: PLA, PET-G, ABS (samo mali modeli), PVA, HIPS\nKategorije: Creality, Demo uređaji, Sniženje, 3D Štampači.\tOznake: 3D Štampač, CREALITY.\nDva filamenta, dva ekstrudera i jedna mlaznica – Dva filamenta se mešaju ili ekstrudiraju odvojeno jedni od drugih – izbor je vaš.


Kinez sa hrvatskim pasošem Tan Ruivu doživeo je neugodnost od navijača dubrovačkog Libertas Marinkolora, ali što je najgore, i od onih koji bi to pod svaku cenu trebalo da spreče, pa makar bili treneri protivničkog tima, a ne učestvovati u vređanju, kao što je to učinio trener Libertasa Marko Habijanec.\nKineza su na Fejsbuku proglasili „koronašem“. Neprimereni komentari našli su se tokom odigravanja meča, a susret je mogao da se prati uživo na pomenutoj socijalnoj mreži.\nNaime, kako piše portal 24sata.hr, kada su Dubrovčani uvideli da će subotnji susret 3. kola stonoteniske HEP Superlige u maloj dvorani Gospino Polje opet izgubiti od Varaždinaca, među komentarima prenosa susreta na službenoj stranici kluba osvanule su neprimerene reči trenera STK Libertas Marinkolor Marka Habijanca: „Ajmo Šurba, sredi još jedan virus...” ili „Strašna serva, Koronka...”, ili „Ovaj nije domovine sin kojim se predstavlja” (misleći pritom na Tana). Odvratnih komentara ima i na Facebooku poput ovog:\n- Sad će tata odradit peti meč protiv Korona virusa. Ajmo Šurba.\nVaraždinski STK Star već je naviknut na uvrede od strane čelnika i navijača dubrovačkog Libertas Marinkolora, ali nakon svega oglasio se i stonoteniser Tan Ruivu.\n- Komentarisali su kako sam zaražen korona virusom, to su bili komentari na Fejsbuku, o čemu me je obavestio moj kineski prijatelj Žu Guiži koji je komentare video tokom gledanja prenosa. Osećam se duboko povređenim. Ovde se ne radi samo o vređanju usmerenom prema meni lično već i prema mojoj domovini. Moja zemlja pati, a moji sunarodnaci umiru. Previše smo se napatili boreći se protiv korona virusa. Zato ne mogu prihvatiti da iz ove ljudske tragedije, koja je pogodila Kinu i kineski narod, iko reaguje na ovako neprimeren način - istakao je Ruivu.\nRuivu u borbi za medalju Hrvatskoj na Olimpijskim igrama\nKinez traži izvinjenje i od dubrovačkog kluba kao i Stonoteniskog saveza Hrvatske, ali će i preko advokata tražiti pravdu. Ronald Ređep, predsjednik Stara, osim javnog izvinjenja igračima, a posebno Tanu Ruivu i klubu STK Star od strane navijača, trenera i STK Libertas Marinkolor iz Dubrovnika objavljene na njihovoj Fejsbuk stranici i u javnim medijima, očekuje reakciju od predsednika STK Libertas Marinkolor ujedno i potpredsednika HSTS-a Marinka Matulovića.\n- Osim toga, o svemu ovome bit će obaviješteni ETTU. ITTF, IOC, HOO, hrvatska Vlada kao i ambasada NR Kine u Zagrebu – dodaje Ređep.\nSVE OČI UPRTE U RIPANJ Počinje softbol takmičenje nakon promene planova zbog korona virusa


Republička izborna komisija obrazovala je 28. decembra 2016. godine četiri radne grupe u sklopu priprema za sprovođenje izbora za predsednika Republike Srbije, koji će biti održani na proleće 2017. godine.\nRIK je odlučila da formira radne grupe za normativne poslove, za finansijske poslove, za unapređenje izbornog procesa za osobe sa invaliditetom i za informisanje.\nRadna grupa za unapređenje izbornog procesa za osobe sa invaliditetom razmatraće pitanja od značaja za unapređenje položaja i veće učešće osoba sa invaliditetom u izbornom procesu, te moguće mere za unapređenje funkcionalne pristupačnosti izbornog procesa osobama sa invaliditetom kroz prilagođenost biračkih mesta i izbornog materijala njihovim potrebama.\nNa sednici RIK-a su imenovani i članovi radnih grupa.\nPredsednik RIK, Vladimir Dimitrijević, rekao je da radne grupe do izbora treba da pripreme sav materijal za njihovo sprovođenje.\nRIK je ranije za sprovođenje redovnih izbora za predsednika Republike Srbije predvidela 1,2 milijardi dinara, i to na osnovu procene da će biti 15 predsedničkih kandidata.


Protesti u Beogradu: Demonstranti odbijaju da napuste zgradu RTS-a\nGrađani su nakon okupljanja na platou ispred Filozofskog fakulteta u Beogradu, na još jednom protestu “Jedan od pet miliona”, krenuli u protestnu šetnju. Oni su, kako su i najavili, blokirali ulaz u zgradu RTS, a jedan broj demonstranata, predvođen liderom Pokreta Dveri Boškom Obradovićem, ušao je u prostorije javnog servisa, javlja N1.\nObradović je rekao da mole tri mjeseca da se pojave u programu, ali da se to nije desilo. Predstavnici obezbjeđenja stali su uz svoj narod i pustili narod, naveo je i dodao – “nećemo da rušimo, da krademo”.\nIspred zgrade RTS-a se nalazi veliki broj policajaca te se očekuje njihova reakcija. Obradović je pozvao demonstrante u zgradi da se okupe i usprotive izbacivanju.\nPojedini građani BiH ostali bez programa\nPojedini građani Bosne i Hercegovine su iznenada ostali bez oba programa RTS1 i RTS2.\nMnogi građani Bosne i Hercegovine i korisnici kablovskih televizija bili su iznenađeni ovom odlukom. Pojedinci su kontaktirali i našu redakciju zanimajući se šta se dešava, ali nikakvih odgovora nije bilo, kako kablovskih operatera, tako ni čelni ljudi Radio-televizije Srbije nisu ponudili konkretan odgovor.\nPoznato je samo da se programi najveće TV-kuće u Srbiji nisu mogli pratiti u Bosni i Hercegovini.


Otvoreno prvenstvo Evrope u jedrenju - Makanje\nOtvoreno prvenstvo Evrope u jedrenju\nfoto: Aleksandar Kaluđerović\n„Već 15 godina jedriličari iz Crne Gore redovno nastupaju na međunarodnim regatama bilježeći sve zapaženije uspjehe, što za rezultat ima i aktivnu saradnju sa drugim reprezentacijama i jedriličarskim klubovima. U tom kontekstu posebno se izdvaja JK Delfin iz Tivta, koji ka sve značajnijim uspjesima jedri uz veliku želju i volju da pozicionira crnogorsko jedrenje rame uz rame sa mnogo brojnijim i jedriličarski razvijenijim nacijma, što im sve bolje uspijeva. Kroz godine sportske saradnje, klub je zavrijedio naše povjerenje. Stvorili su se uslovi da EURILCA povjeri organizaciju Europskog prvenstva za klasu ILCA do 21 godine Delfinu, Tivtu i Crnoj Gori. Veoma smo sretni što zajednički otvaramo novo međunarodno jedriličarsko polje, na kojem će se ogledati 131 jedriličar i jedriličarka iz 30 zemalja Europe i svijeta,“ istakao je Zlatko Jakelić.\n„Ovim se još jednom potvrđuje da Tivat i uvala Trašte postaju značajna, zanimljiva i, vjerujemo, u budućem periodu nezaobilazna destinacija za sve takmičare i buduće šampione u ovoj izuzetnoj sportskoj disciplini. U narednih sedam dana, dok se jedriličari budu nadmetali na otvorenom moru, Luštica Bay će nastojati da bude njihov pažljiv i nečujan domaćin. Takođe nas raduje činjenica da će tokom trajanja ovog prvenstva, svi takmičari, posjetioci i turisti imati priliku da iskuse, dožive i uživaju u raznovrsnoj ponudi i sadržajima destinacije Luštica Bay“, rekao je Muhamed Abouarab.\n„Povjeravanje organizacije Evropskog prvenstva u olimpijskoj disciplini svojevrsno je priznanje Delfinovig sportskog kvaliteta, ne samo na lokalnom nivou, nego i na međunardnom. Lokalna uprava i Turistička organizacija prepoznale su značaj brojnih realizovanih i planiranih aktivnosti ove sportske organizacije, koji prate postavljene strateške ciljeve razvoja razvoja naše opštine. Ne samo u oblasti sporta, već i u domenu obrazovanja, očuvanja lokalne kulture i tradicije, razvoja sportskog i aktivnog turizma, kao i promocije održivog razvoja,“ istakla je Mršulja, koja je iskoristila priliku da se zahvali kompaniji Luštica Development.\n„Kompanija Luštica Development je jedan od naših najznačajnih strateških partnera. U ime Opštine Tivat, zahvaljujem im na pruženoj podršci, kako finansijskoj, tako i organizacionoj. Luštica Development je kao i mi prepoznala kvalitet, energiju i potencijal našeg jedriličarskog kluba i naš zajednički intres da ga podržimo u nastojanjima da pozicionira Tivat na mapu značajnih jedriličarskih destinacija. Svakako, veliku zahvalnost za pruženu podršku dugujemo i Crnogorskom jedriličarskom savezu. Lokalna uprava će uvijek podržavati ovakve događaje i pobrinuti se da se predstavimo kao dobri domaćini,“ poručila je Mršulja poželjevši organizatorima da sve protekne kako je planirano, a učesnicima sportsku sreću, dobar vjetar i da iz Tivta ponesu puno lijepih uspomena.\nDirektorka Turističke organizacije Tivat, Danica Banjević, izrazila je zadovoljstvo što je baš Tivat domaćin prvog velikog međunarodnog jedriličarskog takmičenja u Crnoj Gori, što je sa jedne strane veliki izazov za destinaciju, a sa druge strane veliki korak ka jačanju aktivnog sportskog turizma.\n„Sportski turizam doprinosi intenziviranju određenih aktivnosti, upotpunjuje turističku ponudu destinacije i utiče na produženje turističke sezone s obzirom da se događaji ovog tipa održavaju u predsezonskom i postsezonskom periodu. Oni takođe utiču i na strukturu gostiju obzirom da će biti zanimljivi određenim ciljnim grupama, kako generacijski, tako i prema zemljama pripadnosti. Prema statistici, sportske turiste karakteriše velika potrošnja i duže prosječno vrijeme boravka u poređenju sa ostalim kategorijama. Oni predstavljaju i svojevrsne ambasadore destinacije nakon što upoznaju zemlju, obzirom da po povratku u svoje zemlje porijekla, svoja iskustva sa putovanja preporuče svojoj mreži istomišljenika i prijatelja. Lijepo je vidjeti ovoliki broj mladih ljudi, koji će, vjerujem, ponijeti sa sobom samo pozitivno iskustvo o Tivtu i Crnoj Gori, te nam se vratiti u još širem sastavu,“ istakla je u svom obraćanju direktorka TO Tivat, Danica Banjević, ukazavši na još jedan značajan aspekt u organizaciji takmičenja.\n„U procesu smo pristupa Green Destinations i u fokusu su nam aktivnosti usmjerene na održivost, očuvanje prirodnih resursa i zaštitu životne sredine, principe koji već godinama vode naš JK Delfin. Ovom prilikom želim pohvaliti njihovu inicijativu da u planiranju i realizaciji Evropskog prvenstva koriste platformu sa procedurama i smjernicama za organizaciju održivih događaja, kao prvi organizator događaja u destinaciji koji se aktivno uključio u brendiranje Tivta kao zelene destinacije,“ poručila je Banjević istakavši da je sinergija svih subjekata i okretanje pravim vrijednostima jedini način da Tivat i Crna Gora postanu „zelena destinacija.“\nfoto (naslovna): Aleksandar Kaluđerović


Dejan Restak / 05.06.2007. u 20:56\nDrage moje, dragi moji, došao je i taj dan – dan rastanka sa našom Drupal šklopocijom. Za one nove, reći ću da je reč o softveru koji je furao stari blog. Zaista, bilo bi neprimereno sada, na rastanku, previše kritikovati softver koji nam je omogućio sve ovo što smo postigli iliti doživeli u ovih nešto više od godinu dana, tako da ćemo sve probleme koji su nas mučili pokušati što pre da zaboravimo baveći se problemima koji će nam doći sa novim softverom domaće radinosti.\nIAAA IAA IAIAIA IAAA\nDejan Restak / 11.02.2008. u 23:25\nOvako naši predsednici čuju svoje građane.\nJer kako drugačije da objasnimo to što građani glasaju za Evropu a oni čuju samo Kosovo, građani glasaju za borbu protiv korupcije a oni čuju za mafiju, građani glasaju za raskidanje sa kočničarima Srbije a oni čuju kohabitacija ....\nNakon nedelju dana natezanja oko političkog sporazuma sa EU tri srpska predsednika su se danas sastala da razreše to pitanje i gle čuda, zaboraviše i da pomenu ono oko čega su se sastali !!!\nDejan Restak / 07.02.2008. u 17:23\nOvo ne smete da propustite !!!\nZato ga prenosim i na blog pored toga sto smo ga stavili i na centralno mesto na naslovnoj sajta. Radi se o dvostrukom herojskom delu. Jedno je delo porodice Marinović koje je tema ovog kratkog dokumentarca, drugo je samo autorsko delo mojih kolega Dušana Čavića i Šaponje. Duboko im se svima divim zbog ovoga.\nDejan Restak / 17.01.2008. u 12:11\nRadnja se odvija u centru Novog Sada. Trojica mladića u kapuljačama razbijaju izlog pekare čiji je vlasnik Albanac, zatim ubacuju baklju koja uskoro pali čitavu zgradu. Sve to snimaju kamerom i montiraju uz srpsku himnu i potpis srpskih pravoslavaca. Pod naslovom Siptari lete u nebo video objavljuju na Youtube.com.\nOružje koje sija vatreno\nDejan Restak / 18.10.2007. u 11:21\nI koje će biti atomska bomba bačena u pakao u svakom momentu kad bude trebalo.\nZamoljen sam nebrojeno puta da ove reči ovekovečim kao simbol srpskog junaštva u 21. veku. Znam da malo kasnim, ali toliko je dobro da može proći i bajato.\nGlavu dajem - Kosmet ne dajem!!!\nDa li smo mi manje Srbi?\nDejan Restak / 17.02.2008. u 22:55\nVreme je da se sprovede onaj misteriozni akcioni plan o kome smo svi slušali a ništa nismo čuli mesecima. Gospodin Jeremić pre neki dan je u tom smislu zapretio:\n"Srbija će svim raspoloživim merama, izuzev sile, reagovati na protivpravni akt vlasti u Prištini"\nJoš je žešći bio gospodin Đelić rekavši da će Srbija, ukoliko dođe do protivpravnog proglašenja nezavisnosti Kosova i Metohije, pribeći arsenalu diplomatskih i pravnih mera.\nA naš najveći heroj nad herojima, premijerov vitez diplomatskog stola, koji je do poslednjeg trenutka na očigled sve svetske javnosti furiozno pregovorao deleći najvećim svetskim moćnicima diplomatske šamare i krošee sve dok mu nije ponestalo snage, na kraju je, onako s poda doviknuo još jednu diplomatski savršenu misao:\n"Srbija nikada neće priznati nezavisnost Kosova i Metohije, a već od sutra ministri i predstavnici Vlade Srbije biće u pokrajini svakodnevno, kako bi se obezbedio normalan život Srbima i ostalim nealbancima, rekao je Samardžić." Verovatno cinik u vama progovara "eh kad bi samo ostao tamo". Naravno manji broj vas zabrinuto se pita "a ko će brinuti o nama koji smo ostali ovde??"\nTri priloga slobodi izražavanja\nDejan Restak / 20.02.2008. u 23:21\nDa li ste danas silovali?\nDejan Restak / 02.11.2007. u 17:07\nSvi vi koji ste danas platili 10 dinara vlasnicima Kurira, učestvovali ste u finansiranju još jednog od mnogobrojinih javnih silovanja poznatih i onih manje poznatih gradjana Srbije koji su se sticajem okolnosti zatekli u blizini dok su se novinari-siledžije nasladjivali svojim činom. (nisam mogao kraće, na sreću nisam novinar)\nŠvalerčina >> (print izdanje obogaćeno je i fotografijom prevarene žene)\nDejan Restak / 21.06.2007. u 09:42\nEvo da ustedim malo vremena gosn Sveznajucem te da odmah prosledim ovim putem poruku Glavnom.\nTo je ono na dnu dna. Taj mail sam dobio pre par minuta.\nJa bih za sada samo porucio svima vama koji posecujete ovo mesto da se ne sekirate oko buducnosti bloga niti nas koji ga vodimo i pisemo na njemu. Ovo nije nista novo kada je u pitanju ovaj oblik komunikacije, tim pre sto zivimo u Srbiji. Naravno da cemo preduzeti i da preduzimamo mere kako bismo utvrdili ozbiljnost svakog napada pa tako i ovog.\nJa se upravo tokom ove nedelje sastajem sa svima koji su proteklih dana bili


Poslodavci oštro reagirali na navode Sindikata o 26 spornih odredbi Prijedloga zakona o radu - Klix.ba\nPoslodavci oštro reagirali na navode Sindikata o 26 spornih odredbi Prijedloga zakona o radu\n31.7.2015. u 11:34\nSavez samostalnih sindikata BiH nedavno je napravio spisak svih spornih odredbi Prijedloga zakona o radu koji je jučer usvojen na Domu naroda PFBiH. Iz Udruženja poslodavaca FBiH reagirali su na navode SSS BiH navodeći da većina navoda Sindikata nisu tačna.\n1. Lakše otkazivanje ugovora o radu, naročito radnicima sa promijenjenom radnom sposobnošću (invalidi II kategorije) i sindikalnim povjerenicima kroz institut sudske odluke koja mijenja saglasnost vijeća zaposlenika, odnosno saglasnost ministarstva. Ovim se poslodavcu osigurava dodatna alternativa na putu do otkazivanja ugovora o radu ovoj kategoriji radnika, koji su najvećem broju poslodavaca "trn u oku".\n"Potpuno netačno. Takve odredbe bile su i u važećem zakonu. Radnicima sa promijenjenom radnom sposobnošću poslodavac je dužan ponuditi novi ugovor o radu za poslove za koje je sposoban. Zatim ga prekvalifikovati i rasporediti na drugi posao pa tek nakon svega toga razmotriti mogućnost otkazivanja ugovora.\nPrema Zakonu o vijeći zaposlenika njima se ugovor o radu ne može otkazati bez saglasnosti vijeća uposlenika ili sindikata", navode iz UP FBiH.\n"Nažalost, ni ovo nije tačno. Ova odredba je bitno poboljšanje zaštite radnika.\nRadnik koji bude na bolovanju do 6. mjeseci ima zagarantovano isto radno mjesto. Ako bolovanje traje duže od 6. mjeseci radnik se u pravilu vraća na svoje radno mjesto, a ako na njemu radi drugi zaposlenik, onda može biti raspoređen na drugo radno mjesto koje odgovara njegovim kvalifikacijama, zatim prekvalifikovan i dokvalifikovan, pa ako ni tada ne može biti zaposlen, onda može biti otpušten ali samo uz suglasnost Vijeća uposlenika ili sindikata.\nNo i pored toga poslodavac i prema važećem zakonu i prema prijedlogu novog (u svim varijantama) može otpustiti radnika dok je na bolovanju, osim u slučaju povrede na radu ili profesionalnog oboljenja. Ovaj institut ima za cilj sprečavanje instituta zloupotrebe bolovanja", stoji u reagiranju Udruženja poslodavaca FBiH.\n"Pogoršanje lošeg rješenja"\n"Ni ovo nije tačno jer se radi o neutralnom rješenju, koje je sasvim u skladu sa praksom zemalja EU I okruženja. Zadržane su iste odredbe o ugovoru na određeno. Uvedeno je ograničenje trajanja ugovora na određeno do maksimalno 3 godine. Ovo je kompromisno rješenje jer su poslodavci zahtijevali rok od 5 godina. Osim toga u članu 23. prijedloga zakona navedeni su slučajevi koji se ne smatraju prekidom rada, tako da je mogućnost manipulacije svedena na minimum", navode u reagiranju iz UP FBiH.\n"Ovo ne samo da nije tačno nego je i krajnje nekorektno jer je to rješenje usaglašeno na pregovorima sindikata sa UPFBiH i tada je prihvaćen njihov prijedlog kompromisa. Zadržano je rješenje iz prethodnog zakona, prošireno je za zaštitom maloljetnika i zaštitom trudnica. Maloljetnik ne može raditi na opasnim poslovima. Radnik može raditi samo 10 prekovremeno tokom sedmice, a dodatnih 10 samo po svom, unaprijed datom pristanku. U pregledu rješenja iz zakona zemalja EU i okruženja može se vidjeti da je to uobičajeno rješenje", navodi se u saopštenju UP FBiH.\n"Pa zar i ovo treba da demantujemo. Maloljetniku je svakako zabranjeno da radi na ovakvim poslovima. Ako inspektor rada utvrdi da radi, zabranit će takav rad a poslodavac mu je dužan ponuditi novi ugovor o radu za poslove za koje je sposoban. Zatim ga prekvalifikovati i rasporediti na drugi posao pa tek nakon svega toga razmotriti mogućnost otkazivanja ugovora. Uostalom koliko maloljetnika radi i ne rade djeca od 10 ili 13 godina. Uglavnom, ako rade, to su mladići kojima 1-2 mjeseca nedostaju do punoljetstva. Zaštita maloljetnika u zakonu je na najvišem nivou standarda iz međunarodnih konvencija", stoji u reagovanju.\n"Sindikat štiti loše a ne dobre radnike"\n"Ova primjedba je krajnje perfidna. Sindikat želi da spriječi poslodavca da uopšte može otkazati ugovor o radu sa radnikom koji je teško povrijedio ugovor o radu (ne dolazi na posao duže od 5 dana, krade, fizički nasrće na poslodavca, kolegu ili klijenta, zloupotrebljava bolovanje itd). Radi se o otkazu ugovora koji je isključivo skrivljen od strane radnika. Sindikat štiti loše a ne dobre radnike.\nZakon uposlenika propisuje da se nikome ne može otkazati ugovor o radu bez pribavljenog mišljenja vijeća uposlenika ili sindikata, koji je dužan da mišljenje da u roku od 30 dana. Istovremeno ZOR, izričito propisuje da se otkaz zbog povrede o radu može dati u roku od 15 dana od teže povrede ugovora o radu. Znači ugovor o radu se ni teoretski se ne može otkazati bez produženja roka", navode.\n"Zaista ne znamo šta više da kažemo na iznesene nekorektnosti. Ova odredba je u cijelosti usaglašena u pregovorima sindikata i poslodavaca, kompromisom koji je predložio sindikat. I sa skraćivanjem roka, rok za podnošenje tužbe je najdužu u poređenju sa svim evropskim zemljama. Zaštite prava kod poslodavca ide u korist radnika, pogotovo što ne isključuje niti ograničaav pravo na sudsku zaštitu. Pokušaj zaštite kod poslodavca je dobra opcija jer će smanjiti broj tužbi pred sudom i ubrzati zaštitu radnika", stoji u saopštenju.\n"Ovo rješenje je u cijelosti usklađeno sa dobrom praksom zakona evropskih zemalja. Kako će jedan Konjuh, ili Dita, ili Vitezit isplatiti enormne otpremnine. Oni su došli u takvu situaciju, upravo zato što nisu bili u stanju da isplate tolike otpremnine. Nakon toga radnik koji je izgubio posao ima pravo na primanje naknade za nezaposlene do 24 mjeseca, što ukupno čini iznos od više od 13.000 KM", navode iz Udruženja poslodavaca.\n"Pripravnost se plaća"\n"Zadnja stvar koja će ostati na planeti Zemlji, kada za milion godina nestane život, bit će kolektivni ugovor u FBiH. Pa koja to stvar vrijedi za vijek vjekova.\nIznos tužbi po kolektivnim ugovorima, sa kamatama i troškovima postupka, iznosi 1,2-1,5 milijardi KM, od kojih više od 90 posto otpada na budžetske korisnike.\nGKU ugovorima, isključivom krivicom sindikata, obuhvaćeno je manje od 10% radnika u realnom sektoru i 100% u državnom sektoru", navode.\n"Po prvi put se pripravnost, koja je uvijek postojala, plaća. Pa zar ljekar, policajac, vatrogasac, policajac, vozač, novinar, serviser liftova itd. ne trebaju biti u pripravnosti kod kuće, prema unaprijed utvrđenom rasporedu i za to biti plaćeni. Stvarno nam nije jasno šta je tu problem".\n"Povećan minimalan broj dana GO. Maksimalan broj dana je 6 sedmica ili 1,5 mjeseci. Pa malo li je. Koliko treba da odmaraju 3 mjeseca? Ukoliko je posebnim zakonom, maksimalan broj dana GO određen u većem iznosu primjenjuje se taj zakon", stoji u reagiranju.\nSlučaj pilota German Wingsa\n"Konačno nešto što je tačno. Ovo treba regulisati zakonom o zaštiti na radu", navode poslodavci.\n"Ovo je u cijelosti usaglašeno na pregovorima sindikata i poslodavaca. Članom 56. propisuje se obaveza radnika da poslodavca obavijesti o bolesti koja ga onemogućava u izvršavanju radnih obaveza. Član 25. stav 3 Zakona o zaštiti na radu propisuje da je radnik o svojoj bolesti dužan obavijestiti zdravstvenu organizaciju. Članovi nisu u koliziji jednostavno će radnik obavještavati i poslodavca i zdravstvenu organizaciju. Troškove ljekarskog pregleda svakako snosi poslodavac. Sindikat očigledno želi da nam se desi slučaj pilota German Wingsa koji je zbog bolesti, o kojoj nije obavijestio poslodavca, ubio 150 ljudi", stoji u saopćenju.\nOdgovor dati pod brojem 12.\n"Nevjerovatno. Ovo rješenje je zadržano iz postojećeg zakona, na koji sindikat nije imao primjedbu u pregovorima. Samo je u zakon uvedena odredba da ako sa korištenjem godišnjeg odmora nije započeto u kalendarskoj godini ne može se prenijeti u narednu godinu što je i do sada bila praksa. Poslodavac je dužan radniku omogućiti korištenje godišnjeg odmora u toku kalendarske godine tako da ova konstatacija ne stoji. Istovremeno obavezan poslodavac da plati naknadu radniku koji nije mogao iskoristiti GO, mimo svoje krivice", navode.\nReprezentativnost nije rješena\n"Reprezentativnost, generalno nije dobro riješena, ni za poslodavce ni ta sindikat. Zbog toga je na insistiranje poslodavaca, u članu 174. riješeno da će se odredbe o reprezentativnosti primjenjivati do donošenja zakona koji će se to pitanje riješiti", navode u saopštenju.\n17. Članom 55. stav 3. Prijedloga je propisano da radnik ima pravo da odbije da radi ako mu neposredno prijeti opasnost po život i zdravlje zbog toga što nisu provedene mjere predviđene propisima o sigurnosti i zdravlju na radu. Međutim, članom 48. stav 3. Zakona o zaštiti na radu je propisano da radnik ima pravo da odbije da radi ako smatra da mu prijeti opasnost po život i zdravlje, što je daleko bolje rješenje iz perspektive radnika.\n"Zakon o zaštiti na radu je lex specijalis, koji ima prioritet nad ZOR-om. To poslodavci znaju i primjenjuju. Ne vidimo gdje je tu problem", kažu u Udruženju poslodavaca.\n"Član 108. (1)U hitnim slučajevima (zamjena iznenada odsutnog radnika, iznenadno povećanje obima posla, sprječavanje nastanka veće štete, kvar na postrojenjima, elementarne nepogode i sl.) poslodavac može donijeti jednostranu odluku o rasporedu radnika na drugo radno mjesto, a najduže do 60 dana u toku jedne kalendarske godine. (2) U slučaju iz stava 1. ovog člana, plaća radnika i druge naknade se obračunavaju kao da je radio na radnom mjestu za koje ima zaključen ugovor o radu. (3) Zahtjev za zaštitu prava, podnesen protiv odluke iz stava 1. ovog člana ne odlaže njeno izvršenje. Evo vam člana, pa vi procijenite da li sindikat govori istinu ili ne", navode poslodavci.\n19. Obavezu donošenja pravilnika o radu imaće poslodavac koji zapošljava više od 30 radnika, kao i obavezu izrade programa zbrinjavanja viška radnika u slučaju otkazivanja ugovora za više od 5 radnika (sadašnji član 98. važećeg zakona). Prema važećem zakonu, takvu obavezu ima poslodavac koji zapošljava više od 15 radnika. Dakle, biće neuporedivo povećan broj poslodavaca koji neće imati obavezu donošenja pravilnika o radu, nego će o svim pravima i obavezama radnika odlučivati kako im bude volja, kao i o tzv. tehnološkom višku.\n"To bi bilo tačno kada ne bi bilo zakona i kolektivnih ugovora. Na sreću imamo i jedno i drugo, tako da neodgovorni poslodavci neće moći manipulisati ovom odredbom. Ako nema pravilnika biće odluka koju donosi direktor. U evropskim zemljama pravilnik je izuzetak a ne pravilo", kažu u Udruženju poslodavaca.\n"Sindikat ne zna šta je radna vještina"\n"Po prvi put ZOR ima odredbe koje razdvajaju rad od nerada i omogućavaju vrednovanje stvarnog rada zaposlenika u toku radnog vremena. I sindikat se protiv toga buni. Nevjerovatno. Na žalost, sindikat ne zna šta znači pojam „radne vještine“. Pa sigurno da će vještiji radnik imati veću platu. Da li bolji mehaničar treba imati istu platu kao slabiji mehaničar? Pa naravno da ne", poručuju iz UP FBiH.\n"Ovom odredbom je ustvari povećana razina zaštite prava radnika i izbjegnuta, dosadašnja diskriminacija. Naime do sada je samo poslodavac koji, „uzimajući u obzir njegovu veličinu, kapacitet i ekonomsko stanje, ima mogućnosti zadržavanja zaposlenika“ imao obavezu da doškoluje, prekvalifikuje i dokvalifikuje radnika, a sada je to obaveza svih poslodavaca. Takođe u stavu 3. ovog člana poboljšan nivo zaštite prava radnika u odnosu na postojeći zakon", navode poslodavci.\n"Ovdje je sindikat u pravu. Međutim dogovorena je izmjena Zakona o vijeću uposlenika. Koliko je ova primjedba sindikata nekorektna vidi se iz činjenice da je u toku pregovora pristao na naš prijedlog da se vijeće uposlenika formira na prijedlog 50 radnika, jer im odgovara da ne postoji Vijeće uposlenika, da bi sindikat obavljao njegovu funkciju".\n"Ovo je sve regulisano u zakonu o inspekcijama na bolji način. Koliko je ova odredba bila loša može se vidjeti iz sljedećeg primjera. Naime inspektor nađe u jednoj TV kući, nađe jednog radnika koji radi na crno i on donese rješenje da zabranjuje djelatnost TV kući, koja će biti na snazi do pravosnažne sudske odluke, recimo za 1 godinu".\n"Pitamo se čita li sindikat zakon o inspekcijama koji sve ovo rješava", navode poslodavci.\n"Pa gdje postoje kolektivni ugovori za područje djelatnosti, koja se zove djelatnost javih preduzeća. Svašta. Pojedinačne kolektivne ugovore za svako javno preduzeće mogu potpisati sindikat i poslodavac. Suština ove primjedbe je da sindikat želi da pregovara samo sa državom a ne i sa udruženjem poslodavaca, jer državu može prisiliti štrajkom na popuštanje a sa udruženjem poslodavaca to već teže ide. ILO je intervenisao kod Vlade RS i njihove skupštine jer su u zakon ubacili da opšti KU potpisuje i Vlada RS. Stav ILO-a je da ih potpisuju poslodavci i sindikat. Napominjemo da je ILO osnovao UN za zaštitu prava radnika a ne zaštitu poslodavaca", stoji u reagiranju poslodavaca.\n"Ovo je najbolja odredba u prijedlogu zakona. Nudimo sindikatu da odmah započnemo pregovore o novom OKU, kako bi ga usaglasili i potpisali najdalje u septembru ove godine. Preporuka br. 91. MOR-a propisuje : Određivanje jednog minimalnog perioda za vrijeme kojega bi KU trebalo da budu, kad njihov tekst ne sadrži protivne odredbe, smatrani da su na snazi, osim ako ne budu prije njegovog isteka izmijenjeni ili poništeni od stranaka", poručuju iz Udruženja poslodavaca.\nNapominjemo da samo 3 od 54 evropske zemlje poznaju opšti kolektivni ugovor, ali je UPFBiH napravilo veliki ustupak sindikatu, jer je pristalo da on i dalje postoji.\nSavez samostalnih sindikata BiH Udruženje poslodavaca zakon o radu\nSAD podržavaju reformu tržišta rada\n31.07.2015. u 11:16