Ugljanin više nema većinu u BNV? 6 mjeseci nije zasijedala skupština\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Ugljanin više nema većinu u BNV? 6 mjeseci nije zasijedala skupština\nNovi Pazar – Klub vijećnika Bošnjačkog nacionalnog vijeća “Za Bošnjake, Sandžak i muftiju” oformio je Komisiju za saradnju sa državnim organima i javnim ustanovama.\nTandir je kao razlog neodržavanja sjednica vijeća naveo problem unutar liste predsjednika Bošnjačkog nacionalnog vijeća Sulejmana Ugljanina.\nPredsjednik te komisije Samir Tandir rekao je novinarima nakon sjednice da će njihov prvi korak u radu biti zakazivanje sastanka sa ministarkom za državnu upravu i lokalnu samoupravu Kori Udovički. Cilj im je da ministarku upoznaju sa funkcionisanjem Bošnjačkog nacionalnog vijeća i neodržavanjem sjednica vijeća.\n“Sjednica nije održana već šest mjeseci, a po planu rada predviđeno je da bude zakazivana na svaka tri mjeseca, o tome ćemo obavjestiti ministarku Udovički”, rekao je Tandir.\nOn je istakao da razlog neodržavanje sjednica vijeća već šest mjeseci treba potražiti unutar Ugljaninove liste.\n“Ovo je Pazar, sve se zna. Nezvanično saznajem da Ugljanin u vijeću nema više većinu I da nema kvorum za održavanje sjednica vijeća. To je izgleda jedini razlog”, smatra Tandir.\nRečeno je da će između ostalog zadatak danas oformljene komisije biti i provjera upotrebe bosanskog jezika u ustanovama čiji je osnivač država ili lokalna samouprava u mjestima gdje žive Bošnjaci.\nMiki 27. Marta 2015. At 22:22\nIzvini Tandir ali stvarno lupetas. Kako moze da se 6 mjeseci ne odrzava sjednica ako svi znamo da su izbori odrzani prije 5 mjeseci???\nAida 27. Marta 2015. At 23:06\nMiki,zato i ne treba obracati paznju na to sto prica Tandir,on izgleda misli da ima posla sa djecom iz obdanista pa im stoga servira bajke!\nBošnjak 27. Marta 2015. At 11:04\nBošnjaci bi trebali da se pitaju,štali su to skrivili te im posla Allah ovoga iz Mitrovice da ih dokusuri.\nSulejman dr.Suljo Ugljanin 27. Marta 2015. At 11:10\nJa sam najbolji izbor,vrijeme ce pokazati\nbijeli golub sabaha 26. Marta 2015. At 19:59\nbosnjaci braco moja\njedna ptica ne donosi proljece,a ptica zvana fotelja bez portfetelja (ona ne ume da leti)\nza let je potrebno imati krila, a krila to smo mi (bosnjaci)\na ako jedna ptica ne ume da leti ona ne moze da predvodi jato.\nzato budite krila za BDZ,oni umeju da vode, jer su ljudi znanja,i casti\nbijlji gavran 27. Marta 2015. At 02:45\nHA HA HA gavrane jado povrnise se malo i pogledaj stvarnost\nsandzo 27. Marta 2015. At 07:20\nMIRKO 27. Marta 2015. At 08:16\nbijeli golub sabaha 26. Marta 2015. At 19:54\nvrjeme je doslo za promjene\ntko zeli Bosnjastvo i vjeru,i pravdu taj ce izabrati ono sto se vidi i cuje i radi za to (bdz)\na ako cemo odzu,i odze koji ce dobijati krst za zasluge ,onda izbor vama pada na jusufspahica i rasima mladickazadzica,i onda ce vam djeca jesti srpskopatriotske pastete na kojima ce pisati “alal srbija”\nsandzo 27. Marta 2015. At 06:44\nHA HA HA nijsu jos startovali a oni propali masala bdz sami pali sami se ubili selam\nToka 26. Marta 2015. At 19:18\nSuljo je obična seoska budala samo glasam za Bdz\nedo 26. Marta 2015. At 18:45\nSuljo je prvi pobegao za Tursku I isti je vracen na crveni tepih od tog dana mutavko radi u sluzbi drzave prvo uz pomoc drzave cijepa islamsku zajednicu posle postaje ministar u 2 mandata kao mutavko ima 0 min za govornicom psi zla zvani sda partija I ljigavci sledbenici doso vam je kraj dosta ste pljackali lagali narod Sandzaka ostavivsi ga u bedi primer opstina TT gde narod se naglo iseljava zbog onog zaraznog Semka koji se raspada ko sda partija\nFare 26. Marta 2015. At 18:07\nE bre kad je Suljo bio Suljo bio mlad,jak zdrav politicar,ti si bre Samire igrao klikera ili se kupao u reku Rasku,svi su mu se ufulavali,bio je prvi covek koji je rekao tad onom rezimu STOP,sad ste svi skocili na njega ko neki gmizavci uz podrsku Beograda,udbe,db-a,bia-e i cega vec….lako ti je sad da pricas ali bez obzira na sve on je veci musliman nego svi vi.\nBošnjak 27. Marta 2015. At 10:56\nSamir 26. Marta 2015. At 15:45\nTotalna glupost BDZ\nUgljanin je legenda Sandzaka i vi nemozete ni batleri da budete njemu! Stidite.se svojih opstruktorskih poteza i podmuklog poltronstva sa SDP.\ns.b. 26. Marta 2015. At 16:17\nNešto su ti se jezički pojmovi ispoganili Samire?\nČovek koji pretenduje da bude kulturan bi trebao da se kloni takvih uvreda … ali to govori o tebi a ne o Ferhatoviću.\nNe zatvaraj oči pred činjenicom da je BDZS i pored kradja na izborima (seti se makar video snimka) progutao knedlu i rešio da u ime VIŠIH CILJEVA ZA BOŠNJAKE udje u BNV i tako omogući Sulju da formira BNV.\nZar to nije herojski potez?\nZar to nije doprinos da se rešavaju pitanja Bošnjaka u domenu BNV?\nZar je to bilo malo?\nZar se nismo baš svi nadali Bošnjačkom jedinstvu – kako se i zvala Suljova lista?\nŠta bi od toga jedinstva?\nZar to nije LAŽA SVIH LAŽA – PARALAŽA kada pred izbore kažeš da želiš jedinstvo a posle izbora ni J od jedinstva?\nKako je to BNV koje izbacuje novinare?\nKakav je to predsednik BNV kada održava sednice BNV po tamnim uglovima i bez prisustva 48 % većnika?\nZar ti samo ovo poslednje ne govori da Suljo želi privatno BNV na koje je i godinama navikao?\nZar ti ne govori nešto činjenica da formiranje komisije iz sastava opozicije, za praćenje nastave na bosanskom jeziku je naterala tutinsku opštinu u kojoj je SDA od pamtivijeka na vlasti da TEK SAD UVEDE bosanski jezik kao službeni? Ako su oni ti zašta se i deklarišu – što su čekali ovolike godine?\n… i na kraju:\n– Šta je tu loše što neko traži zasedanje BNV ?\nSamir 26. Marta 2015. At 18:04\nEfendija S.B u BNV su se infiltrirali kojekakvi spijuni i maskirani poltroni bas iz BDZ.\nUsli su u ovu instituciju po zadatku da obesmisle politicku borbu za autonomiju Sandzaka.\nMoje misljenje je da je BDZ opstruktorska strana u politickom telu Sandzaka sa istom ulogom kao i SDP. Softicirana akcija DB u vjerskom formatu. Ucinenjivanje BNV nije iskreno jedinstvo vec veleizdaja.\nMuhtar 2 26. Marta 2015. At 23:31\nza S:B I SAMIRA: Nekako cu se ovdje postaviti kao vaga medju vama dvojicom,ali moj tas ce prevagnuti na Samirovu stranu.Zbog cega to kazem?Naime,prateci prilicno cio tok desavanja na toj sceni SANDZACKOJ,a posebno desavanja oko izbora za BNV,a i postizborna desavanja,ja kao posmatrac,ali simpatizer BDZS-a sam dosao do zakljucka da krivicu za opstrukciju stvaranja bosnjackog jedinstva, snose ovi iz BDZS,odnosno ta neka lista za Muftiju i neznam sve za sta.Po onome koliko sam upucen u razmisljanja ljudi ,stice se dojam, da ljudi vide sada u BDZS-a veliku opasnost,posebno kroz ovo vidljivo koketiranje sa SDP strankom.Isto tako,sto mi zamjeramo BDZS- je i ta njihova AROGANCIJA a i veliko nepostenje.Retoriku tih lidera odavno pratimo i znamo da je u ranijoj retorici glavna tema bila AUTONOMIJA,sada je ta tema negdje potisnuta i reducirana na 5 tacaka bitnih iskljucivo za klan iz BDZS.No vrijeme ce pokazati da li sam u pravu,ali znam samo jedno, da ako padne stranka SDA(za Sulja me ne interesuje) i ako se stvori koalicija BDZS i SDP,onda SANDZAKLIJE prica o bilo kojoj vrsti AUTONOMIJE je zavrsena.\nD.A.J.A. 26. Marta 2015. At 16:27\nTi morra da si iz tutina samire ti pojma nema§ ka tuljo kao ti\nkundak 26. Marta 2015. At 18:28\nja sam has pazarce\ngost 26. Marta 2015. At 19:09\ni ja bate pa neka oni glledaju selam iz pazardonije\nbijlji gavran 27. Marta 2015. At 03:09\nizgleda da ih ni tutinci ni pazarci ne simpatisu interesantno\nAida 26. Marta 2015. At 19:03\nUpravo tako,ali nema veze.bdz ce samo sebi naskoditi,jer ko je sa rasimom saradjivao samo je zijana vidio. ne mogu da shvatim da jedna stranka koja je sastavljena od vjernika saradjuje sa sdp.zalosno,da zalosnije ne moze biti.\nposmatrac 27. Marta 2015. At 02:01\nAida ti si u pravu 100 posto zivi bili pa videli sami pali sami se ubili selam\nsandzak 27. Marta 2015. At 05:15\nJedan od najreanijih komentara selam aidi\nbijeli golub sabaha 26. Marta 2015. At 19:47\nreci nam sta je legenda ostvario ,osim fotelje bez portfelja\ni nakon sto je ostao bez fotelje palo i napamet da nista nije ostvareno za bosnjake\ngost 26. Marta 2015. At 14:31\nTandire okreni se i pokloni se toj sandzackoj zastavi i uvijek da ti je na pamet da je suljo pobo taj bajrak isto i kulturnu autonomiju ime sandzak pazar grad itd ja sam za vas glasao nazalost\ns.b. 26. Marta 2015. At 15:43\nOno je grb a ne zastava.\nAli sve jedno … ko god misli da se klanja nekom ili nečem drugom mimo Allaha s.w.t. neka preispita svoj iman.\nNije nikakva šteta ako takav napusti naše redove – čak naprotiv – veći je hair nego šteta.\nkemo 26. Marta 2015. At 20:11\nsb mars na drinu u p m\nsandzak 27. Marta 2015. At 05:30\npovrati se tandire mi smo te birali i mi cemo te skinut muftija ti nemore pomoc selam\nsandzak 27. Marta 2015. At 05:51\nGospodine s b ja slabo vidim eto pa ne vidjoh tu crtu izmedju grba i zastave jer je sve bijelo ali ti se zahvaljujem na tome da si je ti video sto znaci pokloni se bosnjace sandzackom narodu selam\nsandzo 27. Marta 2015. At 07:34\nsb to je za nas svetinja\ngost 26. Marta 2015. At 19:37\ntandire nemoj nikad to zaboravit mole te bosnjaci sandzaka jer ti je to zadnje pozdrav\nhuso 26. Marta 2015. At 12:01\nOvo je privatna organizacija koja stiti privatne interese naseg hadzije na zlo bosnjckog naroda\nbijeli golub sabaha 26. Marta 2015. At 11:43\nbnv i bdz, kao i svi bosnjaci da se prikljuce u jedan pokret, koji vodi muftija zukorlic, braco nema vise alije izetbegovic, i oni koji se brane sada nisu u celu sda, mogu reci da su cak oni pobjegli da se ne brane…zato braco svi svuda u zajednistvu i neka nas ne vode oni koji govore samo o savi, i o nepravdi koja se cini bosnjacima samo kada nema fotelje ministara, vec neka nas vode oni koji traze prava muslimana, prava za nasu djecu,za nas jezik, za nasu buducnost, i za nas identitet, inace necemo biti mi,ako ne glasamo i ne budemo sa onima koji treba..a ko bude hteo biti sa savom ,taj gubi identit ali bez identiteta je tesko i ziveti a kamo li umrjeti\nzato za bdz i zajednistvo.\nbijeli golub sabaha 26. Marta 2015. At 12:03\nevo minuse ce dati svi oni koji o vjeri i identitetu zele da stete nanose istini, braco bosnjaci ne radi se ovde o individu ,radi se o vjeri, o pravima ,a ta prava ne moze donjeti niko ko nema podrsku muslimana ,a muslimani nisu oni koji brane ratne zlocince, niti oni koji se brane samo onda kada nemaju gdje svoju zadnj..cu da smjeste i da pritome kasiraju novac dok narod trpi nepravde\nbijeli golub sabaha 26. Marta 2015. At 12:09\nmusliman moze biti svako, treba samo da vjeruje,ali djela muslimana one ce biti prevagajuce, one se na vagi mjere\ntaj musliman koji govori a ono sto govori je suprotno onome sto cini, su negativnost na ovome i onome ahiretu\nzato sto dalje od onih kojima rjeci su dobre ali su samo ambalaza a unutrasnjost je pelim\ngost 26. Marta 2015. At 19:00\nhej sabahko boga ti ne seri usmrde sve sa tvoim glupim tezama hajvanu\njaco 26. Marta 2015. At 10:18\nOdlicno je to , sazovite onda vi tu skupstinu , prosto je ako on nema vecinu onda je vi imte , tu je samo dvije stranke.\nbijeli golub sabaha 26. Marta 2015. At 11:50\nprvo da se kordinira, ne moze se zvati a da se ne koordinira, svaki musliman,bilo to iz sda ili bdz ili bilo koje druge,treba da zna da u svakome pitanju , u svakome djelu,treba pogledati istini u oci, a istina kaze da sda nije ona zda koja je bilo sinonim svim bosnjacima, a ako trazite pravu pravcatu sda koja je nekada bila tako potrebna bosnjacima onda cete nju prepoznati u BDZ-u jer u njoj (bdz) imate sve ono sto je nekada bilo sda.\nne brani se vjera i identitet iz turske, nego kada je najpotrebnije ona je tu stobom, a covjeku ne vrijede rjeci ako iza rjeci ne stoje i djela, jer rjeci koje se izgovaraju za fotelju su rjeci bezvrijedne.\nposmatrac 27. Marta 2015. At 01:36\nboze dragi sacuvaj me od ovakvih hajvana kao sto je ovaj gavran sabaha“““““““““““““““““““““““`


Srpski koreni rumunske i moldavske nacije - TAMO DALEKO\n2. новембра 2019. Zdravko Elez 1363 Views 0 Comments\nOd leve obale donjeg toka Dunava do severnih karpatskih palnina se danas prostiru dve romanske nacije – Rumuni i Moldavci, koji su pokršteni na srpskom jeziku. Na osnovu antičkih spisa i srednjovekovnih jezičkih podataka o Moldaviji i Rumuniji, evidentno je da su nacije u ovim državama stvorene od Srba – Slovena, državnim inžinjeringom rimokatoličke i protestantske crkve, Habsburške Monarhije – Austrije, Nemačke, Francuske, Londona… Stanovništvo Rumunije i Moldavije svrstano je u romansku grupu naroda.\nStvaranje “rumunske“ i „moldavske“ nacije je uslovljeno promenom srpskog jezika u stvorenu jezičku mešavinu sa latinskim, koja je nametnuta, uz prikrivanje antičkih i srednjovekovnih dokumenata koji potvrđuju da su njeni stanovnici slovenski Dačani ili dački „Sloveni“. Slovenski – srpski koreni današnje Rumunije nisu više tajna bilo kom ozbiljnom istoričaru, ali su još uvek dobro prikriveni preimenovanjem naziva mesta i istorijskih ličnosti, kao i prethodnim nametanjem latiničnog pisma.\nVremenom je stvoreno nekoliko suprostavljenih pretpostavki o korenima i poreklu savremenih Rumuna, iako stalna jezička i geo-istorijska istraživanja pokušavaju da ukažu na činjenicu da su se Rumuni kao glavna etnička grupa, spojili sa drevnim narodima južnog i severnog Dunava. Neki izvori ističu da su „Rumuni“, dok im nije tek u novijoj istoriji nametnut „rumunski“ jezik, očigledno pisali azbuku i govorili starosrbski jezik.….Po odredbama Pariske mirovne konferencije, 1919. godine, se oko 50000 Srba, koji su živeli u oko 50-tak sela na graničnom području istorijske Transilvanije – Erdelja/današnje zapadne Rumunije/, našlo u okvirima granica Rumunije.\nGodine 1775. je Habsburška monarhija pripojila severni deo Moldavije, Bukovinu, a Otomansko carstvo jugoistočno deo Budžak. 1812. godine je Rusko carstvo pripojilo istočnu polovinu, Basarabiju, koju je delimično vratila Pariskim mirom, posle Krimskog rata. Krajem 19. veka je Habsburška monarhija pripojila Transilvaniju u buduću Austrijsku imperiju. Tokom perioda dvojne monarhije Austro-Ugarske – 1867. do 1918. godine, Rumune u Transilvaniji je teško ugnjetavala politika mađarizacije mađarske vlade. Država Rumunija je nastala 1859. godine povezivanjem kneževina Moldavije i Vlaške.\nDanašnji naziv Rumunije prvi put pominje transilvanijski saksonski istoričar Martin Felmer u 18. veku, a ponovo ga koristi 1816. godine Dimtrije Philippide, grčki istoričar nastanjen u Vlaškoj, u svom delu History of Romania and Geography of Romania. Sredinom 19. veka se naziv Dakija često upotrebljava za određivanje entiteta koji podrazumevamo Rumunijom, tj. celokupne teritorije koju naseljavaju Rumuni. Odrednica Dakija je sredinom 19. veka najčešće određivala područje koje danas čini Rumunija, odnosno celokupnu teritoriju koju naseljavaju Rumuni. Svojim bliskim vezama, izdanja kao što su Dacia literară (Literary Dacia), Magazin istoric pentru Dacia (Historical magazine for Dacia) i Dacia viitoare (Future Dacia) dalje objašnjavaju čitav program nacionalne politike.\nČak i nešto kasnije, kada je naziv Rumunija zvanično usvojen kao odrednica za malu Rumuniju, proisteklu iz spajanja Vlaške i Moldavije 1859. godine, ime Dakija se i dalje koristi za celokupni nacionalni prostor Rumuna, buduće Velike Rumunije. Skup sinteza u delu istoričara A. D. Xenopola pod nazivom The History of the Romanians in Dacia Traiana (1888-1893), predstavlja direktnu vezu između drevne Dakije i savremene rumunske nacije. Rumuniju je u Prvom svetskom ratu okupirao Sovjetski Savez, a 1947. godine je postala komunistička država. Vladavina komunizma u Rumuniji je završena 1989. godine. Rumunija je razvila bliske veze sa Zapadnom Evropom i 2004. godine se priključila NATO-u.\nPečat ugrovlaškog vojvode Jovana Mihaja na srpskom jeziku\nDa bi razlikovali Rumune od drugih romanskih naroda Balkana – Cincara, Megleno-Rumuna i Istro-Rumuna, ponekad se koristi izraz Dačko-rumunski za one koji govore standardni rumunski jezik i žive na teritoriji drevne Dakije (koja danas obuhvata većinu Rumunije i Moldavije), mada u centralnoj Srbiji, koja je bila deo drevne Mezije, žive neki Dačanski Rumuni. U engleskom jeziku se Rumuni obično nazivaju Rumunima, Romunima ili Roumunima, osim u nekim istorijskim dokumentima, gde ih nazivaju Romejima ili Vlasima. Vlah je izraz slovenskog poreka, verovatno pozajmljen od nemačkog izraza Walha, koji se upotrebljavao kao oznaka naroda jugoistočne Evrope, romanske govorne grupe jezika – Rumuna, Cincara, Megleno-Rumuna i Istro-Rumuna.\nPo nekim izvorima je vlah prastari zbirni naziv za ljude brda, gora i planina, koji su verovali da ih štiti bog Vls (Veles ili Volos kod Rasa). Vlahe – Aromune – Cincare generalno identifikuju za urođeničko pre-slovensko stanovništvo dačkog i tračkog porekla. Veles je inače zaštitnik polja, pašnjaka, šuma, domaćih i divljih životinja i radi se o predhrišćanskom starosrbskom bogu prilično poznatom, da je čak i država Vels po njemu dobila ime. Dok se u istorijskim izvorima izraz vlah upotrebljavao za sve narode Balkana koji su govorili jednim – starosrpkim jezikom /praktično naslednicima romanizovanih Ilira, Tračana i Dačana/, danas se ovaj izraz retko upotrebljava kao odrednica za Rumune, već označava druge istočno-romanske narode koji žive izvan Rumunije. Rasi su pravi naziv za Ruse.\nRumuni tradicionalno pružaju toplu dobrodošlicu i žele da pomognu i rade kod drugih /na imanjima, građevini i slično/. Rumuni po svojoj prirodi vole zabavu, prijatni su i topli domaćini, veseli i imaju urođeni smisao za humor. Rumunija ima 21,698,181 stanovnika, od kojih su 89.5% Rumuni, 5.6% Mađari i 2.47% Romi. U Rumuniji se govori rumunski jezik, koji spada u grupu romanskih jezika. Donekle se govori mađarski i nemački u Transilvaniji i u graničnim područjima, dok engleski, francuski i nemački govore svi koji se bave turizmom.\n← Косово: Срби тражили гробове покојника\nЛозовик најбоље село у Србији →\nMladenova borba za slavne pretke\n7. фебруара 2021. Zdravko Elez 1\nХрам у Атланти подигли за годину дана


Poliklinika Džolev : Maksilofacijalna hirurgija\ndijagnostika i lečenje tumora na licu, u usnoj duplji i na vratu\ndijagnoza i lečenje povreda kostiju lica i vilica\ndijagnoza i lečenje preloma vilica i zuba\npovrede mekih tkiva lica i vrata\ninfekcije i komplikacije infekcija mekih i koštanih tkiva vilica\nhirurške korekcije deformiteta vilica, skeletnih urođenih anomalija vilica\nestetske i funkcionalne korekcije asimetrija lica i vilica\nhirurška priprema za izradu proteza (preprotetska hirurgija):\nkorekcije pripoja frenuluma i plika, kao i drugih mekotkivnih anomalija\nkorekcija koštanih anomalija koje ometaju izradu proteze\noboljenja pljuvačnih žlezda:\nsijalolitijaza (prisustvo kamenčića u izvodnim kanalima i u samom tkivu, parenhimu žlezde)\noboljenja kranijalnih nerava (esencijalne i simptomatske neuralgije):\noperacija velikih koštanih i mekotkivnih cista\nfistule na sluzokoži i gingivi usne duplje\nfistule na koži lica i vrata\nkongenitalne ciste i fistule na vratu\nuklanjanje mladeža i drugih promena na koži lica i vrata\noperacije ateroma na poglavini, na licu i vratu\nbiopsija i histopatološka verifikacija odstranjenih promena\nSve hirurške intervencije se izvode u lokalnoj ili opštoj anesteziji. Odstranjene promene tkiva.\nProf. dr Asen Džolev\nŠef Katedre za maksilofacijalnu hirurgiju, Stomatološki fakultet, Pančevo Privatna ordinacija "Džolev NS centar", Novi Sad\nRođen 1948. godine u Strumici, Republika Makedonija. Stomatološki fakultet Univerziteta u Beogradu završio 1972. godine.\n1972 – 1980 radi u Domu Zdravlja Novi Sad\n1980. Počinje da radi na na Institutu za hirurgiju Medicinskog fakulteta u Novom Sadu.\n1980. Postaje magistar I započinje specijalizaciju iz Maksilofacijalne hirurgije.\n1984. polaže specijalistički ispit i izabran je za asistenta na katedri za hirurgiju sa ratnom hirurgijom, oblast Maksilofacijana hirurgija. Odlazi na stručno usavršavanje na Institut za Onkologiju, Klinika za Cervikofacijalnu hirurgiju u Parizu u trajanju od tri meseca.\nStručno usavršavanje u inostranstvu nastavlja 1988. 1989. i 1990. godine na Klinici za Stomatologiju i Maksilofacijalnu hirurgiju u Lionu u trajanju od po tri meseca.\nDoktorirao je 1989. godine sa temom komparativne vrednosti pectoralis major i latissimus dorsi režnja za rekonstrukciju defekata M.F. regije, a 1990. godine je izabran za docenta na predmetu Maksilofacijalna hirurgija. Izabran je za pomoćnika direktora Instituta za hirurgiju i predsednika saveta Medicinskog fakulteta u Novom Sadu.\n1995. izabran je za vanrednog profesora Maksilofacijalne hirurgije i postavljen na mesto zamenika direktora Kliničkog centra Novi Sad.\nOd 2000. je redovni profesor i šef katedre za Maksilofacijalnu hirurgiju Medicinskog fakulteta.\n2007. zasniva radni odnos na Stomatološkom fakultetu u Pančevu gde je šef katedre za Maksilofacijalnu hirurgiju.\nČlan je Asocijacije maksilofacijalnih hirurga Srbije čiji je predsednik bio u dva mandata. Član je implantološke sekcije Srbije, Evropske asocijacije za Kranio-maksilofacijalnu hirurgiju, Svetske asocijacije maksilofacijalnih hirurga, Francuskog udruženja za stomatologiju i Maksilofacijalnu hirurgiju, Kraljevskog udruženja hirurga Engleske, Međunarodne akademije za humanitarne i estetske nauke.\nKao autor i koautor, u stranim i domaćim časopisima i na kongresima objavio je i prezentovao 170 radova. Napisao je poglavlja u tri udžbenika za studente medicine i stomatologije i specijalizante, kao i četiri monografije.\nČlan je evropskog implantološkog udruženja.\nSkeletni deformitet — međuvilični odnosi\nStanje nakon kombinovanog hirurško ortodontskog tretmana


RIKS & TOPLI MUNGOSI - LJUBAV JE SVE, novi singl i spot\nImamo 138 gostiju i jedan član online\nPonedjeljak, 12 Prosinac 2016 20:18\nPoznati makarski rockeri Riks i Topli Mungosi, nakon pjesama Galeb i Dođi u moju kužinu, pripremili su novi singl – Ljubav je sve, kojim najavljuju svoj nadolazeći album na kojim već mjesecima marljivo rade\nSpot za singl Ljubav je sve naizmjence prikazuje apokalipsu života koja uključuje politiku, kriminal, moć i novac. S jedne strane moć i politika izjedaju društvo, ali druga strana medalje govori da ljubav ipak nadilazi sve probleme. Snimljen je u Makarskoj i Zagrebu te u studiju gitarista Tome Miladinovića.\nRiks i Topli Mungosi kao r\_'n\_'r bend djeluju već tri godine, članovi benda su: Robert Rica (vokal i ritam gitara), Tomo Miladinović (gitara), Josko Šarić (bas) i Filip Srhoj (bubnjevi), a u singlu im se na usnoj harmonci pridružio gost Predrag Lovrinčević – Lovre.\nPročitano 13092 puta\nViše u ovoj kategoriji: « MLADEN GRDOVIĆ - BOLIŠ ME LJUBAVI, novi singl (album Nek se čuje pisma s Jadrana) ANTONIJA ŠOLA - USREĆI SRCE, novi singl i spot »


U Specijalnoj bolnici za rehabilitaciju „Gejzer“, Sijarinska Banja montirani naši Tuneli za dezinfekciju ljudi – TTM System\nLASTA a.d. Beograd naš novi kupac dezobarijera\nDezinfekcioni tuneli za prolaz ljudi su jedan od naših proizvoda za dezinfekciju. Tuneli za dezinfekciju ljudi su izrađeni u našem proizvodnom pogonu. Tunel za dezinfekciju ljudi ima oblik kabine, sa ugrađenim brizgaljkama duž tunela kabine. Ove brizgaljke tunela za dezinfekciju ljudi stvaraju finu, dezinfekcionu maglu. Prolaskom kroz dezinfekcionu maglu tunela vrši se potpuna dezinfekcija ljudi za 2 sekunde, bez ikakvih štetnih posledica.\nTuneli za dezinfekciju ljudi imaju široku primenu. Koriste se u: zdravstvenim ustanovama (domovi zdravlja, bolnice), proizvodnim pogonima (gde je zbog procesa proizvodnje i vrste proizvodnog asortimana neophodno sprečiti kontaminaciju), javnim ustanova gde je velika frekvencija ljudi (opštine), privatnim i državnim institucijama (gde je potrebna dezinfekcija zaposlenih pri ulasku i izlasku iz objekta).\nDezinfekcioni tuneli za prolaz ljudi su namenjeni dezinfekciji osoba u uslovima kada je dezinfekcija ljudi neophodna. Može se vršiti dezinfekcija zaposlenog osoblja ili svih onih koji ulaze u prostor koji mora biti propisno dezinfikovan. Tuneli za dezinfekciju ljudi se iz tog razloga postavljaju na sam ulazu u objekat. Njihova primena je izuzetno važna u svim vrstama zdravstvenih ustanova, jer se na taj način značajno smanjuje širenje zaraznih bolesti.\nSpecijalna bolnica za rehabilitaciju "Gejzer" je nosilac smeštajnih kapaciteta u Sijarinskoj Banji. Gejzer ima 277 ležaja u jednokrevetnim, dvokrevetnim, trokrevetnim sobama i apartmanima, raspolaže TV salama, šah salom, salonima za dnevni boravak, zatvorenim bazenom sa mineralnom vodom, kupatilima sa lekovitom vodom, a okružen je zelenilom. U bolnici se nalazi medicinski blok sa savremenom medicinskom opremom za hidroterapiju, terapiju blatom, elektroterapiju, kinezi terapiju, inhaliranje i za tople kure lekovitom vodom. Zagrevanje boravišnog i medicinskog prostora vrši se putem postojećih izvora tople vode tako da je u najhladnijim zimskim danima temperatura vazduha u bolnici iznad 22 stepena.\nZaštite svoje zaposlene i korisnike vaših zdravstvenih ustanova i lečilišta od širenja zaraznih bolesti korišćenjem naših Tunela za dezinfekciju ljudi!


KONAKOVIĆ POTPUNO NEZAKONITO TRAŽIO DA POLICIJA OSIGURAVA SJEDNICU: EVO ŠTA JE PISAO MINISTRU MUP-A I POLICIJSKOM KOMESARU | Hayat.ba\nKONAKOVIĆ POTPUNO NEZAKONITO TRAŽIO DA POLICIJA OSIGURAVA SJEDNICU: EVO ŠTA JE PISAO MINISTRU MUP-A I POLICIJSKOM KOMESARU\nElmedin Konaković, sada već bivši predsjedavajući Skupštine Kantona Sarajevo, potpuno nezakonito i mimo svih zakonskih procedura zatražio je od policije Kantona Sarajevo da osigurava sjednicu u Sarajevu.\nIako se pozivao na Ustav, Zakon o MUP-u KS je jasan.\nPolicijski komesar odgovora samo ministru i Vladi KS.\nNo, Konaković je u dopisu ministru MUP-a Admiru Katici, kojem je stranaški šef, te Nusretu Selimoviću, policijskom komesaru, napisao prije održavanja sjednice Skupštine, najavljenje i održane u subotu, da bi “institucija Skupštine Kantona mogla biti ugrožena ovih dana organiziranjem nelegalne sjednice, piše Avaz.\nRukovodstvo Skupštine će, u skladu sa svojim ovlaštenjima koje im Ustav Kantona Sarajevo nalaže, zaštititi regularnost ovih procesa. Međutim, ukoliko dođe do daljnjeg usložnjavanja situacije, a prema našim informacijama, grupa zastupnika sprema moguće incidente, tražimo pojačano prisustvo policije, koja će zaštititi institucije u skladu sa svojim ovlastima – napisao je Konaković.


Iz USK ne šalju Covid-pacijente u KCUS, KB Zenica prisiljena slati u Tešanj, Sarajevo i Tuzlu | Krajina.BA\nNakon što su iz Kantonalne bolnice Zenica u utorak saopćili da su skoro pa popunili kapacitete svih 150 bolesničkih postelja do kojih postoji dovod kiseonika za Covid-pozitivne pacijente, reagovali su iz Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu.\nDobili smo obavijest iz KCUS-a da ima prostora za smještaj određenog broja pacijenata sa teškom kliničkom slikom. Zahvaljujemo se KCUS-u i izuzetno cijenimo njihov rad i napore u ovim teškim danima, kao i kolega u Općoj bolnici.\nMi smo jedni od suosnivača KCUS-a tako da po tom osnovu svakako imamo pravo na određen broj kreveta. Tokom pandemije trudili smo se da štedimo kolege u Sarajevu gdje je skoro sve vrijeme teža situacija nego u Zeničko-dobojskom kantonu. Međutim, moram naglasiti da se mi u ZDK lavovski borimo sa koronavirusom, imamo ukupno 15 anesteziologa od čega je šest na bolovanju. Fudbalskom terminologijom igramo utakmicu sa samo tri igrača – kaže Adnan Jupić, ministar zdravstva ZDK.\nPrema njegovim riječima, dio pacijenata bit će smješten u Opću bolnicu u Tešnju.\nBlizu rješenja opskrbe medicinskim kisikom\n– U cijelom ZDK je stabilna epidemiološka situacija, pogotovo u njenom južnom dijelu. U Tešanj ćemo slati plućne bolesnike koji nisu više zarazni. S druge strane, teži slučajevi ići će u KCUS, a kao rezultat dobre saradnje sa UKC-om Tuzla dio bolesnika može biti smješten i u ovaj klinički centar. Koliko znam, u KCUS-u i UKC-u Tuzla nalazi se po jedan pacijent iz ZDK. Dobra vijest je što bi uskoro mogli na duže staze riješiti pitanje opskrbe medicinskim kisikom – ističe Jupić.\nUz FBiH, ZDK, Kanton Sarajevo, Bosansko-podrinjski kanton, Srednjobosanski kanton i Unsko-sanski kanton je suosnivač KCUS-a. Prošle sedmice generalna direktorica KCUS-a prof. dr. Sebija Izetbegović je za Hayat TV kazala kako se dio kapaciteta najveće zdravstvene ustanove “mora ostaviti i za bolesnike suosnivačkih kantona”. No, iz USK ne šalju pacijente u KCUS iako na to imaju pravo.\nU Bihaću razvili vlastite kapacitete\n– Objektivno, mi smo predaleko od Sarajeva zbog čega smo razvili vlastite kapacitete. Dva su nam odjela u funkciji, treći je u rezervi, dok bi, ako bude potrebe, mogli oformiti još jedan, što bi bila praktično cijela jedna zgrada. Nijedan Covid-pacijent nije upućen u KCUS. Kod nas je stabilna situacija, bolja nego krajem 2020. godine. Trenutno imamo 50 oboljelih od koronavirusa i sedam bolesnika na respiratoru. To je upola manje u odnosu na novembar, decembar prošle godine. Situacija je pod kontrolom, počela je i vakcinacija zdravstvenih radnika, tako da vjeujem da ćemo se izboriti s koronavirusom – kaže Almir Kovačević, načelnik kabineta direktora Kantonalne bolnice Bihać.\nPrethodni članakJokićev novi tripl-dabl, pretekao legendu i ušao u historiju\nNaredni članakJak zemljotres 6.0 po Richteru pogodio Alžir


Orban: Srbija je bezbedna, njeni građani mogu u Mađarsku • Poportal\nMađarska neće uvažiti zahtev EU da na listu „bezbednih“ država, kada je reč o pandemiji koronavirusa, doda zemlje izvan EU, osim Srbije, izjavio je premijer Viktor Orban.\nViktor Orban je u video-poruci na Fejsbuku naveo da po prvi put, Mađarska ne može da podrži zahtev EU, zato što bi to, kako kaže, bilo protiv zdravstvenih interesa mađarskog naroda, prenosi Rojters.\nOrban je dodao da će za ljude koji prolaze kroz Mađarsku na putu ka drugim državama biti ponovo upostavljen „humanitarni koridor“, koji je postojao i u vreme kada je prvi talas pandemije u Evropi bio na vrhuncu.\n„Svako ko prolazi kroz Mađarsku moraće da koristi taj koridor. Njima neće biti dozvoljeno da napuste taj put i na snazi će biti stroga granična kontrola“, naveo je mađarski premijer.\nBezbedni u vozilu u doba korone?\n09/07/2020 Biljana Petrović


Euro-Metali "rame uz rame" sa renomiranim evropskim steel - centrima - AKOS\nFriday, January 21, 2022 11:50\nNaslovna/Ekonomija/Euro-Metali “rame uz rame” sa renomiranim evropskim steel – centrima\nOvom investicijom Euro – Metali dobili su najkvalitetnije opremljen objekat na području Jugoistočne Evrope kada je u pitanju ova branša. Najveći dio skladišta je robotiziran i automatizovan, te predstavlja posljednju riječ tehnologije. Tako su Euro – Metali ušli u jedan viši nivo poslovanja, koji im omogućava da budu “rame uz rame” sa renomiranim evropskim steel – centrima. Sa novih 7.000 m2 najsavremenijeg zatvorenog skladišnog prostora u prilici su ponuditi kupcima viši nivo usluge.\n“Svakako možemo biti zadovoljni sa ostvarenom prodajom u prvih devet mjeseci, jer je ostvaren značajan rast i u finansijskom i u količinskom smislu”, pojašnjava Subašić.\n“Tako sada u ponudi pored postojećeg asortimana standardnih, kontrukcijskih čelika u našem portofliju imamo i kvalitetnije – svijetlovučene čelike, zatim okrugle čelike velikih prečnika u različitim kvalitetima, te limove – otporne na habanje (Hardox), alatne čelike, itd.”, dodaje Subašić.\n“Sajmove poput ovoga mi doživljavamo kao priliku da se susretnemo i razgovaramo sa našim postojećim partnerima, a sa kojima nemamo priliku svakodnevno viđati se i razgovarati, kako bismo unaprijedili našu saradnju. Naravno, prilika je to i da se upoznaju i novi, potencijalni partneri, a svakako je bilo i takvih razgovora”, zaključio je Subašić.\nDoboj Jug eurometali Hifa Oil Tešanj


Vandalizam na nadgrobnim spomenicima počinila osoba u alkoholisanom stanju? – Sandzaklive najnovije vijesti iz Sandžaka\nVandalizam na nadgrobnim spomenicima počinila osoba u alkoholisanom stanju?\nobjavio sandzaklive 23. Oktobra 2021., 21:04\nZa sada nepoznata osoba, ili više njih su u noći između četvrtka i petka oskrnavile više spomenika na pravoslavnom groblju koje se nalazi u novopazarskom naselju Šestovo.\nSlužbenici novopazarske Policijske uprave izvršili su uviđaj na licu mjesta i tragaju za počiniocem ovog vandalskog čina. Prema riječima mještana, grobljem se poslednjih nekoliko dana kretala osoba u vidno alkoholisanom stanju.\n– Nerijetko bi sa grobnih mjesta nestajalo cvijeće i svjećnjaci, kao i rakija koju bi ožalošćeni ostavljali za pokojnike na groblju – rekao je jedan od mještana. Podsjećamo, zbog skrnavljenja 34 spomenika na groblju “Gazilar” u Novom Pazaru 2016. godine, uhapšena su dva lica iz Tutina.\nMilostivi Allahu, oprosti našim majkama, sačuvaj ih kaburske kazne\nGoran Džonić i njegovi sinovi osumnjičeni za ubistvo porodice Djokić…HronikaNIŠ – Više javno tužilaštvo u Nišu je nakon današnjih saslušanja donelo naredbu o sprovodjenju istrage protiv Gorana Džonića i njegovih sinova S.Dž. i…\nPolitika: Osumnjičeni priznao ubistvo porodice Đokić…HronikaOsumnjičeni Goran Džonić priznao je na saslušanjuju da je učestvovao u ubistvu porodice Đokić iz Aleksinca i da je u dugom vremenskom periodu priprema…


Chip tuning - Volkswagen Golf VI\nŠta treba znati vezano za Chip tuning Volkswagen Golf VI?\nSigurni smo da želite kvalitetan i pouzdan chip tuning za vaš Volkswagen Golf VI a da pri tome ne želite da se igrate sa sudbinom motora vašeg vozila. Zato je važno da se obratite profesionalcima koji znaju šta rade. Akumulirano znanje koje posedujemo u mehatronici je proizvod 22 godine iskustva u šta su se uverile hiljade zadovoljnih klijenata širom Srbije.\nPriuštite sebi zadovoljstvo povećanjem snage motora vašeg Volkswagen Golf VI i uživajte u preporođenom vozilu!\nKoliko košta / koja je cena za Chip tuning Volkswagen Golf VI?\nCena za Chip tuning zavisi od marke i tipa vozila te tipa i vrste ubrizgavanja te se ona ne može uvek jednoznačno navesti. Saznajte odmah koja je cena za chip tuning Volkswagen Golf VI na telefon +381641203389 ili putem kontakt formulara.\nZa koga smo sve radili Chip tuning Volkswagen Golf VI?\nLjudi širom Srbije nas najčešće pronalaze putem sledećih pretraga: chip tuning Volkswagen Golf VI, chip tuning Volkswagen Golf VI Srbija, chip tuning Volkswagen Golf VI Beograd, chip tuning Volkswagen Golf VI Novi Sad, chip tuning Volkswagen Golf VI Subotica, chiptuning Volkswagen Golf VI


Kamere — ALUMATIK+\n2-megapixel CMOS full HD sa AI pristupom, ANPR kamera sa karakteristikama visokog obnavljanja boje, odlična pri slabom osvetljenju i ima ugrađena bela svetla, može se koristiti na parkingu i u okruženju kontrole pristupa. Može detektovati vozila iz video snimka (>99% stopa snimanja bez ponavljanja), prepoznaje tablice pri niskim brzinama manjim od 40kmh i obrađuje podatke o vozilu sa ugrađenim algoritmom za Duboko učenje. Osim toga, sa belom listom unutra, ova kamera može sama kontrolisati otvoranje rampe.\n1/2,8 inča, 2 megapiksela progresivno skeniranje CMOS · VDR, dan/noć (ICR), 3DNR,BLC, HLC · H.265& H.264 dualstream kodiranje · Micro SD memorija · Moćno motorizovano sočivo od 2,7-13,5 mm i belo svetlo, idealno za monitor ANPR udaljenost 3-8m · IP67, i superiorne performanse na otvorenom · Ugrađen LPR algoritam unutar kamere · Strukturiranje podataka vozila: prepoznavanje registarske tablice, veličine vozila, boje vozila…


Zlato i dve bronze za mlade kuršumlijske sportiste - Top Novosti\nNaslovna Kuršumlija Zlato i dve bronze za mlade kuršumlijske sportiste\nZlato i dve bronze za mlade kuršumlijske sportiste\nNa Sportskim igrama mladih održanim u Beogradu na Adi Ciganliji, Kuršumliju je predstavljalo preko 70 sportista i trenera u 8 sportova, a zlatnu medalju i prvo mesto u Srbiji ponovo su osvojili “Atomski mravi”.\n“Atomski mravi” su treću godinu za redom Državni prvaci Srbije u igri izmedju dve vatre dok su njihovi vršnjaci u ekipi “Vatrene strele” osvojili treće mesto.\n“Atomski mravi” su se plasirali na Regionalno finale koje će se održati u Splitu od 16.08 do 22.08. gde će se takmičiti sa ekipama iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nVeliki uspeh napravili su i basketaši iz Kuršumlije koji su osvojili bronzanu medalju.\nMalo više sreće je nedostajalo našoj ekipi da budu finalisti i da ostvare plasman u Split i tako i oni predstavljaju našu zemlju na Regionalnom finalu.\n– Treba napomenuti da su svi sportisti svojim ponašanjem kako na terenu tako i van njega predstavili svoj grad u najboljem svetlu, kaže koordinator Sportskih igara mladih za Kuršumliju Nikola Milijanović.\nOd ostalih sportova teniser Nikola Nešić je došao do četvrtfinala, odbojkašice su ispale u osminifinala, do su fudbaleri već u prvom kolu izgubili od ekipe iz Beograda.\nStonoteniseri, šahisti kao i ekipe u odbojci na pesku nisu imali zapaženijeg rezultata, žreb im nije bio naklonjen previše pa su tako već na početku takmičenja završili svoje učešće.\nZlato “ATOMSKI MRAVI”\nTrener : Dusan Keča\nBronza “VATRENE STRELE”\nDjordje KomadinićLuka Milačić\nTrener : Biljana Keča\nBronza “KURŠUMLIJA” basket\nTrener : Nikola Eraković


Zakon o zaštiti državne granice\n("Sl. glasnik RS", br. 97/2008 i 20/2015 - dr. zakon)\n1) državna granica je zamišljena vertikalna ravan koja se graničnom linijom prostire po Zemljinoj površini i odvaja prostor Republike Srbije, njegov kopneni deo, unutrašnje vode, vazdušni prostor i prostor ispod površine zemlje od prostora susednih država. U smislu kontrole državne granice pod državnom granicom se smatraju i područja graničnih prelaza na aerodromima i pristaništima preko kojih se odvija međunarodni saobraćaj;\n2) granična linija je obeležena ili zamišljena linija kojom se na Zemljinoj površini proteže državna granica;\n3) granični prelaz je mesto određeno za prelaženje državne granice;\n4) privremeni granični prelaz je mesto određeno za privremeni prelazak državne granice;\n5) područje graničnog prelaza je obeleženi prostor na kome se vrši kontrola prelaženja državne granice i druga kontrola određena zakonom, deo javnog puta na tom prostoru, kao i objekti, instalacija i oprema potrebni za racionalno i bezbedno odvijanje saobraćaja preko državne granice i vršenje kontrole;\n6) obezbeđenje državne granice je skup mera, radnji i ovlašćenja koja se preduzimaju uz državnu granicu, između graničnih prelaza i na graničnim prelazima izvan utvrđenog radnog vremena u cilju sprečavanja nedozvoljenog prelaženja državne granice i zaštite njene nepovredivosti;\n7) integrisano upravljanje granicom podrazumeva uređenu saradnju svih službi prisutnih na graničnim prelazima (unutar, između i međunarodnu saradnju) kao i drugih državnih organa i institucija u cilju postizanja otvorenosti granice za kretanje lica i trgovinu i zatvorenosti granica za sve kriminalne i druge aktivnosti koje ugrožavaju stabilnost u regionu;\n8) granična policija je organizaciona jedinica Ministarstva unutrašnjih poslova koja neposredno obavlja poslove zaštite državne granice;\n9) povreda državne granice, odnosno granični incident je svako narušavanje nepovredivosti državne granice za koje je utvrđeno da nije u skladu sa propisima Republike Srbije o zaštiti državne granice i međunarodnim ugovorima, a koje je učinjeno ili je nastalo na teritoriji Republike Srbije kao posledica delovanja organa ili drugog lica, odnosno koje sa teritorije strane države počine službena lica državnih i lokalnih organa i druga lica te države;\n10) operator je pravno ili fizičko lice koje kao vlasnik ili korisnik upravlja aerodromom, lukom, pristaništem, železničkom stanicom i infrastrukturom koja je sastavni deo navedenih objekata.\nII ORGANI NADLEŽNI ZA VRŠENJE ZAŠTITE DRŽAVNE GRANICE\nPoslove granične kontrole i obezbeđenja državne granice vrše ministarstvo nadležno za unutrašnje poslove (u daljem tekstu: Ministarstvo) i drugi organi državne uprave u skladu sa nadležnostima utvrđenim zakonom.\nIntegrisano upravljanje granicom\nOrgani koji obavljaju poslove iz člana 3. Zakona dužni su da deluju usklađeno, ostvaruju saradnju i pružaju međusobnu pomoć u obavljanju poslova iz utvrđene nadležnosti i delokruga tih organa, u skladu sa određenim procedurama i principima utvrđenim Strategijom integrisanog upravljanja granicom u Republici Srbiji.\nOvlašćenja, mere i radnje\nPri obavljanju poslova iz člana 5. ovog zakona policijski službenik granične policije (u daljem tekstu: policijski službenik) primenjuje policijska ovlašćenja, kao i mere i radnje utvrđene Zakonom i to:\n1) vrši uvid u putne ili druge isprave propisane za prelazak državne granice;\n2) utvrđuje identitet lica i vrši proveru u propisanim evidencijama;\n3) ako postoji sumnja u identitet, odnosno u verodostojnost putne ili druge isprave propisane za prelazak državne granice, uzima otiske prstiju i dlanova lica i druge biometrijske podatke;\n4) proverava da li lice ispunjava uslove za ulazak, odnosno izlazak iz Republike Srbije;\n5) overava prelazak državne granice, odnosno unosi u putnu ili drugu ispravu propisanu za prelazak državne granice podatke o ulasku i izlasku, kao i podatke o zabrani ulaska u zemlju, podatke o unošenju i prenošenju vatrenog oružja i municije i druge relevantne podatke;\n6) proverava svrhu putovanja lica;\n7) ako na drugi način nije moguće obaviti kontrolu lica, vrši pregled i pretresanje lica;\n8) zadržava lice u vremenu koje je neophodno za vršenje kontrole i obezbeđuje pravilno, nesmetano i brzo odvijanje kontrole;\n9) zahteva od lica koja prelaze državnu granicu na uvid stvari i predmete koje nose sa sobom ili u prevoznom sredstvu i vrši njihov pregled;\n10) vrši unutrašnji i spoljni pregled prevoznog sredstva i proveru kroz propisane evidencije, u slučaju kada postoji sumnja da lice koje prelazi državnu granicu u prevoznom sredstvu prevozi skrivena lica, odnosno predmete i stvari čije je unošenje ili iznošenje iz Republike Srbije zabranjeno ili su pod posebnim režimom, radi utvrđivanja identiteta tih lica, sprečavanja nezakonitog prelaska državne granice i pronalaska predmeta i stvari;\n11) u slučaju da je potreban pretres svih delova prevoznog sredstva vrši rastavljanje prevoznog sredstva;\n12) postavlja i koristi tehnička sredstva, koristi službene pse i postavlja prepreke kojima se onemogućava nezakonito prelaženje državne granice.\nPolicijski službenik pri obavljanju poslova zaštite državne granice može primenjivati samo ona ovlašćenja, mere i radnje kojima se može ostvariti zakonom određeni cilj.\nPrimenom ovlašćenja, mera i radnji, policijski službenik ne sme prouzrokovati štetu koja bi bila nesrazmerna sa ciljem radi koga je preduzeta.\nPolicijski službenik dužan je da primenjuje ovlašćenja, mere i radnje za koje je ovlašćen dok ne postigne cilj, odnosno do trenutka dok ne utvrdi da se preduzetom radnjom ili naloženom merom cilj ne može postići.\nGranična kontrola od strane carinskih organa\nNa predlog Ministarstva, Vlada može odrediti da na nekim graničnim prelazima za pogranični saobraćaj, graničnu kontrolu obavljaju organi državne uprave nadležni za poslove carina, ukoliko je to ekonomičnije, a nije u suprotnosti sa razlozima bezbednosti.\nKada graničnu kontrolu obavljaju službenici organa državne uprave nadležni za poslove carina, granična policija im daje uputstva za rad i pruža stručnu pomoć.\nIII PRELAZAK DRŽAVNE GRANICE\nPrelazak državne granice na graničnom prelazu\nDržavna granica se, po pravilu, može prelaziti samo na graničnim prelazima sa važećom putnom ispravom ili drugom ispravom propisanom za prelazak državne granice, u vreme koje je određeno za vršenje saobraćaja na graničnom prelazu i na način koji je u skladu sa namenom graničnog prelaza.\nPrelazak državne granice van graničnog prelaza\nVan graničnog prelaza državna granica se može prelaziti u slučaju više sile ili ako je tako određeno međunarodnim ugovorom.\nU slučaju više sile državna granica se može preći u bilo koje vreme i na bilo kom mestu. Lica koja su državnu granicu prešla u slučaju više sile dužna su da o tome obaveste graničnu policiju bez odlaganja, odnosno odmah po prestanku razloga koji su uslovili takav način prelaska državne granice.\nAko postoji opravdan interes u skladu sa međunarodnim ugovorom, odnosno uz odobrenje nadležnog organa susedne države, granična policija u saglasnosti sa nadležnom carinarnicom može na zahtev grupe lica ili pojedinca izdati graničnu dozvolu za prelazak državne granice izvan graničnog prelaza, odnosno za prelazak državne granice na graničnom prelazu izvan utvrđenog načina prelaska i radnog vremena graničnog prelaza.\nGranična dozvola se izdaje određenim licima sa rokom važenja do jedne godine.\nGranična dozvola će se oduzeti u slučaju zloupotrebe ili prestanka razloga zbog kojih je izdata.\nObrazac zahteva za izdavanje granične dozvole, obrazac granične dozvole, način i rokove izdavanja propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nVrste graničnih prelaza\nGranični prelaz je mesto određeno za prelazak državne granice u drumskom, železničkom, vazdušnom i vodnom saobraćaju, na kome se granična kontrola obavlja stalno, sezonski i privremeno.\nGranični prelazi mogu biti otvoreni za međunarodni i pogranični saobraćaj.\nVlada određuje granične prelaze, vreme i način prelaska državne granice, što se sa susednom državom uređuje međunarodnim ugovorom.\nUslove i postupak otvaranja, zatvaranja i prekategorizacije graničnih prelaza propisuje Vlada.\nGranični prelazi za međunarodni i pogranični saobraćaj\nGranični prelaz za međunarodni saobraćaj je mesto određeno za prelaženje državne granice državljana Republike Srbije i stranih državljana.\nGranični prelaz za pogranični saobraćaj je mesto preko koga državljani Republike Srbije sa određene teritorije Republike Srbije prelaze državnu granicu radi boravka u određenoj zoni susedne države, odnosno preko koga državljani susedne države sa određene teritorije te države prelaze državnu granicu radi boravka u određenoj zoni Republike Srbije, u skladu sa međunarodnim ugovorom.\nPrivremeni granični prelaz\nPrivremeni granični prelaz može rešenjem odrediti ministar nadležan za unutrašnje poslove, uz saglasnost ministara nadležnih za poslove finansija i spoljne poslove i nadležnog organa susedne države, ukoliko je to potrebno za održavanje kratkotrajnih aktivnosti: kulturnih, naučnih, sportskih, verskih i turističkih, obavljanja poljoprivrednih radova, privredne delatnosti i drugih aktivnosti koje proizilaze iz međunarodnog ugovora, izvođenja vežbi za sprečavanje prirodnih katastrofa, kao i radi preusmeravanja saobraćaja koji se odvija preko državne granice.\nRešenjem iz stava 1. ovog člana određuju se vreme, način i drugi uslovi prelaska državne granice.\nPrivremeni granični prelaz može biti otvoren u trajanju do tri meseca u toku jedne kalendarske godine, a ako je određen zbog obavljanja poljoprivrednih radova - dok traju ti radovi, odnosno dok postoji opravdan interes.\nUslove i postupak za donošenje rešenja iz stava 1. ovog člana propisuje Vlada.\nPodručje graničnog prelaza\nPodručje graničnog prelaza obuhvata prostor koji je potreban za obavljanje granične kontrole sa objektima neophodnim za nesmetano i bezbedno odvijanje saobraćaja.\nPodručje graničnog prelaza utvrđuje se rešenjem Ministarstva, uz saglasnost nadležnih organa državne uprave koji obavljaju graničnu kontrolu.\nNa zajedničkim lokacijama graničnih prelaza, područje graničnog prelaza sa susednom državom određuje se u skladu sa međunarodnim ugovorom.\nUređenje i opremanje graničnog prelaza\nGranični prelazi moraju biti uređeni i opremljeni u skladu sa uslovima koje utvrdi Vlada i međunarodnim standardima, tako da omogućavaju bezbedno obavljanje granične kontrole.\nOperator aerodroma, luke, pristaništa ili železničke stanice na kojima se odvija međunarodni saobraćaj dužan je da obezbedi uslove da se granična kontrola obavlja nesmetano u skladu sa odredbama Zakona.\nOperator aerodroma iz stava 2. ovog člana dužan je da obezbedi prostor koji omogućava odvajanje putnika u međunarodnom saobraćaju od drugih putnika, kao i prostor za smeštaj stranaca koji ne ispunjavaju uslove za ulazak u zemlju u skladu sa posebnim zakonom.\nTroškovi uređenja, opremanja i tekućeg održavanja graničnih prelaza, osim onih za koje je utvrđeno da padaju na teret operatora, finansiraju se iz budžeta na način koji će bliže urediti Vlada.\nMeđusobni odnosi u vezi sa korišćenjem prostora i objekata za obavljanje granične kontrole između operatora i organa koji vrše graničnu kontrolu uređuju se ugovorom.\nObeležavanje područja graničnog prelaza\nGranični prelaz i njegovo područje obeležavaju se propisanim oznakama i drugom signalizacijom, pri čemu se natpisi osim na jeziku i pismu koje je u službenoj upotrebi mogu ispisivati i latiničkim pismom, kao i na stranom jeziku.\nOblik, sadržinu i izgled oznaka i druge signalizacije iz stava 1. ovog člana propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nOznake i drugu signalizaciju iz stava 1. ovog člana, na zahtev Ministarstva, postavlja i održava organ državne uprave nadležan za uređenje saobraćajnog sistema.\nIzuzetno od stava 3. ovog člana, oznake i drugu signalizaciju na graničnom prelazu i njegovom području na aerodromima, lukama, pristaništima i železničkim stanicama, na zahtev Ministarstva, postavlja i održava operator.\nIzvođenje radova na području graničnog prelaza\nIzgradnja, postavljanje objekata, promena njihove namene, kao i postavljanje instalacije, opreme i uređaja na području graničnog prelaza ne smeju da ometaju obavljanje granične kontrole i sprovođenje mera bezbednosti na državnoj granici.\nInvestitor ili projektant dužan je da od Ministarstva pribavi saglasnost za radove iz stava 1. ovog člana.\nSaglasnost iz stava 2. ovog člana neće se izdati ako se time ometa obavljanje granične kontrole i sprovođenje mera bezbednosti na državnoj granici.\nKretanje i zadržavanje na području graničnog prelaza\nNa području graničnog prelaza dozvoljeno je kretanje i zadržavanje lica koja nameravaju da pređu državnu granicu ili su je već prešla, a na području graničnog prelaza se zadržavaju zbog granične kontrole, kao i zaposlenih na graničnom prelazu i drugih lica koja za to imaju propisanu dozvolu.\nLica kojima je dozvoljeno kretanje i zadržavanje na području graničnog prelaza, dužna su da postupaju po naređenjima i uputstvima policijskih službenika.\nDozvola za kretanje i zadržavanje na području graničnog prelaza\nDozvolu za kretanje i zadržavanje na području graničnog prelaza izdaje granična policija.\nDozvola za kretanje i zadržavanje lica koja stalno obavljaju delatnost na području graničnog prelaza izdaje se sa rokom važenja do dve godine koji se može produžiti.\nRadi obavljanja privremene delatnosti, kao i kada je potrebno omogućiti kretanje i zadržavanje na području graničnog prelaza u kraćem trajanju, izdaje se privremena dozvola sa rokom važenja do 60 dana.\nDozvola za kretanje i zadržavanje na području graničnog prelaza može se izdati i drugim licima koja za to imaju opravdan razlog.\nObrazac dozvole za kretanje i zadržavanje na području graničnog prelaza i način njenog izdavanja propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nPodnosilac zahteva, odbijanje zahteva i oduzimanje dozvole\nDozvola se izdaje na pismeni zahtev operatora ili drugog poslodavca kod kojeg je zaposleno lice kome se ta dozvola izdaje, odnosno na zahtev zapovednika plovnog objekta, vazduhoplova ili voza.\nDozvola iz člana 21. ovog zakona neće se izdati, odnosno oduzeće se, ako to nalažu razlozi vođenja krivičnog ili prekršajnog postupka, sprečavanja širenja zaraznih bolesti ili razlozi bezbednosti.\nŽalba na rešenje iz stava 3. ovog člana ne zadržava izvršenje rešenja.\nLica kojima je izdata dozvola iz člana 21. ovog zakona moraju na vidnom mestu da nose identifikacionu kartu za vreme boravka na području graničnog prelaza.\nObrazac identifikacione karte i način njenog izdavanja propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nTroškove izdavanja identifikacione karte iz stava 1. ovog člana snosi operator ili drugi poslodavac kod kojeg je zaposleno lice kome se izdaje identifikaciona karta.\nIV GRANIČNA KONTROLA\nGranična kontrola je kontrola lica i putnih isprava, kontrola prevoznog sredstva i kontrola stvari koja se vrši na području graničnog prelaza u vezi sa nameravanim prelaskom državne granice ili neposredno nakon što je izvršen prelazak državne granice i druga kontrola prometa lica, robe, usluga, prevoznih sredstava, životinja i bilja preko državne granice određena zakonom.\nMesto granične kontrole\nGranična kontrola i druga kontrola određena ovim i drugim zakonom vrše se na području graničnog prelaza.\nPod uslovima utvrđenim ovim zakonom, granična kontrola može se obaviti van područja graničnog prelaza u vozovima, vazduhoplovima, plovnim objektima, a ako to iz posebno važnih razloga zahteva stranka - i na drugom mestu, u kom slučaju troškovi kontrole padaju na teret stranke.\nIzuzetno od odredbe stava 1. ovog člana, granična kontrola u vozovima i plovnim objektima u međunarodnom saobraćaju, može se vršiti i za vreme njihovog kretanja van područja graničnog prelaza, u skladu sa međunarodnim ugovorom.\nGranična kontrola ili deo te kontrole, ako je to u skladu sa međunarodnim ugovorom, može da se obavi i na području druge države.\nDužnosti lica koje prelazi državnu granicu\nLice koje prelazi ili je već prešlo državnu granicu dužno je da prilikom granične kontrole stavi na uvid policijskom službeniku propisanu ispravu za prelazak državne granice i omogući nesmetanu kontrolu. Područje graničnog prelaza lice ne sme napustiti dok se ne obavi granična kontrola.\nLice iz stava 1. ovog člana dužno je da policijskom službeniku pruži sva potrebna obaveštenja u vezi sa prelaženjem državne granice koja on od njega traži i postupi po njegovim upozorenjima i naređenjima.\nPregled prevoznog sredstva i stvari\nKorisnik prevoznog sredstva i stvari, mora biti prisutan prilikom pregleda istih.\nAko lice iz stava 1. ovog člana to zahteva, o izvršenom pregledu prevoznog sredstva i stvari, policijski službenik je dužan da izda potvrdu.\nPostupak sa pronađenim predmetima\nKada policijski službenik pri pregledu lica, stvari ili prevoznog sredstva nađe predmete koje treba oduzeti po odredbama zakona koji uređuje krivični ili prekršajni postupak, ili predmete koji su potrebni za vođenje ovih postupaka, postupak će se nastaviti po odredbama tih zakona.\nPronađeni predmeti koji nisu predmet krivičnog ili prekršajnog postupka, a u nadležnosti su carinskih ili drugih državnih organa, predaju se na dalji postupak tim organima.\nMinimum granične kontrole\nKada iz posebnih razloga na graničnom prelazu nije moguće izvršiti kontrolu u celini, a pri tome su iskorišćene sve kadrovske i organizacione mogućnosti, pri čemu nastane zastoj ili neprihvatljivo dugo čekanje za prelazak državne granice, odnosno nastanu druge veće smetnje pri odvijanju saobraćaja preko graničnog prelaza, granična policija ovlašćena je da privremeno odredi propuštanje pojedinih radnji u vršenju granične kontrole.\nPrilikom obavljanja kontrole iz stava 1. ovog člana granična policija je obavezna da primeni minimalne mere kontrole koje uključuju utvrđivanje identiteta i pouzdanu proveru validnosti putnih isprava lica koja prelaze državnu granicu.\nPolicijski službenik odgovoran za organizaciju i vođenje granične kontrole određuje prioritetne ciljeve granične kontrole koji treba da budu prilagođeni konkretnim bezbednosnim uslovima u cilju efikasnosti.\nU određivanju prioritetnih ciljeva kontrola ulaska ima prioritet u odnosu na kontrolu izlaska iz zemlje.\nO preduzetim merama iz stava 1. ovog člana granična policija obavestiće granični prelaz susedne države.\nOvera prelaska državne granice\nAko međunarodnim ugovorom nije drugačije određeno, prelazak državne granice Republike Srbije overava se pečatom, i to državljanima Republike Srbije - pri izlasku iz Republike Srbije, a na njihov zahtev - i pri ulasku u Republiku Srbiju, a strancima - samo pri ulasku u Republiku Srbiju.\nLicima koja državnu granicu prelaze sa ličnom kartom, na njihov zahtev, policijski službenik dužan je da izda potvrdu koja služi kao dokaz o ulasku, odnosno izlasku iz zemlje.\nIzgled i sadržinu pečata iz stava 1. ovog člana i obrazac potvrde iz stava 2. ovog člana, kao i način unosa podatka o zabrani ulaska u zemlju i drugih relevantnih podataka u isprave propisane za prelazak granice propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nDužnosti lica koje upravlja prevoznim sredstvom\nLice koje upravlja prevoznim sredstvom kojim prelazi državnu granicu dužno je da se pridržava postavljenih znakova, uputstava i naređenja policijskog službenika, da pristane, odnosno da zaustavi prevozno sredstvo na određenom prostoru graničnog prelaza na kome se vrši kontrola i ne sme prevoznim sredstvom napustiti taj prostor dok se ne izvrši kontrola.\nPosle završene kontrole, lice koje upravlja prevoznim sredstvom kojim prelazi državnu granicu dužno je da napusti područje graničnog prelaza.\nDužnosti operatora, vlasnika i korisnika saobraćajnog sredstva\nOperator, vlasnik, korisnik saobraćajnog sredstva, odnosno lice koje upravlja prevoznim sredstvom, dužni su da za vreme vršenja granične kontrole na graničnom prelazu, odnosno u saobraćajnom sredstvu obezbede potrebne uslove za obavljanje granične kontrole.\nOperator, odnosno zapovednik plovnog objekta, vozač motornog vozila i drugo lice koje upravlja prevoznim sredstvom dužni su da obezbede da putnici ne napuste prevozno sredstvo i područje graničnog prelaza pre izvršene kontrole propisane ovim zakonom, odnosno da se posle završene kontrole ne ukrcaju ili iskrcaju druga lica.\nGranična kontrola lica koja su u tranzitu u međunarodnom vazdušnom saobraćaju\nGranična kontrola propisana ovim zakonom ne vrši se nad licima koja su u tranzitu preko teritorije Republike Srbije u međunarodnom vazdušnom saobraćaju, ako nakon sletanja vazduhoplova na aerodrom otvoren za međunarodni saobraćaj bez nepotrebnog odlaganja nastave putovanje i za to vreme ne napuste vazduhoplov ili ako to vreme provedu u za to posebno određenom prostoru na aerodromu.\nZaustavljanje voza u međunarodnom saobraćaju\nVoz u međunarodnom saobraćaju koji ulazi, odnosno izlazi iz Republike Srbije, ne sme se zaustaviti na delu pruge između granične linije i područja graničnog prelaza, osim u slučaju više sile ili kad je to nužno zbog regulisanja železničkog saobraćaja.\nAko se voz u međunarodnom saobraćaju koji je ušao, odnosno izlazi iz Republike Srbije, usled više sile ili nužde, zaustavi na delu pruge između granične linije i područja graničnog prelaza, železničko osoblje dužno je da obezbedi voz, da preduzme potrebne mere radi sprečavanja izlaska putnika, odnosno ulaska drugih lica i da o zaustavljanju voza odmah obavesti graničnu policiju.\nPristajanje plovnih objekata u međunarodnom saobraćaju van određenog graničnog prelaza\nUkrcavanje i iskrcavanje lica u međunarodnom rečnom saobraćaju\nDužnosti zapovednika plovnog objekta u međunarodnom saobraćaju\nKretanje vazduhoplova duž granične linije\nVazdušni putevi ne mogu se odrediti duž granične linije.\nZa letenje civilnih vazduhoplova u vazdušnom prostoru Republike Srbije koji se nalazi 300 metara od granične linije potrebno je odobrenje granične policije.\nSletanje vazduhoplova van mesta određenog za međunarodni vazdušni saobraćaj\nZapovednik vazduhoplova u međunarodnom saobraćaju koji se usled više sile ili nužde vazduhoplovom spusti van mesta određenog za međunarodni vazdušni saobraćaj dužan je da o sletanju vazduhoplova odmah obavesti najbližu područnu policijsku upravu, odnosno policijsku stanicu.\nIzveštavanje o ličnim podacima i putnim dokumentima putnika u međunarodnom vazdušnom saobraćaju\nNa zahtev granične policije, avioprevoznik u međunarodnom vazdušnom saobraćaju dužan je da lične podatke i podatke o putnim dokumentima putnika koje prevozi dostavi graničnoj policiji pre sletanja vazduhoplova na aerodrom.\nLica koja ne ispunjavaju uslove za ulazak na teritoriju Republike Srbije vraćaju se na polaznu destinaciju o trošku avioprevoznika iz stava 1. ovog člana.\nDozvola za kretanje i zadržavanje na području naseljenog mesta u kome se nalazi granični prelaz\nČlanu posade stranog plovnog objekta, voza ili vazduhoplova koji nema potrebnu vizu, za vreme zadržavanja plovnog objekta, voza ili vazduhoplova na području graničnog prelaza, odnosno luke ili pristaništa, može se izdati dozvola za kretanje i zadržavanje na području naseljenog mesta u kome se nalazi granični prelaz, odnosno luka ili pristanište.\nDozvola iz stava 1. ovog člana, na pismeni zahtev zapovednika stranog plovnog objekta, voza ili vazduhoplova izdaje granična policija, za vreme zadržavanja broda, voza ili vazduhoplova, a najduže do 30 dana.\nObrazac dozvole iz stava 1. ovog člana propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nV OBEZBEĐENJE DRŽAVNE GRANICE\nVI ODREĐIVANJE, OBELEŽAVANJE I UREĐIVANJE DRŽAVNE GRANICE\nOdređivanje državne granice\nDržavna granica određuje se međunarodnim ugovorom.\nPripremu za zaključivanje međunarodnih ugovora o razgraničenju i utvrđivanju državne granice obavlja ministarstvo nadležno za spoljne poslove i drugi državni organi na način koji će urediti Vlada u saradnji sa nadležnim organima susednih država, u skladu sa zakonom.\nObeležavanje granične linije\nGranična linija obeležava se graničnim oznakama.\nVrsta, oblik i način postavljanja graničnih oznaka određuju se međunarodnim ugovorom.\nPoslove premera, označavanja, obnavljanja i održavanja graničnih oznaka na državnoj granici vrši organ državne uprave nadležan za poslove državnog premera i katastra.\nOznačavanje blizine državne granice\nAko granična linija nije dovoljno vidljiva, na putevima i drugim komunikacijama u blizini državne granice mogu se postaviti posebne table sa natpisima i signalizacija kojima se upozorava na približavanje graničnoj liniji.\nPosebne table i signalizaciju iz stava 1. ovog člana, na zahtev granične policije, postavlja i održava organ državne uprave nadležan za uređenje i obezbeđenje saobraćajnog sistema.\nNa posebne table i signalizaciju iz stava 1. ovog člana zabranjeno je postavljati druge table ili signalizaciju kojima bi se smanjila vidljivost tabli i signalizacije kojima se upozorava na graničnu liniju.\nOblik, sadržinu i način postavljanja posebnih tabli i signalizacije propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nVlasnik ili korisnik zemljišta dužan je da omogući slobodan prolaz radi postavljanja i održavanja propisanih oznaka na području graničnog prelaza.\nOdržavanje granične linije\nAko u skladu sa međunarodnim ugovorom granična linija treba da bude očišćena od drveća, šiblja i drugog rastinja koji smanjuju vidljivost graničnih oznaka i pravac protezanja granične linije, o čišćenju i obezbeđenju preglednosti granične linije stara se organ državne uprave nadležan za poslove inženjerske geodezije.\nPovrede državne granice\nPovrede državne granice odnosno granične incidente, utvrđuje Ministarstvo.\nPovrede državne granice odnosno granični incidenti se rešavaju u skladu sa međunarodnim ugovorom, odnosno diplomatskim putem, ako ne postoji međunarodni ugovor.\nNačin utvrđivanja povreda državne granice i graničnih incidenata propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nZabrana uzgajanja određenih poljoprivrednih kultura\nRadi vidljivosti granične linije, ministar nadležan za unutrašnje poslove može zabraniti setvu određenih vrsta poljoprivrednih kultura, odnosno sađenje određenih vrsta voćaka i drveća i drugog rastinja u dubini 100 metara od granične linije, a ako to zahtevaju razlozi bezbednosti - i na većoj udaljenosti.\nU slučaju iz stava 1. ovog člana vlasnik, odnosno korisnik zemljišta nema pravo na naknadu štete.\nZabrana ili ograničenje određenih aktivnosti uz graničnu liniju\nDonošenje prostornog i urbanističkog plana za prostor uz graničnu liniju\nAko se u skladu sa posebnim zakonom donosi prostorni i urbanistički plan kojim se uređuje i prostor u dubini 300 metara od granične linije, u postupku donošenja tog plana potrebna je saglasnost Ministarstva.\nSaglasnost za donošenje prostornog i urbanističkog plana iz stava 1. ovog člana neće se izdati ako bi se planiranim uređenjem prostora doveli u pitanje bezbednost i vidljivost granične linije.\nVII MEĐUNARODNA GRANIČNA SARADNJA\nMeđunarodna granična saradnja obuhvata delatnost granične policije na teritoriji strane države, saradnju sa stranim graničnim službama, razmenu policijskih službenika za vezu i razmenu informacija, odnosno delatnost stranih graničnih policija na teritoriji Republike Srbije.\nMeđunarodna saradnja iz stava 1. ovog člana ostvaruje se na osnovu međunarodnog ugovora.\nKad u okviru međunarodne granične saradnje policijski službenik vrši određene radnje zaštite državne granice na području druge države primenjuje ovlašćenja, mere i radnje iz člana 6. ovog zakona, osim onih koje su u suprotnosti sa međunarodnim ugovorom.\nU cilju efikasnog vršenja poslova zaštite državne granice, granična policija ovlašćena je da od lica prema kojima primenjuje ovlašćenja prikuplja lične podatke i da te podatke unosi i obrađuje u evidencijama.\nRadi vođenja evidencija utvrđenih ovim zakonom, granična policija ovlašćena je da lične podatke od lica iz stava 1. ovog člana prikuplja i uz primenu tehničkih i drugih sredstava.\nPod tehničkim i drugim sredstvima iz stava 2. ovog člana podrazumevaju se uređaji i druga tehnička sredstva kojima se u cilju traganja, utvrđivanja identiteta i pronalaska počinioca krivičnih dela i prekršaja prilikom zaštite državne granice, vrši fotografisanje, snimanje i video nadzor. Navedeni uređaji mogu biti automatski.\nUređaji iz stava 3. ovog člana, kada su postavljeni na području graničnih prelaza moraju biti postavljeni na vidnom mestu sa vidno obeleženim znakom upozorenja.\nPropis o postavljanju i korišćenju uređaja i drugih tehničkih sredstava iz stava 3. ovog člana donosi ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nSnimci ličnih podataka prikupljeni uz pomoć uređaja i sredstava iz st. 2. i 3. ovog člana uništavaju se po isteku roka od pet godina od dana izvršenog snimanja, osim ako nisu potrebni za vođenje krivičnog i prekršajnog postupka.\nGranična policija dužna je da vodi evidencije o licima:\n1) nad kojima je izvršena granična kontrola;\n2) kojima nije dozvoljen prelazak državne granice;\n3) prema kojima je sproveden postupak utvrđivanja identiteta;\n4) kojima su izdate dozvole iz čl. 12, 21. i 47. ovog zakona;\n5) kojima je odbijen zahtev za izdavanje dozvole ili im je dozvola oduzeta u slučaju iz člana 22. stav 2. ovog zakona;\n6) pripadnicima stranih službi bezbednosti kojima je izdato odobrenje za ulazak u Republiku Srbiju, odnosno čiji je ulazak u Republiku Srbiju najavljen;\n7) kojima je izdata identifikaciona karta za kretanje i zadržavanje na području graničnog prelaza;\n8) koja su učinila povredu državne granice;\n9) koja su najavila lov, odnosno ribolov uz graničnu liniju;\n10) koja su podnela zahteve za davanje saglasnosti o usklađenosti glavnog, odnosno idejnog projekta iz člana 19. ovog zakona;\n11) kojima je izdata saglasnost iz člana 19. ovog zakona;\n12) kojima je izdato odobrenje za unošenje, prenošenje i iznošenje vatrenog oružja i municije.\nSadržaj, način vođenja i rok čuvanja podataka u evidencijama iz stava 1. ovog člana bliže propisuje ministar nadležan za unutrašnje poslove.\nLični podaci iz evidencija koje se vode na osnovu člana 62. ovog zakona mogu se davati drugim organima u skladu sa zakonom, a organima stranih država i pod uslovima određenim međunarodnim ugovorom.\nNovčanom kaznom od 100.000 do 1.000.000 dinara kazniće se za prekršaj pravno lice:\n1) ako bez saglasnosti Ministarstva gradi ili postavlja objekte, instalaciju, opremu i uređaje na području graničnog prelaza (član 19. st. 1. i 2. ovog zakona);\n2) ako graničnoj policiji ne podnese pismeni zahtev za izdavanje dozvole za kretanje i zadržavanje na graničnom prelazu za zaposlenog pre nego što zaposleni otpočne sa radom na području graničnog prelaza (član 22. stav 1. ovog zakona);\n3) ako zaposlenom koji ima dozvolu za kretanje i zadržavanje na području graničnog prelaza ne pribavi identifikacionu kartu (član 23. stav 1. ovog zakona);\n4) čije prevozno sredstvo napusti područje graničnog prelaza pre izvršene kontrole propisane ovim zakonom (član 35. stav 1. ovog zakona);\n5) ako za vreme vršenja granične kontrole na graničnom prelazu, odnosno u saobraćajnom sredstvu ne obezbedi potrebne uslove za rad granične policije (član 36. stav 1. ovog zakona);\n6) ako ne obezbedi uslove ili onemogući da se granična kontrola obavlja nesmetano u skladu sa odredbama ovog zakona (član 36. stav 1. ovog zakona);\n7) ako ne obezbedi da putnici ne napuste područje graničnog prelaza pre izvršene kontrole, odnosno da se posle završene kontrole ne ukrcaju ili iskrcaju druga lica (član 36. stav 2. ovog zakona);\n8) ako se na aerodromu na kojem se odvija međunarodni saobraćaj ne obezbedi prostor koji omogućava odvajanje putnika u međunarodnom saobraćaju od drugih putnika, kao i prostor za smeštaj stranaca koji ne ispunjavaju uslove za ulazak u zemlju u skladu sa posebnim zakonom (član 36. stav 1. i član 37. ovog zakona);\n9) ako se voz pri ulasku ili izlasku iz Republike Srbije, osim u slučaju više sile ili ako je to nužno zbog regulisanja železničkog saobraćaja, zaustavi na delu pruge između granične linije i područja graničnog prelaza (član 38. stav 1. ovog zakona);\n10) čiji železnički radnik o zaustavljanju voza u međunarodnom saobraćaju usled više sile ili nužde, koji je ušao, odnosno izlazi iz Republike Srbije, odmah ne obavesti graničnu policiju, ne obezbedi voz ili ne preduzme potrebne mere radi sprečavanja izlaska putnika, odnosno ulaska drugih lica u voz (član 38. stav 2. ovog zakona);\n11) čiji plovni objekt u međunarodnom saobraćaju pređe državnu granicu izvan graničnog prelaza otvorenog za međunarodni rečni saobraćaj (član 39. ovog zakona);\n12) čiji plovni objekt u međunarodnom saobraćaju, osim u slučaju više sile, pristane van određenog rečnog ili jezerskog graničnog prelaza bez potrebnog odobrenja (član 40. stav 1. ovog zakona);\n13) čiji plovni objekt primi i ukrca lica bez važeće isprave propisane za prelazak državne granice ili ukrcava ili iskrcava lica van graničnog prelaza, osim u slučaju spasavanja lica (član 41. stav 2. ovog zakona);\n14) čiji zapovednik plovnog objekta po dolasku iz inostranstva ili pre odlaska u inostranstvo ne preda graničnoj policiji prepis popisa članova posade i spisak putnika na plovnom objektu, odnosno ne stavi na uvid njihove isprave propisane za prelazak državne granice (član 42. stav 1. ovog zakona);\n15) čiji zapovednik plovnog objekta, nakon pristajanja u luku, odnosno pristanište ne ispuni propisanu obavezu iz člana 42. stav 2. ovog zakona;\n16) ako zapovednik vazduhoplova u međunarodnom saobraćaju, koji se usled više sile ili nužde, spusti van mesta određenog za međunarodni vazdušni saobraćaj, o sletanju vazduhoplova odmah ne obavesti najbližu područnu policijsku upravu odnosno policijsku stanicu (član 45. ovog zakona);\n17) ako se član posade stranog plovnog objekta, voza ili vazduhoplova, koji nema potrebnu vizu, za vreme zadržavanja plovnog objekta, voza ili vazduhoplova na području graničnog prelaza, odnosno luke ili pristaništa, kreće bez potrebne dozvole na području naseljenog mesta u kome se nalazi granični prelaz, odnosno luka ili pristanište (član 47. stav 1. ovog zakona);\n18) ako na posebne table za upozorenja i signalizaciju postavlja druge table ili signalizaciju kojima se smanjuje vidljivost tabli i signalizacije kojima se upozorava na graničnu liniju (član 52. stav 3. ovog zakona);\n19) ako na zemljištu čiji je vlasnik ili korisnik ne omogući slobodan prolaz ili na drugi način ometa obavljanje poslova obezbeđenja državne granice i granične kontrole (član 53. ovog zakona);\n20) ako seje određene vrste poljoprivrednih kultura, odnosno sadi određene vrste voćaka i drveća i drugo rastinje kada je to aktom ministra nadležnog za unutrašnje poslove zabranjeno (član 56. stav 1. ovog zakona);\n21) ako obavlja plovidbu, lov, ribolov, preleće vazduhoplovom, kreće se ili zadržava uz graničnu liniju, kada je to aktom Vlade zabranjeno ili ograničeno (član 57. stav 1. ovog zakona);\n22) ako bez pismene najave graničnoj policiji 48 časova pre početka lova, odnosno najkasnije 24 časa pre početka ribolova, koji obavlja upotrebom plovnog objekta, lovi ili ribari u određenoj zoni uz graničnu liniju (član 57. st. 2. i 3. ovog zakona).\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se i odgovorno lice u pravnom licu novčanom kaznom u iznosu od 5.000 do 50.000 dinara.\n1) pređe ili pokuša da pređe državnu granicu izvan određenog graničnog prelaza, izvan radnog vremena na graničnom prelazu ili suprotno nameni graničnog prelaza, ili ako pređe ili pokuša da pređe državnu granicu na graničnom prelazu bez važeće putne ili druge isprave propisane za prelazak državne granice (član 10. stav 2. ovog zakona);\n2) nema ispravu propisanu za prelazak državne granice ili odbije da je stavi na uvid policijskom službeniku, odnosno ako odbije da se podvrgne kontroli ili ako napusti područje graničnog prelaza dok kontrola još nije obavljena ili na drugi način pokuša da izbegne kontrolu (član 26. stav 1. ovog zakona);\n3) ne prijavi lovačko, odnosno streljačko oružje i municiju koje unosi u Republiku Srbiju (član 33. stav 1. i član 34. stav 1. ovog zakona);\n4) se iskrca ili ukrca na plovni objekt koji dolazi ili odlazi iz Republike Srbije izvan graničnog prelaza (član 41. stav 1. ovog zakona).\n1) pređe državnu granicu van graničnog prelaza usled više sile, a o tome odmah ne obavesti graničnu policiju (član 11. stav 2. ovog zakona);\n2) se kreće i zadržava na području graničnog prelaza bez potrebne dozvole ili ako na graničnom prelazu i njegovom području ne postupa po naređenjima i uputstvima koja izdaju policijski službenici (član 20. ovog zakona);\n3) na području graničnog prelaza pri kretanju i zadržavanju na vidnom mestu ne nosi identifikacionu kartu (član 23. stav 1. ovog zakona);\n4) ne pruži obaveštenja policijskom službeniku koja u vezi sa prelaženjem državne granice on od njega traži ili ako ne postupi po njegovim upozorenjima i naređenjima (član 26. stav 2. ovog zakona);\n5) kao zapovednik plovnog objekta u međunarodnom saobraćaju odmah ne obavesti područnu policijsku upravu, odnosno policijsku stanicu o mestu pristajanja plovnog objekta koji usled više sile pristane van međunarodnog graničnog prelaza (član 40. stav 2. ovog zakona);\n6) kao zapovednik plovnog objekta u međunarodnom saobraćaju odmah ne prijavi najbližem organu ukrcavanje i iskrcavanje lica van graničnog prelaza u slučaju spasavanja lica (član 41. stav 3. ovog zakona);\n7) kao zapovednik plovnog objekta dozvoli da se bez odobrenja granične policije sa plovnog objekta u luku iskrca lice koje je bez isprave propisane za prelazak državne granice ili koje se na plovni objekt ukrcalo bez njegovog odobrenja (član 42. stav 3. ovog zakona);\n8) na posebne table i signalizaciju postavlja druge table ili signalizaciju kojima se smanjuje vidljivost tabli i signalizacije kojima se upozorava na graničnu liniju (član 52. stav 3. ovog zakona);\n9) ako na zemljištu čiji je vlasnik ili korisnik ne omogući slobodan prolaz ili na drugi način ometa obavljanje poslova obezbeđenja državne granice i granične kontrole (član 53. ovog zakona);\n10) seje određene vrste poljoprivrednih kultura, odnosno sadi određene vrste voćaka i drveća i drugo rastinje kada je to aktom ministra nadležnog za unutrašnje poslove zabranjeno (član 56. stav 1. ovog zakona);\n11) bez pismene najave graničnoj policiji, 48 časova pre početka lova, odnosno najkasnije 24 časa pre početka ribolova lovi ili ribari u određenoj zoni uz graničnu liniju (član 57. st. 2. i 3. ovog zakona).\nNovčanom kaznom u iznosu od 5.000 dinara kazniće se na licu mesta za prekršaj fizičko lice koje upravlja prevoznim sredstvom kojim prelazi državnu granicu, ako se ne pridržava postavljenih znakova i uputstava i naređenja policijskog službenika ili ako ne pristane, odnosno ne zaustavi prevozno sredstvo na određenom prostoru graničnog prelaza ili ako napusti taj prostor pre nego što se izvrši kontrola, odnosno ako po završetku kontrole ne napusti područje graničnog prelaza (član 35. ovog zakona).\nPropisi na osnovu ovlašćenja iz ovog zakona doneće se u roku od jedne godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaje da važi Zakon o prelaženju državne granice i kretanju u graničnom pojasu ("Službeni list SFRJ", br. 34/79, 56/80 i 53/85, "Službeni list SRJ", br. 24/94, 28/96 - dr. zakon i 68/02 i "Službeni glasnik RS", broj 101/05 - dr. zakon).\nDo početka primene podzakonskih akata iz člana 68. ovog zakona, primenjivaće se podzakonski akti doneti na osnovu zakona iz stava 1. ovog člana, ako nisu u suprotnosti sa odredbama ovog zakona.


Vatrogasac: Izvukli smo vozača (28) iz smrskanog auta\nSpasao život vozaču\n09.04.2016. 00:21h 08.05.2017. 21:42h\nNedeljko Radović, iako iskusan policajac, kaže da je saobraćajna nesreća u kojoj je Stevan O. (28) teško povređen u Surčinu bila jeziva i da je nesrećni čovek samo čudom preživeo\nBEOGRAD - Vatrogasac Nedeljko Radović (43) spasao je sigurne smrti teško povređenog vozača „seat leona“ Stevana O. (28), koji je u utorak doživeo tešku saobraćajnu nesreću vozeći iz Surčina ka Jakovu.\nOn je iz za sada neutvrđenih razloga u Ulici braće Nikolića prešao na suprotnu stranu i udario u zaštitnu ogradu, pri čemu je zadobio teške povrede. Nakon jezive nesreće, prvi su stigli vatrogasci iz vatrogasno-spasilačke jedinice u Surčinu i teško povređenom vozaču spasli život jer su u rekordnih nekoliko minuta uspeli da ga izvuku iz kola kako bi što pre stigao do lekara.\n- Kada smo došli, scena koju smo ugledali bila je jeziva. Auto je bio na brežuljku, prednji deo je bio zgužvan, a kroz vozilo je prošla šipka metalne ograde. Ona je probila vetrobransko staklo i zabola se u suvozačevo mesto. Da je prošla nekoliko centimetara više, probola bi ga i na mestu bi ostao mrtav - priča za Kurir Radović, koji je s kolegom Slavišom Stevanović prvi stigao na mesto nesreće.\nOn dodaje da su vozača zatekli na mestu suvozača.\n- Kola su se okrenula za 90 stepeni i bila su nagnuta na desnu stranu. Vozač je bio svestan, bukvalno je sedeo na staklu vrata na mestu suvozača. Između njegovih nogu prolazila je metalna cev koja se zabila u sedište. Leva noga mu je bila s jedne strane cevi ispod sedišta, a druga s druge strane ograde. I sad se pitam kako je taj čovek ostao živ - kaže vatrogasac, dok nam na mestu nesreće pokazuje cev koja je probila šoferšajbnu i umalo na mestu ubila nesrećnog čoveka. Prema njegovim rečima, povređeni je sve vreme bio svestan.\n- Zapitkivao sam ga da proverim da li je svestan. Nisam smeo da dozvolim da izgubi svest. Žalio se da su mu noge utrnule, da ga boli desna ruka i da je žedan. Nisam smeo da mu dam vodu - objašnjava sagovornik Kurira.\nPrema njegovim rečima, najpre su osigurali kola i skinuli kleme sa akumulatora da se auto ne bi zapalio.\n- Počeli smo da obijamo vrata na mestu suvozača, pritom vodeći računa da nesrećnog čoveka ne povredimo još više. Vrlo brzo pridružile su nam se kolege iz zemunske vatrogasne jedinice, a potom je stigla i Hitna pomoć - kaže Radović i dodaje da je do sada sa kolegama više puta nekome spasao život. Povređenog vozača iz smrskanog automobila izvukli su vatrogasci i kolima Hitne pomoći prevezen je u Urgentni centar. Život mu je i dalje ugrožen.\nVatrogasna jedinica Surčin sa komandirom stanice Sašom Aleksić ima 11 zaposlenih.\n- Dugo smo bili najopterećenija stanica u odnosu na broj intervencija po čoveku. Jedna smo od najmlađih stanica, postojimo od 1999. Ova nesreća desila se nekoliko kilometara od nas, to je bio i jedan od razloga što smo mogli da odreagujemo u rekordnom vremenu - kazao je Aleksić.\nNedeljko Radović kaže da je mesto nesreće crna tačka i da se u godinu dana bar dve dese na istom mestu.- Iznad puta je nadvožnjak, ali i krivina. Ulica je malo uža i dovoljno je da neko ide malo brže i da se desi neko zlo - kaže Radović.\nNedeljko RadovićStevan O.udessaobraćajna nesrećavozačizvučenvatrogasacsurčin


Nebojša Stefanović lagao o poslovima svog oca | Klix Info\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović lagao je kada je rekao da firme njegovog oca Branka nemaju promet, jer su u 2018. poslovale i to sa milionskim gubicima, piše nedeljnik NIN.\nStefanović je u oktobru prošle godine izjavio u Skupštini Srbije da nijedna kompanija u kojoj je njegov otac ikada bio vlasnik ili suvlasnik nije imala „ni dinara prometa“, podseća ovaj list.\n„Osam i po meseci kasnije ispostavilo se da prvi čovek srpske policije, vicepremijer, predsednik beogradskog odbora i član Predsedništva Srpske napredne stranke u najvišem zakonodavnom telu nije govorio istinu“, navodi NIN.\nKako piše taj nedeljnik, Branko Stefanović je neposredni ili krajnji vlasnik tri kompanije: United BG, United BG Worldwide i Seven Stars Company, a suvlasnik je Worldwide Construction and Engineering Company.\nUnited BG gotovo da nije imala prihoda i završila je godinu sa neto gubitkom od skoro 3,6 miliona dinara. United BG Worldwide imala je skoro 3,6 miliona dinara poslovnih prihoda, a završila je sa minusom od 2,1 milion dinara, prema izveštajima koje je objavila Agencija za privredne registre.\nWorldwide Construction and Engineering završila je 2018. godinu sa nešto više od milion dinara neto gubitka.\nSeven Stars Company, koja je u vlasništvu United BG Worldwide, imala je 2,6 miliona dinara poslovnih prihoda ali je završila sa neto gubitkom od 11,6 miliona, prema izveštaju APR-a.\nU okviru Seven Stars posluje i poznati beogradski restoran Maksim, prema pisanju NIN-a. U ovom restoranu je Branko Stefanović navodno nudio 300.000 evra bivšem vlasniku hotela Šumadija Njegomiru Kilibardi, prema Kilibardinim tvrdnjama koje je preneo BIRN.\nHotel Šumadija bio je na meti huligana koji su demolirali ulaz u martu ove godine, nakon čega je novi vlasnik ušao u posed, a Kilibarda je tada tvrdio da mu hotel „otimaju uz pomoć batinaša“.\nBIRN je takođe otkrio da je Branko Stefanović posredovao u sklapanju unosnih poslova prodaje oružja između srpske firme „Krušik” i kupaca iz Saudijske Arabije.\nDokument do kog je došao BIRN pokazao je da je Stefanović trgovao oružjem kroz angažman u firmi GIM, u vlasništvu Gorana Todorovića, sa kojim je suvlasnik firme Worldwide Construction and Engineering.\nKako piše NIN, za samo dve godine od sklapanja ortakluka sa ocem ministra policije, prihodi GIM-a su porasli sa 16,4 na 975 miliona dinara.\nUpdated: 19 јула, 2019 — 10:06 am


PROMENJENI TERMINI POZORIŠNIH PREDSTAVA - Jefimija TV, Kruševac\nPROMENJENI TERMINI POZORIŠNIH PREDSTAVA\nObjavljeno: 17.11.2020. By Goran Nikolić\nNovim merama Kriznog štaba i Vlade Republike Srbije, koje su stupile na snagu danas, 17. novembra 2020. godine, predviđeno je da i radno vreme pozorišta bude do 21.00 sat. Nove protiv epidemijske mere Vlade Srbije pomerile početak svih ranije zakazanih predstava u Kruševačkom pozorištu, sa 20.00 na 19.00 sati.\nNa repertoaru pozorišta u Kruševcu, do 19. novembra je predstava Nezavisne produkcije iz Beograda “Žaklina, žena iz naroda”, za koju već danas nema karata, sve su rasprodate jer je zaista veliko interesovanje, saznajemo od Svetlane Đurđević koja je rukovodilac poslova odnosa sa javnošću i marketinga ove ustanove.\nOd početka epidemije koronavirusa, u radionici Kruševačkog pozorišta, zaposleni su radili na izradi zaštitnih maska, koje su podeljene volonterima Štaba za vanredne situacije, korisnicima i zasposlenima Gerontološkog centra i zaposlenima u apotekarskoj ustanovi, Muzeju, biblioteci i drugim ustanova u kulturi.\nĐurđević je pozvala građane da dođu u Pozorište, ponovivši da je Pozorište najsigurnije mesto, kada je reč o sprovođenju pšrotivepidemijskih mera.\nDANAS NA SNAGU STUPAJU NOVE MERE VLADE SRBIJE\nCOVID19, SRBIJA: DANAS SKORO 5.000 NOVOINFICIRANIH


Tri homoseksualca se zaglavila u žestokom seksu! – Informer\nDoktori beogradske bolnice “Dr Dragiša Mišović” prije nekoliko dana imali su jednu od najbizarnijih intervencija u svojim karijerama, kada su morali da rastave trojicu homoseksualaca koji su se “zaglavili” u ljubavnom zanosu tokom grupnjaka!\nNesretni muškarci su u jeku vatrenog seksa doživjeli spazam ili grčenje anusa, nakon čega nikako nisu mogli da se razdvoje pa su morali da pozovu Hitnu pomoć, piše Informer.rs\n– Trojica golih, oznojenih i zadihanih muškaraca ležali su na krevetu, slepljeni jedan za drugog, bez mogućnosti da se pomaknu. Bila je to zaista najnevjerovatnija scena u našim karijerama – priča medicinska sestra iz ove bolnice.\n– Ležali su tako zalijepljeni na krevetu i potpuno nemoćni, sreća da su sa nama bile muške kolege dovoljno jake da ih podignu iz kreveta i spuste niz stepenice. Morali smo da ih uvijamo u deke i tako sve zajedno prebacimo u kola Hitne pomoći. Problem je što u takvim situacijama postoji samo jedan lijek – da se injekcijama opuste mišići i tek tada grč popusti – priča ona.\nNajpoznatiji seksolog u Srbiji Savo Bojović kaže da spazam u toku seksa može da se dogodi bilo kome, a posebno ljudima koji su inače skloni grčevima u mišićima.


Ostali sportovi | Belle Amie - Part 10\nPlivači niškog kluba Sveti Nikola osvojili su 33 medalje na takmičenju održanom u Paraćinu. Medalje su osvojili Andrija Petković, Stefan Stojanović, Pavle Tešić, Uroš Canić, Ilija Tošić, Uroš Stojić,...\nNiški streličar na Svetskom dvoranskom prvenstvu\nNiški sreličar Nikola Stefanović osvojio je zlatnu medalju i nagradu za najbolji rezultat na 18. Memorijalnom turniru Mihajlo Čolović Čole. Najbolji niški streličar otputovao je u Sjedinjene Američke...


Festival Beldoks počinje večeras - Report.rs\nBy Milos P. 09/03/2020 Film, Najnovije, Zabava\nBeldoks, koji se svečano otvara večeras u 20 časova u Amfiteatru ispred Muzeja Jugoslavija, trajaće do 10. septembra i održaće se na sedam lokacija u Beogradu i onlajn.\nNa otvaranju 13. po redu festivala biće premijerno prikazan film “Govori da bih te video” u režiji Marije Stojnić, koji istražuje “zvučne krajolike” Radio Beograda, jedne od najstarijih radio stanica u Evropi, i višedecenijskog kulturnog svetionika grada.\nZatvaranje i dodela nagrada biće održani na istoj lokaciji 10. septembra, gde će biti prikazan norveški dokumentarni film “iČovek”, politički triler o veštačkoj inteligenciji, moći i društvenoj kontroli.\nSpecijalni program Beldoksa – “I kao integritet” okuplja pet najnovijih dokumentarnih filmova inspirisanih istraživačkim instinktom i jedinstvenim pričama novinara, građana i uzbunjivača.\n“Složena stvarnost istraživačkog novinarstva biće analizirana kroz seriju od tri panel diskusije. Festivalski program ‘I kao integritet’ osmišljen je kao kolaborativna platforma koja ima za cilj konsolidaciju profesionalne i šire publike sredstvima autorskog filma na polju između istraživačkog novinarstva, aktivizma i filma”, navode organizatori na sajtu Beldoksa.\nTaj program čine filmovi: “Nije se desilo” koji se bavi politički motivisanom ubistvom iz devedestih u Slovačkoj; film “Kolektiv” koji pruža pogled na ulogu istraživačkog novinarstva u razotkrivanju korupcije i najveće prevare u rumunskom zdravstvenom sistemu, dok ostvarenje “Belingket: Istina u svetu post-istine” prati uspon kolektiva “Belingket”, onlajn istraživača posvećenih otkrivanju pozadine najuznemirujućih svetskih događaja.\nFilm “Radijska tišina” govori o problemu bavljenja istraživačkim novinarstvom u Meksiku, zemlji koja se dugo nalazi na listi najopasnijih država za bavljenje tom vrstom novinarstva, a dokumentarac “XY Čelsi” prati priču o jednom od najpoznatijih uzbunjivača u svetu, Čelsi Mening.\nPored filmskih projekcija, koje će pratiti razgovori sa gostima i publikom, većina filmova iz zvaničnog programa Beldoksa biće dostupna za gledanje online na platformi “Cinesquare”, tokom celog trajanja festivala.\nProjekcije filmova biće realizovane u Amfiteatru ispred Muzeja Jugoslavije, Letnjoj sceni na Kalemegdanu (iza Galerije Prirodnjačkog muzeja), na terasi Art bioskopa Kolarac, u dvorani Art bioskopa Kolarac, Muzeju savremene umetnosti Beograd, Jugoslovenskoj kinoteci i Bioskopu Balkan.\nSvi programi 13. Beldoks festivala biće organizovani uz poštovanje mera Vlade Srbije i Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti kovid 19.\nIzvor: B92, Foto:filmfreeway.com\nBeldoks festival Film


06. 12. 2021. u 16:14 1 komentara 215 prikaza


Zakon o "kompjuterskom kriminalu" - B92\nBeograd -- Pred Skupštinom Srbije uskoro æe se pojaviti nacrt Zakona o Nacinalnom centru za borbu protiv visokotehnološkog kriminala.\nIzvor: B92 nedelja, 30.01.2005. | 17:04 Srbija\nPod ovako sroèenim nazivom obuhvaæena je oblast zaštite bezbednosti raèunarskih podataka, autorskih prava, intelektualne svojine, imovine, platnog prometa, ali i drugih sluèajeva raznih zloupotreba i falsifikovanja u domenu informatike.\nNajava usvajanja ovog zakona predstavlja prvi organizovani korak države u borbi protiv takozvanog komjuterskog kriminala, upravo u vreme kada veæina graðana, umesto èekova, za plaæanje poèinje da koristi kreditne kartice.\nU Srbiji ne postoje ni približni podaci o šteti koju su prethodnih deset godina pretrpeli država, distributeri i pojedinci kojima su narušena autorska ili intelektualna prava. Meðutim, otkako su posledice svih vidova piraterije u poslovanju osetile strane korporacije koje su ovde uložile novac, ili èiji se proizvodi ilegalno koriste, Srbija je bila prinuðena da uvede veoma preciznu regulativu.\nO tome kakve su trenutno kazne za pirateriju, govori Istražni sudija Drugog opštinskog suda Denis Beæiriæ: "Zapreæene kazne za ta dela ni sada nisu male, odnosno zapreæene kazne za ta krivièna dela su i do pet godina, ali ljudi to još uvek shvataju prilièno neozbiljno. Ova kampanja koju su vodili mediji urodila je plodom samo donekle. Ljudi su shvatili, ili mi se èini da su shvatili, ili je bar veæina shvatila, da je reè o kriviènom delu i da to ne može da se nekažnjeno radi. Meðutim, èini mi se da još nisu shvatili koliko æe se država ozbiljno boriti protiv toga i nažalost, mislim da æe, teka kada stignu te represivne mere, ljudi shvatiti da to država sankcioniše."\nStruènjacima iz policije i pravosuða jasno je da æe kriminalci uskoro pokušati da se ubace i u platni promet. O eventualnim posledicama nepripremljenosti za takva dešavanja dovoljno svedoèe podaci o šteti nastaloj samo zbog ilegalne prodaje softvera, kažu zamenik Drugog opštinskog tužioca Branko Stamenkoviæ i naèelnik Odeljenja za suzbijanje privrednog kriminala beogradske policije Dragoljub Radoviæ.\n"'Majkrosoft' je dao jednu odliènu prezentaciju, gde je u okviru te prezentacije, koliko se seæam, navedeno da samo na osnovu gubitaka na osnovu poreza, Srbija, samo na 'majkrosoftovim' proizvodima gubi 70 miliona dolara godišnje, a da u okviru tih gubitaka nije uraèunato da je izgubljeno negde oko 14 hiljada radnih mesta, vezanih za softversku industriju", kaže Stamenkoviæ.\nTaj podatak potvrðuje i Radoviæ: "Ošteæene su mnoge kuæe, a jedna od njih je i 'Majkrosoft' i to ošteæenje tokom 2004. iznosi preko 300 miliona dinara za zvaniène distributerske kuæe, koje uredno i po zakonu, izvršavaju svoje obaveze prema državi."\nBuduæi oblici kriminala\nMada preovladava uverenje da se u Srbiji èitav problem svodi na nelegalno presnimavanje filmova i muzike, Stamenkoviæ i Beæiriæ navode da velike internet prevare pokazuju drugaèiju sliku. "Mi smo imali interesovanje ambasade SAD u Beogradu, koja je pitala šta se dešava sa tim, jer su njihovi graðani tražili informacije do koje je faze došao taj postupak. Svejedno èiji je državljanin ošteæen, naš ili strani, mi moramo da shvatimo da je ta oblast visokotehnoloških kriminalnih dela dosta globalna, ali ako je posledica ovde kod nas, mi moramo da odgovorimo na nju. Ne možemo samo da kažemo da se to desilo tamo negde i da ta posledica nema veze, pa da tome okrenemo leða", kaže Stamenkoviæ.\nBeæiriæ navodi da je to buduæi oblik kriminala u Srbiji, odnosno ono što je u svetu veæ aktualno, kod nas tek stiže: "Veæ ima kriviènih dela. Ali, nažalost, sa ovim platnim prometom koji æe se polako pebacivati na elektronski oblik, kao što je to normalno u svetu, doæi æe i taj kompjuterski kriminal, vezan za platne kartice, provaljivanje u baze podataka, falsifikovanje, itd. To nas tek oèekuje i moramo se za to pripremiti."\nO neophodnosti donošenja ovakvog zakona, ali i koordinacije više ministarstava u njegovom sprovoðenju, kroz primer sveprisutne piraterije, biæe reèi u "Vestima" Radija B92 u ponedeljak.


Hotel Astj Castrovillari, hotel Италија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Hotel Astj: Datum dolaska :\nHotel Astj - Opis\nhodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Corso Calabria, 103 COSENZA sa pozicijom jugozapad za grad Castrovillari, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu Hotel Astj pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Castrovillari: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano. Stil ovog hotela je Luksuzan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Ima brzu internet konekciju.Pripada hotelskom lancu IG.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nHotel Astj tip(ovi):\nHotel Astj sadržaji i usluge\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Castrovillari)\nBežični internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Castrovillari)\nPozicija ovog hotela je sever za grad Rende, a nalazi se u ulici via Ietticelli, 55, na samo 108 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Rende. U 1,2 km -\nStil hotela B&B Palazzo Pancaro je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 9 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via Giuseppe Paladino, a pozicija\nStil ovog hotela za grad Altomonte je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 10 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ul\nNa 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici C.da Pantaleo, a pozicija mu je jugoistok za grad Altomonte. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hot\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Astj: Datum dolaska :


Press Online :: Životinjsko Carstvo :: Psi mogu da "nanjuše" trudnoću\nUsled hormonskih promena, miris žene se u trudnoći menja, a kako je čulo mirisa kod pasa daleko razvijenije nego naše, psi uočavaju te promene.\nMožda će skepticima koji nikad nisu imali psa delovati kao još jedno preterivanje, ali stručnjaci koji se bave ponašanjem pasa, piše MAGAZIN PAS, smatraju da uopšte nije čudno da i ljubimci prilagođavaju svoje ponašanje novonastaloj situaciji.\nKako psi znaju o čemu se radi? Diskutabilno je da li zaista imaju svest o razlozima koji stoje iza opaženih promena, ali osetljiva čula im omogućavaju da uoče i ovakve novosti. Sve ove promene, za nas možda suptilne i spore, za psa predstavljaju narušavanje rutine, pa i psi ponekad menjaju svoje ponašanje. Neki mogu ostati indiferentni, dok drugi reaguju burno, a treći, opet, odluče da su oni jedini kvalifikovani zaštitnici buduće mame.\nŠta to pas primećuje? Izgleda – sve. Usled hormonskih promena, miris žene se u trudnoći menja, a kako je čulo mirisa kod pasa daleko razvijenije nego naše, psi uočavaju te promene. U nekim slučajevima psi postaju mazniji, protestuju kad su primorani da se odvoje od trudnice, prate je u stopu. Drugi postaju agresivniji, uglavnom prema strancima koji pokušavaju da se približe ženi.\nHormoni ne menjaju samo miris žene, već dovode i do promena u njenim emocijama i reakcijama, a pas, kao dobar čitač govora našeg tela i vizuelnih stimulusa, reaguje u skladu s informacijama koje mu šaljemo.\nPrimećuje i promene u izgledu žene, u načinu na koji se kreće i koliko se kreće. Verovatno ga najviše „pogađaju“ promene njenog ponašanja prema njemu samom. Dešava se da i pre nego što beba dođe na svet, buduća mama posvećuje manje pažnje svom psu ili prilagođava igru svom stanju, što pas može da protumači kao odbacivanje i da se usled separacione anksioznosti ponaša agresivno – laje na trudnicu, grize nameštaj i razbacuje stvari, urinira po kući.\nDa stvar bude još komplikovanija za naše ljubimce, menja se i čitava porodična dinamika i ponašanje ostalih ukućana, ali i sam prostor na koji je pas navikao. Donose se nove stvari, razmeštaju postojeće, a posebno je stresno ako trudnoću prati i selidba.\nUkoliko pas postane posebno agresivan prema ljudima ili prema fizičkom okruženju, savetuje se da se pokuša s postavljanjem čvršćih granica i insistiranjem na poštovanju pravila (što je ponekad teže za bolećive vlasnike nego za psa) ili da se pozove dreser ako sve ostalo ne da željeni rezultat.\nA kad beba dođe? Nemojte je ostavljati sa psom bez nadzora. Psa pohvalite i nagradite ga svaki put kad je nežan prema novom članu porodice, ali dok se ne navikne na bebu, budite oprezniji kad joj se približi. Ako je vaš pas bio dobre naravi pre dolaska bebe, uz malo pažnje trebalo bi da ostane takav i kad se porodica proširi.