Dnevni pregled - 13.7.2016 - Vijesti.me\nDnevni pregled 13.7.2016 Arhiva\nGrbljani na Zlatiboru\nTim iz Radanovića je sačuvao gro tima iz prošle sezone. Otišli su Petar Vukčević i Bojan Kopitović, a novo lice je Marko Ilinčić.\nRudar doveo Melunovića\nKako je saopšteno na sajtu pljevaljskog kluba, momak rođen u Prijepolju dogovorio je jednogodišnju saradnju sa dvostrukim crnogorskim šampionom.\nDragiša Blagojević najbrži u Nikšiću\nPoljska i Brazil slavili na startu\nRakojević: Dobro je, kako je moglo da bude\n„Izgubili smo 2:0, jer Ludogorec ima mnogo više kvalitetnih igrača od nas. Poraz 2:0 nas i zadovoljava, jer je mogao da bude mnogo ubjedljiviji", rekao je Rakojević\nForbs: Tejlor Svift najplaćenija svjetska zvijezda\nZahvaljujući svjetskoj turneji pod nazivom "1989 World Tour", Svift je razbila rekod Roling Stonsa, zaradivši 200 miliona dolara na kontinentu Sjeverne Amerike\nNa Kipru otkriveno najstarije selo na svijetu?\nNa arheološkom nalazištu od 5.000 kvadratnih metara u Klimonasu su nađene i kosti mačaka i pasa, i ostaci kamenog oruđa za rad i lov\nPentagon: Ubijen jedan od džihadističkih lidera Omer Kalifa\nMeksiko: Kokain sakrili u burićima sa čili sosom\nBurići sa drogom su pronađeni u zapadnom meksičkom gradu Manzanilo\nViše od 100 ljudi evakuisano sa Tenerifa zbog urušavanja puta\nAkcija spasavanja je izvedena u ranim jutarnjim satima a trajala je nekoliko sati\nPajović odlučuje o direktnim prenosima Skupštine\nĐurović predlaže da RTCG prenosi sjednice do raspuštanja Skupštine\nOtvoren konkurs za idejno rješenje zgrade Aca Đukanovića\nNa parceli treba da bude izgrađeno 3.930 kvadrata, odnosno dvije podzemne garaže, prizemlje i sedam spratova\nMedeni mjesec bez muža: Pogledajte kako se mlada provela\n"Ljudi su bukvalno lomili vrat sa svim tim selfi štapovima, tako da sam izgledala prilično normalno", kaže Huma\nRodžers: Liverpul i Čelsi imaju velike šanse da budu prvaci\nKlub sa Enfilda na titulu prvaka Engleske čeka čak 26 godina, ali nikada nije osvojio Premijer ligu od njenog osnivanja.\nPodgorica: Muškarac ranjen nožem nakon tuče\nIz policije je "Vijestima" rečeno da je osumnjičeni Mensur Ljucović (40) uhapšen\nPolicija se usredsredila na grupu osnovanu krajem 2015. godine na Fejsbuku na kojoj se postavljaju govori mržnje kao i parole povezane s nacističkim ideologijom\nPionirke startovale porazom protiv Bugarske\nAmbasadori NATO-a i Rusije sastaju se da ublaže tenzije\n"Rekli smo da smo transparentni i da smo spremni da razgovaramo, ali još nismo od njih dobili odgovor", rekao je Skaparoti\nNova muzika u čast don Branka\nTri naručena djela inspirisana su don Brankovim pjesničkim opusom i njemu posvećena\nVujadinović osigurao srebro, Vujović se sjutra bori za bronzu\nVujadinović se plasirao se u finale u kategoriji borbe do 84kg, u kojem će se sjutra boriti protiv Ugur Aktaša sa Istanbul Ajdin Univerziteta iz Turske\nRusi žele plažu u Rijeci Reževića\nJedno od najluksuznijih naselja na crnogorskoj obali izgrađeno je na samoj hridi i nema plažu...\nŽabljački katastar danima u blokadi\n“Svi ispaštamo što u Katastru nema rukovodioca”\nDinje u Barseloni za 16,5 miliona eura\nDinje je u Barselonu stigao za 16,5 miliona eura, a ta cifra bi mogla da poraste do 20,5 miliona eura u zavisnosti od rezultata.\nKoalu nazvali Dejvid Bouvi zbog različite boje očiju\nNa sreću, heterokromija ne utiče na to kako koala vidi svijet oko sebe\nNejmar: Uplašio sam se kada sam vidio Mesija, Ćavija, Pikea..\nNovi detalji: Ulama kazao da mu je Medin tražio da nabavi pištolj\nPorodica Medin nije bila raspoložena za razgovor. Kratko su kazali da žele jedino da im se Nemanja vrati\nČuveni kineski slikar Zhou u posjeti Crnoj Gori\nO popularnosti braće Đo (Zhou brothers), najbolje govori podatak da je guverner države Ilinos, 16. oktobar posvetio čuvenoj kineskoj braći kao njihov dan, te da se jedna ulica u Čikagu zove Zhou brothers\nVijesti u pola 7: Saznajte nove detalje o nestanku Nemanje Medina\nČesi na društvenim mrežama dogovaraju i zajedničko hvatanje pokemona, sjutra u jednom od parkova u Pragu\nPremijera spota Abhotha: Lavkraftovski vještičiji ritual na Bedemu\nPjesma, kao i čitav EP, govori o prizivanju Drevnih, monstruoznih i zaboravljenih interdimenzionalnih božanstava iz djela H.F. Lavkrafta\n"Simbol odličnih odnosa": Otvorena Crnogorska kuća u Beogradu\nSrpski premijer i crnogorski predsjednik razgovarali su o potrebi bolje saobraćajne i energetske povezanosti dvije države\nKrivokapić: Moguće istupanje iz Vlade ako se ne zaštiti državni interes\nKrivokapić je rekao da će SDP, DEMOS i URA o tome pismeno obavjestiti premijera Mila Đukanovića i podsjetio na sporazum o stvaranju uslova za slobodne izbore, kojim se precizira da odluke od posebnog značaja u Vladi treba da budu donijete konsezusom\nUN: Izraelci i Palestinci vrlo blizu tačke bez povratka\nPredstavnik UN smatra da, ukoliko se problem ne riješi, postaće velika opasnost za cijeli region\nUskoro će biti riješen problem mještana Šipčanika?\n"Uvidjeli su da se nešto mora rješavati, kao i da je trećina zemljišta, od 36 hektara, koje treba da nam vrate pod sporom”\nKameron: Volim mačka Larija, ali on pripada Dauning stritu\nU javnosti je bilo zabrinutosti da bi Lari mogao ostati bez doma kada Kameron napusti rezidenciju premijera\nGTA u stvarnom životu: Tinejdžer je noćna mora švedske policije\nPosljednji put je pobjegao prošlog utorka, ukrao Audi Q5 i krenuo ka Stokholmu. Očigledno je da preferira skupa vozila jer je ranije krao porše, mercedes, BMW...\nZemljotres od 6,3 Rihtera na novozelandskim ostrvima Kermadek\nEpicentar je u samom okeanu, na dubini od 12 kilometara i 201 kilometara sjeveroistočno od ostrva Raul\nSea Dance: Kapije se u četvrtak otvaraju u 19 sati\nZamjenska mjesta za festivalske narukvice rade od utorka, kako bi posjetioci izbjegli čekanje u redovima za zamjenu prvog festivalskog dana\nDJ Jan De R na Sea Dance-u: Nastup posvećujem pokojnom prijatelju\nRešetar se od 2008. bavi DJ-ingom, od idućeg mjeseca će uplivati u producentske vode\nSkupština sjutra u Pržnu, Veber novi predsjednik\nU narednih 12 mjeseci regionalno takmičenje, umjesto dosadašnjeg predsjednika Dragana Bokana, vodiće prvi čovjek Cedevite Mladen Veber.\nVijenci su položeni i na spomen obilježja na Virpazaru, gdje je prije 75 godina pukla prva ustanička puška u Crnoj Gori\nŠampon socijalista: Francusku šokiralo koliko Oland plaća frizera\n"Mogu da razumijem pitanja, mogu da razumijem da postoje osude", kazao je vladin portparol Stefan Le Fol koji je potvrdio da je plata frizera 9.985 eura mjesečno\nHerceg Novi: Kazne za neadekvatno odlaganje otpada\nNa Škveru i kod pijace u Starom gradu postavljeni su podzemni kontejneri – uredno i praktično rješenje koje je praksa u svim razvijenim gradovima\nDvajt Hauard potpisao za Atlantu\nVeć nekoliko godina pokušavam da posjetim Ursulovačko jezero na Bjelasici. Uvijek bi se nešto ispriječilo između nas. Ove godine je stajalo na vrhu liste: Ovo se mora posjetiti\nVuk Milošević potpisao za Politehniku\nNavodi se da je Milošević potpisao ugovor na dvije godine.\nRadnici da idu kući kad pređe 36 stepeni\nPoslodavcima se preporučuje da zaposleni ne rade u periodu od 11 do 16 časova ukoliko proces rada to dozvoljava\nOtkrivena misterija Van Gogovog odsječenog uha\nOvaj dokument rješava nedoumicu da li je odsjekao cijelo uho, samo dio ili samo ušnu školjku\nGruvanje topova po dubrovačkom starom gradu bilo je nešto čemu se oštro protivio Krsto Đurović, koji se ratne '91. godine nalazio na poziciji komandanta garnizona u Kumboru\nHerceg Novi: Počela da radi ambulanta za turiste\nSvi objekti su opremljeni odgovarajućom medicinskom i drugom opremom, kadrovski su pokriveni i u funkciji su i za građane Herceg Novog ali i za turiste, saopšteno je\nDanilović obišao granicu u predjelu Čakora\nDanilović je sa saradnicima u radnoj posjeti sektoru granične policije-regionalni centar Sjever, gdje ga je dočekao Darko Marković, načelnik ovog centra\nPet selekcija na juniorskom turniru u Podgorici\nBoban Marjanović nakon ugovora sa Detroitom želi na OI\nĆorović: Nije bilo partijskog zapošljavanja\nĆorović tvrdi da nije bilo nikakve opstrukcije u radu kontrolora i da je Balić dobio na uvid svaki dokument koji je zatražio od njega kao izvršnog direktora\nKante u Čelsiju za 35 miliona\nPoklon gradu za praznik: Teretana na otvorenom\nPrvu ovakvu aktivnu zonu u našem gradu danas je otvorio sekretar za društvene djelatnosti i sport Opštine Herceg Novi, Vladimir Dželetović\nTO Budva: Cilj nam je još duža sezona, još više novca u kasi, još zadovoljniji gosti\n„ Blizu 780 hiljada gostiju tokom 2015. i skoro 4.9 miliona noćenja u gradu koji je projektovan za 20 hiljada stanovnika , dokazuje da smo na pravom putu"\nObilježavanje Dana državnosti u Herceg Novom\n“Spomenik Bezmetković simbol je vjekovne želje našeg naroda da doprinese sveukupnom nastojanju da se istraje na izgradnji zdravih temelja društva, da se izbori sloboda i osvoji pobjeda nad retrogradnim ideologijama i svakom mržnjom među ljudima, da postanemo svoji, nezavisni, dostojanstveni i postojani, kazala je Aćimović\nSNP: Ustanak predstavlja vrijednu istorjsku pouku\n"Trinaestojulski ustanak donio je socijalno-revolucionarne promjene s jedne i ostvarenje nacionalne ravnopravnosti, s druge strane. Ono što 13-tom julu daje posebnu vrijednost jeste činjenica da je taj ustanak imao opštenarodni karakter"\nRoćen: Taj 13. jul 1941. iznjedrio je 21. maj 2006.\n„13. jul je fascinirao jednog Žan-Pola Sartra, i zadivio Miterana. Najznačajniji događaj u Drugom svjetskom ratu, rekao je taj francuski predsjednik\nU Bojama jutra u četvrtak gledaćete...\nKompanija M:tel za najvjernije gledaoce Boja jutra obezbjedila vrijedne nagrade\nTrka s bikovima u Španiji: Amerikanac probden rogovima, još pet osoba povrijeđeno\nU gradske bolnice Pamplone su prebačena još četvorica Španaca i drugi Amerikanac, koji su tokom trke sa bikovima zadobili kontuzije\nBroj poginulih u stravičnom sudaru vozova u Bariju porastao na 27\nDo nesreće je došlo na pruzi između gradova Ruvo di Pulja i Korato, u blizini Barija, na obali Jadranskog mora\nGojković pozvao 18 igrača\nŠta je to NASA otkrila: Pokušavaju li Marsovci nešto da nam kažu?\nAmerička naučnica Veronika Bej, prevela je ove dine od tačkica i crtica u pisanu riječ i dobila:"Nee ned zb 6tnn deibedh siefi ebeee šiei esee seee"\nIzuzetno nepopularan: Više od dvije trećine mladih u SAD smatra da je Tramp rasista\nTrampa u pozitivnom svetlu vidi tek šest odsto mladih Afroamerikanaca, 10 odsto mladih latinoameričkog porijekla, 12 odsto mladih azijskog porijekla i 27 odsto mladih bijelaca\nSocijaldemokrate: Na tekovinama 13. jula treba da počiva budućnost našeg društva\nMatijas Majer ponovo na skijama\nManifestacija "Arterija" u Nikšiću: Muzička radionica, ispijanje piva, filmovi, koncerti...\nPopodnevni dio programa počinje projekcijama filmova mladih nikšićkih autora Maje Kecojević, Seja Šabotića i Dušana Kasalice, a zatim će binu „zauzeti“ članovi gradskog orkestra, obnovljenog u martu ove godine, koji su sugrađane već navikli na svirke\nLukšić: Tranziciono iskustvo CG može biti primjer za rješavanje savremenih potreba\n"Često ističemo princip ꞌ50-50ꞌ, kad govorimo o jednakosti društvenih grupa, ravnopravnosti polova...Ali, ono što želim da naglasim je da jedna populacija čini 50 posto stanovništva – oni mlađi od 25. Mi svijet moramo da uredimo za njih", kazao je Lukšić\nPajović: Simbol državne samostalnosti i antifašizma\n„U međuetničkom jedinstvu i zajedništvu svi trebamo da se radujemo i slavimo, zato što 13. jul simbolizuje dvije fundamentalne vrijednosti na kojima počivamo, a to su državna samostalnost i antifašizam"\nĐurović: Vratiti NVO u Zakon o računovodstvu i omogućiti zakonito djelovanje\nKoalicija NVO ne vidi razlog da se NVO izdvajaju iz sistema kontrole pravnih lica u odnosu privredne subjekte i javnu upravu, kazao je između ostalog Đurović\nNakon Umtitija na "Nou kamp" stiže i Dinje\nNight run Nikšić: Završena prva noćna trka\nPrvo mjesto u muškoj kategoriji na stazi dugoj 2,5 kilometara osvojio je Jakov Mijanović, dok je kod dama najbolja bila Rada Miladinović. Miloš Zindović, Vuk Gutović i Dušan Kaluđerović, bili su prvi u štafeti, dok su u trci na 800 metara, u kategoriji 10 do 15.godina, prva mjesta osvojili Jovana Miladinović i Vasko Marković\nKonatar: Zdravstvenim radnicima povećati plate, funkcionerima vratiti na staro\nKonatar smatra da funkcioneri već imaju enormne zarade za crnogorske uslove, koje su krajnje neprimjerene trenutku i siromaštvu "do kojeg su doveli Crnu Goru"\nU slavu ovog značajnog datuma i na ostalim spomen obilježjima na teritoriji Podgorice i opština u njenom sastavu delegacije Glavnog grada položile su vijence\nKunem vam se da postoji Red imps\nTreće mjesto za Kristinu Šćepanović\nKristina, koja je završila drugi razred Srednje muzičke škole “Dara Čokorilo”, predstavila se Šopenovom “Polonezom u C mollu” i “Đavoljim sugestijama” Sergeja Prokofjeva\nBilo je potrebno gotovo čitav vijek da ono što je zapisano u Ustavu postane životno. Da sazri uz pomoć, bolje je reći dragulja nego lidera pokreta za građanska prava Martina Lutera Kinga\nSelektor Rumunije gleda reprezentativce i tim iz Crne Gore\nKrištof Daum, proslavljeni njemački trener i novi selektor Rumunije, gledaće trojicu reprezentativaca - Kozmina Mocija, Andreia Prepelicu i Klaudijua Kešerua\nNagrađen projekat Senada Šahmanovića\nRadnja filma odvija se u Francuskoj i Crnoj Gori. Priča prati život žene u srednjim godinama koja je emigrirala u Francusku gdje je započela novi život.\nMi, Crna Gora i njeni građani možemo se osjećati bogato ako pogledamo u naše zvjezdano nebo, naše plavo mirisno more, divne i ponosne planine, naše šume i ljekovito bilje, naše čiste izvore. Naše svetinje\nBezbjednost hrane je prioritet\nNeshvatljivo mi je koliko su građani pomireni sa sudbinom kada je ispravnost hrane u pitanju. Valjda i zbog toga što je dobar dio građana zadovoljan kad ima hrane, pa i ne razmišlja o kvalitetu\nLudogorec - Mladost na TV Arenasport 2\nMeč počinje u 19 i 30 po našem vremenu\na sam šutijo i gledao sam u plovak od tunje. Dida je isto šutijo i gledao je u plovak od svoje tunje. Onda je on rekao: „Ne smi se neke narode mrzit više od ostalih samo zato šta su ovakvi ili onakvi ili šta se zovu ovako ili onako! To nije lipo\nSerija “Poaro”: Ubistva po abecedi\nSeriju “Poaro”, možete gledati svakog radnog dana, sa početkom u 20.00h, samo na TV Vijesti\nMačak se kandidovao za ruskog poslanika: "Nije član nijedne partije, ali podržava Putina"\nOvo nije prvi put da mačke učestvuju u izbornom procesu u Rusiji. U predizbornoj kampanji za mesto gradonačelnika grada Barnaula učestvovao je mačak po imenu Barsik\nNagrađeni najbolji đaci iz Budve: Ponos ste koji treba čuvati\nUkupno 47 đaka iz četiri škole uspjelo je da tokom školovanja ima najbolje ocjene\nAustralija: Orao pokušao da odnese dječaka, ljudi zapanjeno gledali\nDječak, za kojeg se vjeruje da ima između šest i osam godina, zadobio je samo "površne ogrebotine po licu"\nPrevrnuo se brod kod ostrva Lezbos: Utopila se djevojčica, šest osoba nestalo\nDva spasena migranta su navela da je sa njima u čamcu na naduvavanje bilo još devet osoba kada se to plovilo prevrnulo na putu od turske obale ka grčkom ostrvu\nDemokrate: Ljubav prema domovini ne mjeri se brojem miliona otetim iz njene kase\n"Demokratska Crna Gora, kako kroz odredbe svog Programa "Pobjede, a ne podjele", tako i svakim svojim potezom od osnivanja do danas, dokazuje da baštini vrijednosti koje sa sobom nosi današnji datum"\nMark Andre ter Stegen biće prvi golman Katalonaca\nHaising: Kina zadržava pravo da proglasi zonu vazdušne odbrane nad Južnim kineskim morem\nKao scena iz filmova o zombijima: Srušili se nakon što su uzeli sintetičku drogu\nPopularna droga, neka vrsta sintetičke marihuane, prilično je opasna, ali se, svim zabranama usprkos, prilično raširila u SAD posljednjih godina\nDejanu Šćepanoviću četiri godine zatvora\nSudije tog suda preinačile su odluku kolega iz bjelopoljskog Višeg suda. Šćepanoviću se sudilo pod optužbom da je 21. jula 2007. godine, tri sata iza ponoći, u kafani “Dva goluba” u bjelopoljskom naselju Loznice, povrijedio Radovića\nU liku samog Olivera Frljića, koji je u predstavi i akter i narator, vidjeli smo sjajnog Filipa Križana. Ovog izuzetnog hrvatskog glumca naša publika poznaje po briljantnoj ulozi Mocarta u jednoj od najboljih koprodukcija Grad teatra u posljednjih deset i više godina - “Amadeusu” u režiji Dore Ruždjak- Podolski\nPovodom Dana državnosti: Koncert "The Best of Montenegro" na TV Vijesti\nKeri: SAD će primiti 10.000 sirijskih izbjeglica ove fiskalne godine\n"To je šest puta više izbjeglica nego što smo primili prethodne fiskalne godine", naveo je Keri\nBlagojević ni u zatvoru ne može bez Elvisa, formirao rok bend, podučava zatvorenike istoriji...\nPo postojećoj sudskoj presudi, Blagojević ne može da bude oslobođen prije 2024. godine, navodi AP\nKlintonova povećala vođstvo u odnosu na Trampa\nRojters navodi da je Klintonova krajem prošle nedjelje imala prednost od deset poena u odnosu na Trampa\nNa sjeveru, u popodnevnim satima, očekuje se umjeren razvoj oblačnosti, a uglavnom u planinskim oblastima ponegdje je moguća kratkotrajna kiša i grmljavina\nAndrić na suđenju za smrt Ivane Šoć: Zadržala bih je da sam znala za pogoršano stanje\nAndrićevoj se sudi po privatnoj optužnici Miladina Šoća, oca pokojne Ivane, a taj postupak spojen je sa predmetom u kome su zbog smrti djevojke optuženi ljekari Infektivne klinike KC-a Dragan Obradović i Brankica Dupanović\nBez vanrednih ograničenja na putevima\nDanas je 13. jul, Dan državnosti Crne Gore\nCrnogorski predsjednik, Filip Vujanović, je sinoć, na svečanom prijemu u Plavom dvorcu na Cetinju, rekao da je Crna Gora, obnavljajući nezavisnost, svima pokazala da to čini korist u građana, a ne protiv bilo koga\nHajka bez dokaza za račun moćnika\n"Ne dešava se prvi put da tužilaštvo, suprotno zakonu, bude puko oruđe u rukama politike i njenih moćnika", kazao je advokat Goran Rodić\nAuto zapaljeno, Nemanju Medina traže, Vladimir Ulama i dalje nedostupan\nViši državni tužilac Željko Tomković kazao je “Vijestima” da je sa forenzičarima iz Danilovgrada i barskim inspektorima obavio uviđaj i donio naredbe za više vještačenja\nNenezić: Mamulu završavamo do kraja 2019., muzej prioritet\n“Mamula Montenegro je za početak registrovana u Tivtu, da bismo iskoristili postojeće resurse angažovane na projektu Luštica Bay, ali ćemo otvoriti i kancelariju u Herceg Novom čim se stvore uslovi za to”, najavio je Nenezić\nVujanović: Crna Gora nije protiv bliskosti sa Srbijom i prijateljstva s Rusijom\n"Imamo pravo da očekujemo od svih, posebno od prijatelja, da prihvate da naš suverenitet znači naše pravo da biramo vlastiti put. Taj put nije razilaženje ni sa kim, već pronalaženje našeg zasluženog mjesta u međunarodnoj zajednici", istakao je Vujanović\nDanas u "Vijestima": EPCG klima ovu Vladu?, Šuković kolegama rekao da ne zna ko je pucao\nČitajte i kolumnu Srđana Perića "Sloboda"\nNikola Vukčević ne ide na Olimpijske igre!\n"Vukčević je odustao, nije izdržao pripreme do kraja i to je njegova odluka", rekao je selektor Vladimir Gojković


Bugari i Rumuni na privremenom radu u Srbiji\nRadiša Dželebdžić, vlasnik preduzeća koje izvodi radove na uvođenju gasovodnih instalacija, kaže za naš program da u ruke stranih državljana koji rade na ovim poslovima odlazi oko milion evra po sezoni:\n„To je prosta računica: računajte 500, po 10 evra dnevno, to je 5.000 evra dnevno, puta 30 dana, to je 150.000, puta šest meseci, to je 900.000 evra za jednu sezonu.“\nDželebdžić, u čijem preduzeću sezonski radi nekoliko Bugara, navodi da se kopanjem kanala mesečno može zaraditi plata koja je znatno iznad republičkog proseka:\n„Imaju obavezno tri obroka dnevno. Rade po metru. Njihova dnevnica je otprilike oko 12 evra čisto, isplaćuju se mesečno. Bez preterivanja, mnogo se ne umaraju, a lepo zarađuju.“\nKosta Dimitrov je jedan od radnika bugarske nacionalnosti koji već nekoliko godina sezonski radi u čačanskoj opštini:\n„Svaki mesec mi se plaća pošteno. Hrana je dobra, tri obroka dnevno. Lepo se slažemo, kako s ostalim radnicima, tako i sa šefom. Iako Bugarska uskoro ulazi u Evropsku uniju, ja imam posla ovde.“\nI pored činjenice da je veliki broj korisnika socijalne pomoći u Čačku radno sposoban, tek neznatan deo te populacije odlučuje se na ovakav vid radova, kaže Milan Kandić, član opštinskog veća resorno zadužen za društvene delatnosti, ističući da je apsurdno da se novac u proseku takođe siromašnog poreskog obaveznika daje na socijalnu zaštitu lica koja ne žele da prihvataju posao koji postoji:\n„Ne možemo mi sad njegov novac da dajemo nekome ko će da sedi, da dođe svaka dva-tri dana ovde u zgradu opštine kod predsednika ili tamo u Centar za socijalni rad da ižica 1.000-2.000 dinara. Mi nemamo pravo da novac siromašnih poreskih obaveznika koristimo za ljude koji ne žele da rade.“\nAnđelka Marinković iz Službe za zapošljavanje ukazuje na podatak da se na evidenciji ove službe nalazi 5.000 nekvalifikovanih radnika i dodaje da se vrlo često događa da upravo ova lica odbijaju ponuđeni posao, navodeći samo jedan od brojnih primera:\n„Imali smo slučaj da je Tik-tak u Gornjem Milanovcu tražio nezaposlene za obavljanje posla vađenja krompira i samo pet lica s evidencije je prihvatilo da bude radno angažovano.“\nS druge strane, neretno se dešava, ističe Marinkovićeva, da ljudi sa višim stepenom stručne spreme prihvataju poslove nekvalifikovanih radnika. Jedan od njih je i dvadesetšestogodišnji tehničar iz Čačka koji iz egzistencijalnih razloga radi na poslovima kopanja kanala:\n„Ko hoće da radi, ima i posla i para. A i nije mnogo teško, meni nije teško bilo šta da radim, niti me sramota. Kad su pare u pitanju, nije nikakav problem ni kopati, niti bilo šta drugo. Dobrim radom je moguće zaraditi solidne pare. Koliko radiš, toliko dobiješ.“


Pam pam ta raram. - Page 4\nPam pam ta raram.\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Wed Mar 11, 2009 6:48 am\nAAA. Nrzim infos. >___<\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Wed Mar 11, 2009 12:11 pm\nnajprostija stvar na svetu xD\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 3:37 pm\nLjude, e stvarno bi bilo super da krenemo sa fanfikcijama ^_^\nMozemo da napravimo dogovore, pa da se organizujemo. Ko ce sta da bude i kako ^_^\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 3:42 pm\nJeeeej ! Ocu jaaa !\nBriga me za moj karakter, sve dok bude bilo hopa-cupa sa Jrockerima !\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 3:45 pm\nPa da, na to sam mislila. Da smo kao mi jrockeri X'D Ja sam Shouuu <3\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:08 pm\nju ko bih ja mogla bit?xD\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:09 pm\nObichno su u fanfikcijama zvezde - zvezde , a neki anonimni likovi koji se oko njih pojavljuju u stvari ti koji pishu ff i njihovo drushtvo... Na primer : Pera pishe ff, i tu je kao Madonin muz... i tako... Svako je to shto jeste....\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:10 pm\nMoze i tako. ^_^ A kako? U obliku dnevnika? Posto sam videla na ostalim forumima da se na tu foru pise XD\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:19 pm\nPa ima i takvih... A ima i ono, kao da neko pricha tu prichu...\nA meni omiljeno je da kao, ide pricha: ...i onda je Pera primetio da mu nema kljucha `jbt. , gde sam ga ostavio?` , a onda je naishao Zika sa kljuchem u ruci...\nA onda ide: Perina tachka gledishta : ...i onda sam shvatio da mi ga nema kljuch...\nZikina tachka gledishta :...bla bla blaaa\nbodem. kao primer.znam da necete razumeti. da postavim jedan ff ??\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:22 pm\nAha, skapirah, ali meni je ipak bolje sa dnevnikom. Evo jedan:\n- To je treci put..- cula sam Ellin tih glas.. I bila je upravu, to jeste bio treci put da su me kosmari budili nocas... Kao da je neko cekao da zatvorim oci da bi iznova i iznova putao isti film: hladna, tamnica, muka tisina, ljubicasta svetla, jeza. Vec mi je itekako dosta toga...\n- Znam...- rekla sam polako ustajuci iz kreveta, i navlaceci ogrtac..\n- Gde ces?- pitala je.\n- Ne znam, bilo gde, mislim da je ocigledno da necu spavati.. Ne veceras, i verovatno jos ko zna koliko veceri..-\n- Ajde idem sa tobom..-pocela je da ustaje..\n- Ustvari... ako ti ne smeta, htela bih da prosetam sama..-\n- Ok, ali Heles, cuvaj se, ako ti se nesto desi, veruji mi ubicu te...- klimnula sam glavu i osmehnula se u pokusaju, jer nisam sigurna da mogu i dalje da se smejem, barem ne kao nekada... Cak iako nesto usepe da mi vrati osmeh na lice, nece to biti onaj isti osmeh, srecne devojcice koja je uzivala u svemu sto je okruzuje.. Prvo zato sto vise nisam bila mala devojcica, ma koliko se trudila da sto duze zadrzim taj deo svog zivota, to je bilo nemoguce, ne u svetu kakav je ovaj u kome smo ziveli.. Iako smo dosada uspesno izbegavali cinjenicu, da je svet preuzimalo zlo.. Najgori, najuzasniji oblik, zla. Da, svaki otpor koji je Hogworts uspeo da pruzi protiv Mracnog gospodara, svaki otpor koji se svet pruzao, je lezao ispod belog mermernog kamena zajdeno sa najvicecim carobnjakom naseg vremena..\n@ credit goes to Mel sa hogwartsserbia\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:24 pm\nAaa, pa to nije dnevnik, to su ti te tachke gledishta na koe ja mislim !\nNevena, poslacu ti PM , jer nisam ja pisala. A i... ma nish`...\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:26 pm\nvi slobodno otvarajte teme.\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:27 pm\nNe, jesu. Dnevnici su ;]\nTa likusa pise u dnevniku sta se u stvari desilo.\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:33 pm\nAaa.... Nzm, odavde se ne vidi da pishe....\nBolje je da samo premotava film u glavi.\nDnevnici su eeeeemo..... XD\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:35 pm\nA emosi su geeej XD\nAha, znaci kao dnevnik ali ne XD Pa ok\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:36 pm\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 12, 2009 4:40 pm\nOtvorih temu za dogovore\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Fri Mar 13, 2009 5:04 am\nMorash da napishesh fanfiction.. Ali onu prvo. Ne, "Na ti, meshaj! "\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Fri Mar 13, 2009 6:42 am\nAj otvorimo dnevnike\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Mon Mar 16, 2009 5:40 pm\nAjde. Al' 'dje? XD\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Tue Mar 17, 2009 2:43 am\nel da napravim katergoriju Lichno?\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Tue Mar 17, 2009 4:12 am\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Tue Mar 17, 2009 2:00 pm\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram. Thu Mar 19, 2009 9:05 am\nVidela sam danas iz tramvaja Miyavi-a na bilboard-u kod Vukovog spomenika\nnemam pojma za shta je reklama... lol XD\nNaslov komentara: Re: Pam pam ta raram.\nCreate a forum on Forumotion | Music | Misc | © phpBB | Free forum support | Kontakt | Report an abuse | Create a blog


U Drinskom jezeru pronađeno beživotno tijelo žene – Haber.ba\nU Drinskom jezeru pronađeno beživotno tijelo žene\nNa mjestu događaja ljekar mrtvozornik je konstatovao da se radi o beživotnom ženskom tijelu, koje se već duže vrijeme nalazilo u vodi, nepoznate dobi, visine oko 160 cm, piše “N1“…\nPronađeni leš je uz saglasnost nadležnog tužioca Okružnog javnog tužilaštva Istočno Sarajevo prevezen u mrtvačnicu u Višegrad, a potom u mrtvačnicu u Istočno Sarajevo gdje će se izvršiti obdukcija radi tačnog utvrđivanja uzroka smrti i izuzimanja DNK-a za analizu i utvrđivanje identiteta leša.\nPolicijska uprava Foča poziva građane ukoliko imaju bilo kakvih korisnih saznanja kako bi se beživotno žensko tijelo identifikovalo, informacije prijave lično najbližoj policijskoj stanici ili pozivom na besplatan broj telefona “122” ili na broj 058/210-794.\nTeme:beživotno tijelo, Drinsko jezero, Višegrad, žena\nSonja i Lukas uhvaćeni ponovo zajedno, EVO ŠTA SU RADILI…\nČapljina: Masovno stradanje ptica usljed nevremena


Šopenova smrt pod velom misterije | Edukacija\nUkoliko niste znali, srce poznatog kompozitora Frederika Šopena, sačuvano je u tegli. Naime, Šopen je preminuo 1849. godine, a uzorci njegove smrti dugo su istraživani.\nU vreme kada je umro, u 39 godini života, verovalo se da je krivac tuberkuloza. Stručnjaci iz Poljske ustanovili su da je Šopen bolovao od cistične fibrioze. U pitanju je nasledna bolest, koja prvo zahvata disajni i probavni sistem. Oboleli od ove bolesti u proseku žive 40 godina.\nU toku proučavanja Šopenovog srca, uz pomoć moderne tehnologije, naučnici su utvrdili da je tuberkuloza zaista krivac za smrt ovog kompozitora. Kako nisu smeli da otvore hermetički zatvorenu teglu, u kojoj se srce nalazi već 168 godina, tim naučnika koristio je fotografiju.\nPrimećene su lezije na srčanoj kesi koje upućuju na tuberkulozu. Naučnici napominju da je bez DNK-a analize nemoguće isključiti i opciju cistične fibrioze, kao uzroka smrti. Argument koji ide u prilog ovoj teoriji, je jedan od simptoma bolesti, naime Šopen je patio od hronične pothranjenosti.\nDNK analiza srca\nDNK-a analiza omogućila bi rezultate potrebne da se ustanovi pravi razlog smrti slavnog pijaniste. Međutim, Ministarstvo kulture u Poljskoj godinama odbija zahteve za sprovođenje DNK-a analize srca. Strahuje se da će bilo kakva dalja analiza oštetiti organ trajno.\nŠopenovo srce jasno je vidljivo i dobro očuvano. Veruje se da je tekućina u kojoj se nalazi zapravo konjak. Tegla sa srcem nalazi se u zidu barokne crkve Svetog krsta u Varšavi. Ostaci su sahranjeni na pariskom groblju.\nRođen je u okolini Varšave, 1810. godine, a najpoznatija dela komponovao je u Francuskoj.


MUZEJ VAZDUHOPLOVSTVA – Opština Surčin\nMuzej vazduhoplovstva je osnovan 1957. godine sa željom da se sačuvaju materijalna svedočanstva značajna za nastanak i razvoj avijacije na jugoslovenskim prostorima. Na ostvarenje ovih ciljeva osnivače su obavezivali duboki koreni i bogata vazduhoplovna tradicija. Višedecenijski rad usmeravan na prikupljanje i zaštitu istorijskih dobara, doneo je ovoj ustanovi veliki međunarodni ugled.\nPo broju i vrednosti eksponata Muzej se svrstava u desetak vodećih institucija ove vrste u svetu. U svojim zbirkama i fondovima Muzej čuva preko 200 vazduhoplova, 130 avio-motora, više radara, raketa, najrazličitiju vazduhoplovnu opremu, preko 20.000 knjiga i tehničke dokumentacije i više od 200.000 fotografija.\nZajedničkim naporima civilnog i vojnog vazduhoplovstva na aerodromu “Beograd” (danas “Nikola Tesla”) izgrađen je objekat Muzeja, koji je i sam izuzetno arhitektonsko delo. Na 6.000 m2 smeštena je stalna postavka, otvorena za publiku 21. maja 1989. godine. Postavka pruža posetiocima jedinstvenu priliku da na jednom mestu prošetaju kroz čitav vek avijacije ilustrovan eksponatima od pionirskog perioda do modernog doba.\nNa izložbi i oko zgrade je postavljeno preko 50 tipova originalnih aviona, hidroaviona, helikoptera i jedrilica iz više država Evrope i Amerike, ali i onih proizvedenih u domaći fabrikama.\nSvetski značaj izložbe doneli su čuveni avioni iz Drugog svetskog rata: Meseršmit Me-109, Hariken Mk.IV, Spitfajer Mk.Vc, Jakovljev Jak-3, Iljušin Il-2 i Tanderbolt P-47. Domaću vazduhoplovnu industriju predstavljaju : avion Ivana Sarića iz 1910. godine, Fizir FN, Ikarus S-49C, prvi mlazni avioni 451M i 451MM Stršljen II, kao i avioni Aero-2, Soko 522, Utva 66, Kraguj, Galeb i prototip lovca-bombardera Orao J-22. Na spoljnom prostoru Muzeja , pored više vojnih letelica,nalaze se avioni Karavela SE-210, Junkers Ju-52, Iljušin Il-14, Daglas DC-3, Šort Silend Mk.I, i DHC-2 Biver.\nPosebnim tematskim izložbama prikazani su pojedini značajni periodi nacionalne vazduhoplovne istorije. na glavnoj postavci mogu se videti izložbe kojima je ilustrovana “Srpska avijatika 1912-1918” i “Vazduhoplovstvo u Aprilskom ratu 1941. godine”. Tu se takođe nalazi poseban segment posvećen intervenciji NATO-a na Jugoslaviju, 1999. godine.\nUz pomoć velikog broja originalnih predmeta, avio-delova, dokumenata, crteža, fotografija i maketa, na gornjoj galeriji su postavljene dve velike izložbe. Prvom je prikazana evolucija jugoslovenske vazduhoplovne misli i kontinuitet razvoja domaće industrije, od njenih početaka 1923. do 1993. godine. U njenom produžetku prikazana je pojava prvih vazdušnih linija u ovom delu Evrope i ekspanzija domaćeg vazdušnog saobraćaja do današnjih dana.\nPored neponovljivog vizuelnog događaja, koji nudi nesvakidašnji izložbeni prostor, posetiocima su dostupne druge pogodnosti. Najavljenim grupnim posetama na raspolaganju su stručni vodiči, univerzalna bioskopska dvorana sa 120 mesta i savremenom audio-vizuelnom opremom. U holu Muzeja se nalazi specijalizovana prodavnica suvenira. Osim toga posetioci mogu da predahnu i osveže se u prigodnom klubu Muzeja. U neposrednoj blizini postoji parking koji se ne naplaćuje.\nponedeljkom: 08:00 do 16:00 časova (poslednji ulazak u 15:30 časova).\nod utorka do nedelje: 08:00 do 18:30 časova (zadnji ulazak u 18:00 časova).\nod ponedeljka do nedelje: 08:00 od 16:00 časova (zadnji ulazak u 15:30 časova)


Još korak do titule: Engleska u finalu Evropskog prvenstva, kraj danske bajke\nEngleska večeras nakon produžetaka savladala Dansku 2:1, a za titulu će se u nedelju boriti protiv Italije\n3799 pregleda\t5 komentar(a)\nSlavlje Engleza nakon meča, Foto: Reuters\nIstorija na "Vembliju" - fudbalska reprezentacija Engleske prvi put u istoriji plasirala se u finale Evropskog prvenstva.\nEngleska je večeras nakon dosta muke, velike borbe, preokreta i produžetaka savladala Dansku 2:1 i pred oko 60 hiljada navijača izborila meč za titulu protiv Italije u nedelju. Gol za pobjedu postigao je Hari Kejn u 104. minutu, kada je nakon promašenog penala naletio na odbijenu loptu. Prethodno su Danci poveli preko Mikela Damsgarda u 30, a devet minuta kasnije Simon Kjer je postigao autogol.\nNa početku meča Albion je imao inicijativu, ali bez konkretne realizacije. Kako je meč odmicao Danci su se opuštali, a onda poveli i šokirali "Vembli" - nakon pola časa igre sjajni Damsgard raspalio je sa oko 30 metara iz slobodnog udarca i savladao Džordana Pikforda, koji je četiri minuta prije toga oborio rekord Gordona Benksa od 720 minuta bez primljenog gola.\nGol Damsgarda bio je prvi, koji su Englezi primili na ovogodišnjem prvenstvu. Albion nije paničio, a nije bilo ni razloga - odmah nakon primljenog gola Kasper Šmajhel je odbranio udarac Rahimu Sterlingu, ali je u 39. minutu ipak morao da vadi loptu iz mreže, nakon što je Kjer postigao autogol. Kombinovali su Kejn i Bukajo Saka, a igrač Arsenala sa desne strane želio da asistira Sterlingu ispred kojeg se ukazao Kjer i u želji da otkloni opasnost zatresao sopstvenu mrežu.\nDo kraja regularnog dijela nije bilo promjene rezultata, ali je bilo šansi, a najbolju nije iskoristio Hari Megvajer, kada je u 55. minutu nakon asistencije Mejsona Maunta šutirao glavom. Na pravom mjestu bio je večeras sjajni Šmajhel.\nKako se meč bližio kraju Englezi su preuzimali inicijativu, napadali, kružili oko gola, ali se rezultat nije mijenjao. Uslijedili su produžeci...\nVeć početkom prvog produžetka Kejn i Džek Griliš pokušali su da ugroze gol Danaca, ali je oba puta odbranio Šmajhel. A onda u 104. minutu detalj koji je odlučio pobjednika - Rahim Sterling je probio sa desne strane i prilično lako pao nakon kontakta sa Meleom. Sudija Mekeli je konsultovao VAR i pokazao na penal, a loptu uzeo Hari Kejn. Napadač Totenhema je šutirao, Šmajhel je odbranio, ali je na odbijenu loptu natrčao Kejn i postigao četvrti pogodak na prvenstvu za veliko slavlje, erupciju na "Vembliju" i u čitavoj Engleskoj.\nSlavili su u loži premijer Boris Džonson, princ Vilijam i Dejvid Bekam. A razlog je bio ogorman - Engleska prvi put nakon finala Svjetskog prvenstva 1966. godine igra u finalu jednog velikog fudbalskog takmičenja.\nTe 1966. godine Engleska je osvojila Mundijal, a u nedelju na "Vembliju" protiv Italije ima šansu da prvi put osvoji i kontinentalnu titulu.\nEuro 2020Fudbalska reprezentacija EngleskeFudbalska reprezentacija DanskeEvropsko prvenstvo u fudbalu\n24.09. 10:22 h\t181\t71660\n24.09. 18:02 h\t51\t35619\n24.09. 19:50 h\t44\t15562\n24.09. 19:40 h\t13448\n24.09. 15:07 h\t179\t13124


Ивица Дачић уочи седнице Савета безбедности УН | Socijalistička partija Srbije\nIvica Dačić uoči sednice Saveta bezbednosti UN Vesti\nfebruar 10, 2014 u 10:01\nVažno je da UN ostanu deo procesa pregovora sa Prištinom, kaže za RTS Ivica Dačić, uoči sednice Saveta bezbednosti UN na kojoj će biti razmatrana situacija na Kosovu. Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija održaće sednicu na kojoj će biti razmatran redovan tromesečni izveštaj generalnog sekretara Ban Kimuna o situaciji na Kosovu i Metohiji, a na kojoj će govoriti i premijer Srbije Ivica Dačić. U izjavi za RTS, Dačić je istakao da će ukazati na probleme koji još postoje, a koji se, kako je rekao, tiču nepoštovanja nekih osnovnih ljudskih prava, kao i pitanja bezbednosti i imovine Srpske pravoslavne crkve. Dačić je napomenuo da je veoma važno napomenuti da Srbije ne želi da u potpunosti „izbaci“ UN iz procesa dijaloga sa Prištinom. „Prethodna vlada je rezolucijom Generalne skupštine prihvatila da se dijalog vodi uz posredovanje Evropske unije, ali sve to na osnovu mandata koji postoji na osnovu Rezolucije 1244“, objašnjava Dačić.\nIstiče i da Srbija nije, niti će promeniti stav o statusnom pitanju Kosova i Metohije, ali da radi na normalizaciji odnosa. „Ukoliko neko želi da se razgovara o ovom pitanju, mi smo spremni. To pitanje nije konačno rešeno kao što kaže Priština, nije rešeno zato što bez saglasnosti Srbije i bez dogovora sa Srbijom to pitanje se nikada ne može rešiti, pre svega ne može se rešiti bez Ujedinjenih nacija“, naglašava premijer.\nDačić je najavio da će pomenuti hapšenja na Kosovu tokom poslednjih desetak dana, pre svega hapšenje Olivera Ivanovića, jednog od kandidata za gradonačelnika Mitrovice, kao i još nekoliko pitanja za koje Srbija smatra da narušavaju stabilnost na Kosovu.\nPodsetio je da iz Njujorka odlazi u Brisel gde će mu se pridružiti prvi potpredsednik vlade Aleksandar Vučić kako bi, uz posredovanje EU, sa predstavncima Prištine nastavili razgovore o pravosuđu. „Mi smo izneli naše kompromisne predloge, ne znam šta mi još možemo da uradimo. Očigledno da je Tači u ovo predizborno vreme procenio da mu ne odgovara da pravi političke kompromise i pitanje je da li će uopšte biti moguće doći do kompromisa“, zaključio je Dačić.


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Palijativna medicina na Državnom univerzitetu\nNovi Pazar – Državni univerzitet u Novom Pazaru ove godine upisaće prvu generaciju studenata na master studije iz oblasti „Palijativna medicina“.\nTim povodom danas je u ovoj visokoškolskoj ustanovi održana prezentacija ovog studijskog programa kojoj su pored nastavnika iz oblasti medicinskih nauka prisustvovali i gradonačelnik Novog Pazara dr Meho Mahmutović, kao i direktori novopazarske Opšte bolnice, Doma zdravlja, Specijalne bolnice Novopazarska banja i filijale Nacionalne sluzbe za zapošljavanje.\nOtvarajući skup rukovodilac master i doktorskih studija prof. dr Ćemal Dolićanin rekao je da je ovaj akreditovani studijski program jedinstven u Srbiji i na Balkanu i da će se na njemu školovati kadrovi, koji će biti osposobljeni za sveobuhvatnu brigu i psihosocijalnu pomoć pacijentima sa teškim bolestima. Prema njegovim riječima, palijativna medicina ima cilj da poboljša kvalitet života u skladu sa potrebama obolelog i njegove porodice i podrazumeva timski rad.\nRektor Državnog univerziteta prof. dr Miladin Kostić naglasio je da ova visoobrazovna ustanova prateći savremne evropske trendove, kao i zdravstvene potrebe sa kojima se suočava ovaj region, ali i naša zemlja u cjelini, nastoji da obrazuje stručne kadove koji će moći brzo da dođu do posla.


Jutro - Petak, 11. oktobar - Treba li uvesti posebne dozvole za vozače trotineta? | Prva Srpska Televizija\nJutro - Petak, 11. oktobar - Treba li uvesti posebne dozvole za vozače trotineta?\nU današnjem izdanju emisije, gledćete:\n11.10.2019. - 06:00h\n1. Austrijski pisac Peter Handke ovogodišnji je dobitnik Nobelove nagrade za književnost. Ova odluka švedske akademije izazvala je buru. Jedni su aplaudirali, drugi negodovali. Srbi su se radovali. Zašto je Handke podelio svetsku javnost pitamo Nebojšu Baraća, urednika Handkeove knjige\n2. Prvi susret Ričarda Grenela i Aleksandara Vučića u Beogradu. Šta američki predsednik očekuje od Srbije? Može li se sa budućom kosovskom vladom do kompromisa, kakva će biti uloga svetskih sila u rešavanju kosovskog pitanja? O tome u prelistavanju štampe razgovaramo sa Jelenom Milić i Zoranom Anđelkovićem\n3. Srbija, Albanija i Severna Makedonija prave ekonomski savez. Kako će evropska pravila o slobodnom protoku robe, kapitala, usluga i ljudi funkcionisati na Zapadnom Balkanu? Koje detalje susreta Vučića, Rame i Zaeva nisu zabeležile televizijske kamere otkriće nam Suzana Vasiljević, savetnica za medije predsednika Srbije\n4. U Nemačkoj je za samo dve nedelje uhapšeno više od 400 vozača trotineta u pijanom stanju. Električni dvotočkaši preplavili su i Beograd. Treba li uvesti posebne dozvole za vozače trotineta?\n5. Sve je spremno za 56. Oplenačku berbu u Topoli. O Saboru stvaralaštva, grožđu, vinogradima i vinu razgovaramo sa predsednikom opštine Draganom Jovanovićem\n6. Kada glumci igraju glumce u predstavi "Šta ćemo sad?" sve puca od smeha. Kako to izgleda kada se na sceni pitamo glumicu Sofiju Juričan.\nObjavom na Instagramu iznenadila mnoge: Pevačica potvrdila da se udala VIDEO\nBudite iskreni: Da li operete novu odeću pre prvog nošenja? Istraživanja pokazuju da se na njoj nalaze gljivice, fekalije...


NOVAKOVIĆ: “Nemam neku emociju jer je riječ o ministru Kuščeviću” – NACIONAL.HR\nPredsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa Nataša Novaković gostovala je u Studiju uživo N1 elevizije. Komentirala je aktualne političke događaje, pa tako i slučaj ministra uprave Lovre Kuščevića.\n“Samo Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa prije 10 dana počelo je s postupkom redovne provjere imovinskih kartice Lovre Kuščevića i to je proces koji traje, posebno s obzirom na sređenost naših zemljišnih knjiga. Nakon toga se odlučuje hoće li se pokrenuti postupak. Drugi dio priče je prijava na osnovu koje smo otvorili predmet i sada prikupljamo dokumentaciju. Sama prijava je vezana uz novinske članke i puno je šira od detalja iz imovinske kartice”, objasnila je Novaković.\nDodala je kako bi se neka druga tijela mogla baviti nekim eventualnim ozbiljnijim djelima. Iako mora donijeti odluku o ministru koji je na čelu ministarstva koje donosi novi Zakon o sprečavanju sukoba interesa kaže da će Povjerenstvo i taj predmet odraditi kao i sve druge predmete, profesionalno i na temelju činjenica. “Nemam neku emociju jer je riječ o ministru Kuščeviću”, rekla je.\nTags: lovro kuščević nataša novaković povjerenstvo z aodlučivanje o sukobu interesa


Makron: EU mora da spasi svetski poredak | N1 Srbija\n10.05.2018. |15.40 |\nFrancuski predsednik Emanuel Makron rekao je da EU mora da spasi multilateralni svetski poredak koji su SAD dovele u pitanje.\nU intervjuu za nemačke medijske kuće Dojče vele (DW) i ARD tokom posete Ahenu, Makron je izrazio žaljenje zbog odluke predsednika SAD Donalda Trampa o povlačenju iz nuklearnog sporazuma sa Iranom.\n"Mislim da je to greška i zato mi Evropljani moramo zajednički da ostanemo u okvirima tog sporazuma", rekao je Makron koji je uoči intervjua telefonom razgovarao sa iranskim predsednikom Hasanom Rohanijem i garantovao mu da će EU ostati u sporazumu.\nFrancuski predsednik je istakao da se ne može odbaciti kompletan sporazum samo zato što se jedna strana povukla.\n"Mi moramo da ga dopunimo i proširimo i na period posle 2025. Potreban je još jedan dodatni okvir", rekao je.\nDodao je međutim, da se uprkos neslaganju s američkom politikom po pitanju Irana, zalaže za to da se odnosi sa SAD ne shvataju samo kao kriza jer, kako je rekao, "postoje napetosti, ali i snažne veze... postoje mnogi zajednički interesi, pre svega kada je reč o bezbednosti i suzbijanju terorizma".\nKada je reč o sporu oko taksi i trgovine sa SAD, Makron je rekao da "Evropa mora po tom pitanju da bude samouverena" kao velika trgovinska sila koja ima sopstvena pravila.\n"Nemačka će formulisati odgovore na naše predloge i ja od toga mnogo očekujem. Nadam se da će kancelarka i njena vlada biti na visini zadatka i da ćemo zajednički raditi na stvaranju jake, suverene i jedinstvene Evrope", dodao je.\n"Svejedno je kako će se ta institucija zvati. Odlučujući je cilj", kazao je.\n"Moramo da prevladamo tabue i egoizme", rekao je i dodao da je finansijska pomoć siromašnim članicama u Nemačkoj tabu, dok je u Francuskoj tabu promena evropskih ugovora.\n"Ne mora sve što predlažem i da bude prihvaćeno. Uveren sam da je moja dužnost da dam takve predloge, pa da onda diskutujemo. Status kvo u Evropi je loš za sve", rekao je i izrazio očekivanje da će zajedno s Angelom Merkel krajem juna, predstaviti zajedničke predloge.\nEmanuel Makron Sjedinjene Američke Države Iran svetski poredak Hasan Rohani\nZbog nedostatka novca, demokratska senatorka Kamala Haris odustala od izbora 03.12.2019.\nDobro sam se nasmejala!\nА да спасите прво себе!\nEu sebe ne može da spasi a kamo li svetski poredak. Priča bajku.


Info. About Ro familija GTPaza. What's This?\nⓘ Ro familija GTPaza\nRo familija GTPaza je familija malih signalnih G proteina. Ona je potfamilija Ras superfamilije. Poznato je da članovi Ro GTPazne familije regulišu mnoge aspekte intracelularne aktinske dinamike. Oni su nadeni u svim eukariotskim organizmima, uključujući kvasce i neke biljke. Ova tri člana familije su bila detaljno studirana: Cdc42, Rac1, i RhoA. Ro proteini se smatraju "molekulskim prekidačima". Oni učestvuju u ćelijskoj proliferaciji, apoptozi, ekspresiji gena, i mnogobrojnim drugim ćelijskim funkcijama.\nIdentifikacija Ro familije GTPaza je počela sredinom 1980-tih. Prvi identifikovani član Ro familije je bio RhoA, izolovan slučajno 1985 putem cDNK testiranja male oštrine. Rac1 i Rac2 su zatim bili identifikovani 1989. godine, čemu je sledio Cdc42 1990. Osam dodatnih sisarskih Ro članova je bilo identifikovano biološkim testiranjem do kasnih 1990-ih, prekretne tačke u biologiji gde je dostupnost kompletne sekvence genoma omogućila potpunu identifikaciju genskih familija. Kod sisara, Ro familija sadrži 20 članova koji se svrstavaju u osam potfamilija: Ro, Rnd, RhoD/F, RhoH, Rac, Cdc42, RhoU/V i RhoBTB\nPaterson et al. su počeli sa ubrizgavanjem rekombinantnih ro proteina u švajcarske 3T3 ćelije 1990. Sredinom 1990-ih, procesi i efekti ro proteina su primećeni kod fibroblasta. Dr. Alan Hal, jedan od lidera u istraživanjima ro proteina, je objavio 1998. dokaze kojima je pokazao da nisu samo fibroblasti formirani procesima baziranim na ro aktivaciji, nego virtualno sve eukariotske ćelije. U pregledu iz 2006. Bement et al. su objavili prostorne zone ro aktivacije.\nWikipedia: Ro familija GTPaza


Pošli na ekskurziju u jedan hotel, a odveli ih u drugi - Naši u svetu\nObjavljeno 20/05/19 u 21:05\nSedmaci Osnovne škole “Nikola Tesla” išli su na dvodnevnu ekskurziju u Vrnjačku Banju. Ono što su očekivali, međutim, nisu dobili. Za to su saznali u autobusu. Odmah su pozvali roditelje, a oni hotel.\n“U hotelu za koji smo mi mislili da idu kažu da oni ne očekuju decu i da su ugovor sa školom raskinuli pre dva meseca. U hotel u koji deca zaista odlaze, očekuju ekskurziju i ne znaju uopšte šta ih pitamo, zašto postavljamo pitanje da li deca tu dolaze”, kaže zamenica predsednika Saveta roditelja OŠ “Nikola Tesla” Milica Gregorić.\n“Mi imamo slike koje su nam deca slala, to nije ono što smo mi platili. Šta je pitanje ko je postavljeno, ko je kriv, ko je odgovoran, ko stoji iza svega ovoga i da li će neko, na kraju krajeva, odgovarati ili će opet biti deci bilo lepo, deca su se super provela. Da, jesu. Neko je dva autobusa napunio sa maloletnom decom i za nas rodtelje ih odvezao na nepoznatu adresu”, ističe Gregorićeva.\nPomoćnica ministra za turizam Vera Božić Trefalt rekla je za Beogradsku hroniku da ovaj slučaj još nije stigao do turističke inspekcije.\nNavodi da će, čim stigne zvanična prijava, inspekcija reagovati i preduzeti mere protiv turističke agencije koja je organizovala ekskurziju.\nKada je u pitanju siva zona u radu turističkih agencija, pomoćnica ministra navodi da je naviše ima u finansijskom delu poslovanja agencije.\nIstiče i da će se do 2020. godine formirati Centralni informacioni sistem po kojem će svaka turistička agencija biti u obavezi da prijavi svakog ko dolazi kao turista.\nRazgovor Rade Đurić i Vere Božić Trefalt\nTragičan bilans rušenja hotela u Nju Orleansu: Jedna osoba poginula, 18 povređeno,…\nHitlerovo odmaralište pretvoreno u najduži hotel na svetu (FOTO+VIDEO)


Kako kreirati retargeting kampanju na Facebooku u 3 koraka | Ekonomist\nby Redakcija - 23/02/2015 10/01/2016 0\nU eri digitalizacije sve više blijedi koncept klasičnog oglašavanja na bilbordima, televiziji i printu. Potvrda da se kompanije više orijentišu na digitalne marketinške kanale je konstantan rast budžeta za digitalni marketing i smanjeno ulaganje u tradicionalne kanale komuniciranja. Nike, američki proizvođač sportske opreme, je jedna od prvih velikih kompanija koja se okrenula digitalnim kanalima. Ovaj primjer slijedi sve više kompanija koje uvode nove načine pristupa potrošačima.\nKoncept remarketinga se koristi već neko vrijeme u praksi, a najviše ga koriste online shopping sajtovi. Specifičnost remarketing koncepta oglašavanja je što omgućava da segmentirate posjetioce sajta u posebne grupe i nakon njihovog odlaska na drugi sajt prikažete im željeni oglas. Na taj način podjsećate korisnika na proizvod ili uslugu koju je tražio na sajtu, zatim ga vraćate ponovo na sajt da obavi kupovinu ili dođe do više informacija.\nFacebook na svojoj savremenoj platfomi za oglašavanje nudi mogućnost retrgetiranja korisnika. Šta to znači? Korisnici koji imaju svoj profil na Facebooku, a prethodno su posjetili sajt određene kompanije koja koristi remarketing strategiju oglašavanja, imaće mogućnost da vide oglase te kompanije ili njihovog brenda.\nU narednih 3 koraka prikazaću kako je moguće kreirati retargeting kampanju na Facebooku:\n1. Kreirajte Custom Audience\nDa bi mogli ciljano da oglašavate posjetioce, koji su barem jednom posjetili vaš sajt u određenom vremenskom periodu potrebno je da kreirate Custom Audience u Ads Manageru. Uz pretpostavku da već imate nalog za oglašavanje na Facebooku. Custom Audience kreirate na sljedeći način:\nU Ads Manageru pođete na tab Audience\nPod Audience kliknete na Create Audience zatim Custom Audience\nNakon klika na Custom Audience otvoriće vam se prozor, koji vam daje mogućnost da odaberete:\nCustom List – mogućnost da ubacite listu kontakata koje možete targetirati ili Facebook korisnike ukoliko imate njihov ID.\nWebsite Traffic – ciljate na osnovu posjeta stranica cjelokupnog vašeg sajta, određenih stranica ili možete koristiti Custom Combination (mogućnost kombinacije više parametara za ciljanje)\nApp Activity – mogućnost da kreirate listu i ciljate korisnike koji su imali neku interakciju sa vašom aplikacijom ili igrom\nLookalike Audience je mogućnost proširenja već ciljane grupe na određeni broj korisnika koji su po karakteristikama slični vašoj ciljanoj grupi. Lookalike Audience je odlična u situacijama kada imate manju ciljanu grupu pa želite da je proširite, ali tako da ciljani segment ne izgubi homogenost.\nTarget Group je opcija na osnovu koje možete kreirati određenu ciljnu grupu na osnovu lokacije, demografskih karakteristika, interesovanja, ponašanja i slično, koju možete koristiti prilikom kreiranja oglasa.\nPrilikom kreiranja Custom Audience obavezno odredite koliko će dana korisnici ostati u vašoj listi ciljane grupe od posljednjeg dana posjete vašem sajtu.\n2. Generišite Audience Pixels\nKada smo već kreirali potrebne karakteristike i parametre, ostaje da generišete Pixel Code. Pixel Code je potrebno postaviti na stranicama koje ste već odredili ili na cijelom sajtu. Potrebno ih je postaviti u headeru sajta, ukoliko postavljate pixele za cijeli sajt. Ako već nemate znanja o programiranju i čini vam se da nije lako ubaciti pixele, najbolje da kosultujete nekog programera. To je svega 5 minuta posla.\n3. Kreiranje oglasa\nSada imate Custom Audience i postavljene pixele u kodu vašeg sajta, možete kreirati oglas kroz Ads Manager panel ili pomoću Power Editora.\nIvan Radonjic (ivanradonjic.me)\nJe li euro u prekratkom roku previše oslabio?


Mušičarenje smudja (i bucova) na Dunavu (i sve što je vezano...strimeri...itd) - Page 2\nMušičarenje smudja (i bucova) na Dunavu (i sve što je vezano...strimeri...itd)\nNaslov: Re: Mušičarenje smudja (i bucova) na Dunavu (i sve što je vezano...strimeri...itd) Pon 23 Avg 2010, 20:11\nČestitke Zvezdane !!\nNaslov: Re: Mušičarenje smudja (i bucova) na Dunavu (i sve što je vezano...strimeri...itd) Uto 24 Avg 2010, 07:27\nNaslov: Re: Mušičarenje smudja (i bucova) na Dunavu (i sve što je vezano...strimeri...itd) Pon 25 Jun 2012, 13:17\nZvezdane,evo tek sada citam ovo o smudjevima.Ja se posle pastrmske sezone,uglavnom nalazim na Dunavu kod Slatinskog mosta gde jurim smudja na povlacenje zivim kederom.Voleo bih da probam ovaj tvoj nacin musicarenja smudja.Zanima me kakav stap koristis,koje akcije i koje duzine?Kako se postavlja ova cucla ispred strimera?Pozdrav i bistro!\nNaslov: Re: Mušičarenje smudja (i bucova) na Dunavu (i sve što je vezano...strimeri...itd) Uto 26 Jun 2012, 08:51\nŠtap je klasična sedmica dužine 2.7 metara,struna je intermediate,dobro mi se pokazala poslednjih nekoliko sezona za smuđa jer je moguće tražiti ga u raznim slojevima vode,čak i sa potpuno neotežanim strimerima.Cuclu sam koristio u početku da bih izazvao nekakvu reakciju kod smuđa kada su velike i mutne vode pa je potrebna vibracija,ali više ne koristim nikakve dodatke.Dunav kod Slatinskog mosta je dobar za mušičarenje smuđa,imam ja drugara koji poseduje vikendicu na tom terenu i znam taj reon.E sad,ne znam kakva je situacija sa mrežama i gde se bacaju,ali definitivno treba probati pojuriti smuđa na tom delu.Prirodna je obala,sigurno ulaze dobre ribe.Čamcem je sigurno i bolje,taman da se ispita pojas iza prve trave.\nNaslov: Re: Mušičarenje smudja (i bucova) na Dunavu (i sve što je vezano...strimeri...itd)


Miroslav Jurišić - vino.rs\nčetvrtak, 14 novembar 2013 12:13\nSomelijer i degustator, saradnik magazina Vino & Fino i direktor obuke Udruženja somelijera Vojvodine:\n- Da li je moglo nešto da se nauči ova dva dana? Neprestano učimo i u ovom trenutku iz čaše vina koju ispijamo. Ljudi su bili fenomenalni, žiri, njihova stručnost i kompetentost meni stavlja prst na čelo za buduće radove. Imam utisak, što više probam, degustiram, da mi je sve komplikovanije, ali to je poenta cele priče oceniti neko vino. Stvarno mislim da je oceniti neko vino gruba stvar, ali može biti lepa smernica za konzumente ili ljude koji prave ta vina da bi mi uživali u njima. Izuzetna čast i satisfakcija mi je bila biti deo svega što se odigralo, ali to je bila privilegija prvenstveno za srpsko vinarstvo, a potom i konzumente. Neverovatno isksutvo.\nProkupac je do poslednjeg trenutka figurirao kao favorit, pojavila se sila... Puno je novih vinarija, zlatne medalje su se rasporedile na veliki broj podruma. I drago mi je da se u ovom trenutku u stvari ne zna koja vinarija ima primat u Srbiji. Jer, šta znači primat? Ne prodavati samo najviše vina, već doći do konzumenta, do ljudi koji će pričati o tim vinima. To je ono što se danas desilo i svedoci smo da će priča naših vinara ići dalje zahvaljujući sudijama koji su bili ovde. Sila i prokupac, neverovatno, mislim da ću dugo pamtiti izraz lica Jamie Goodea na probi tog prokupca. Fenomenalna stvar, nadam se da smo skoro dovoljno pametni da to sačuvamo.\nVoleo bih još i da ih je jedna tamjanika tako „oduvala”, ali dobro, šta je tu je. Poslali smo jako dobru sliku i taj zamrznuti kadar Jamie Goodea u mom sećanju osatće kao refleksija, kad god zavrtim taj isti prokupac u čaši!\nPoslednji put izmenjenočetvrtak, 14 novembar 2013 23:02


STOP neinformiranosti i netoleranciji | Forum mladih SDP-a Hrvatske\nSTOP neinformiranosti i netoleranciji\nHome Vijesti STOP neinformiranosti i netoleranciji\nPovodom Međunarodnog dana borbe protiv AIDS-a forum mladih je održao akcionizam na đakovačkom korzu. Uz dijeljenje prezervativa i edukativnih letaka posebno smo stavili naglasak na letke koji su se masovno pojavili u Đakovu, a iznose veliki broj neistinitih informacija.\nLetci autora teksta i izdavača „Pro vita“ dr. med. Antuna Liseca koji u njima netočno navodi da su prezervativi „ grijeh i pružaju lažnu sigurnost da neće doći do zaraze“ te se protivi i svakoj drugoj kontracepciji ali i umjetnoj oplodnji gdje autor dodaje „čuli smo da ih drže u frižiderima i većinu ubijaju“. Smatramo nedopustivim ovakvo djelovanje jednoga doktora medicine koje uvelike odskače od službenih stavova same medicine.


Konferencija UN o klimi koja se održava u Glazgovu počela je sumornim izjavama poput "mi kopamo vlastiti grob" (generalni sekretar UN Antonio Guterres), "na satu sudnjeg dana jedna minuta je do ponoći" (britanski premijer Boris Johnson) ili "naša je dužnost delovati" ( predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen).\nSto zemalja želi zaustaviti krčenje šuma do 2030.\nKonferencija koja je počela u ponedeljak protiče u znaku upozorenja na katastrofalne učinke globalnog zatopljavanja. Međutim, nije ostalo neprimećeno kako su mnogi učesnici pokazali dozu dvostrukih standarda. Čak 400 privatnih aviona dovezlo je goste summita u Škotsku. Prema Daily Mailu, samo tim letovima ispušteno je 13.000 tona ugljien dioksida. Retki državnici su doputovali redovnim linijama\nPrinc Charles, princ Albert od Monaka i osnivač Amazona Jeff Bezos samo su neke od poznatih osoba koje su privatnim avionima doleteli na 26. Svetsku klimatsku konferenciju. Samo u nedelju, novinari Daily Maila izbrojali su 52 privatna aviona koja su sletela u blizini Glasgowa u roku od nekoliko sati. Procjenjuje se da je za sve učesnike bilo potrebno ukupno 400 takvih letova. Američki predsednik Joe Biden, koji je putovao sa flotom od čak četiri aviona i helikopterom, bez sumnje je ostavio posebno uočljiv trag CO2.\nObzirom da je vazdušna luka Glazgov bila jako zakrčena zbog velikog broja gostiju, brojni avioni su morali da se presele na druge aerodrome. To je značilo da su slavne osobe, VIP osobe, korporativni šefovi i vrhunski političari morali biti dovedeni na desetak kilometara od mesta konferenciju ili njihovog smeštaja što je prouzrokovalo dotano prevoženje konvojima sa prljavim motorima sa unutrašnjim sagoorevanjem.\nOčevidac sa aerodrome u Glazgovu rekao je kako ovakvim ponašanjem učesnici gube kredibilitet. “Nema smisla putovati sa svim tim mlaznjacima, oni samo pogoršavaju problem sa emisijama. Pandemija je pokazala da je moguće i učinkovito razgovarati jedni s drugima putem videokonferencija”.\nNa summitu u ponedeljak uveče više od 100 zemalja obećalo je da će zaustaviti uništavanje šuma i drugih krajolika do 2030. godine. Zemlje učesnice, uključujući celu EU, predstavljaju 85 posto svetske šumske površine, odnosno oko 34 miliona četvornih kilometara.\nJeff Bezos, koji je putovao svojim privatnim avionom, najavio je da će donirati dve milijarde dolara za pošumljavanje.


Uploaded by Maglaš U Zori\nTEMA: Izbor, zapošljavanje, praćenje, motivacija i ocenjvanje kadrova\n1.1.KADROVSKA POLITIKA Kadrovska politika predstavlja značajan segment organizacionog menadžmenta. Ona obuhvata skup mera za pronalaženje, izbor kadrova i upravljanje kadrovskim razvojem organizacije. Da bi povećala svoju efikasnost, svaka organizacija mora da ima razvijen sistem za istraživanje, planiranje i praćenje razvoja kadrova. Istraživanje razvoja kadrova treba da obuhvati: prilive-zapošljavanje, obuku, motivaciju, radno angažovanje, stručno napredovanje, promociju, inovaciju znanja i fluktaciju kadrova. Ciljevi razvoja organizacije mogu se realizovati samo adekvatnom strukturom i kvalitetom kadrova. Kadrovi određuju potencijal svakog elementa organizacione strukture. Ukupnost kvantitativne i kvalitativne strukture kadrova, raspoređenih u okviru pojedinih elemenata formalne strukture organizacije, čini kadrovski sistem organizacije. On se sastoji od međusobno povezanog skupa pojedinaca i grupa, raspoređenih na određene poslove i radne zadatke. U svakoj organizaciji obavlja se veliki broj poslova, koji su različiti po obimu, složenosti, odgovornosti i vremenu potrebnom za njihovo obavljanje. Za obavljanje poslova potreban je odgovarajući broj, struktura i radne sposobnosti kadrova. Potrebe za kadrovima su sintetički izraz ukupnog razvoja organizacije. Struktura potreba za kadrovima zavisi od brojnih činilaca, kao što su: razvoj tehnologije, razvoj organizacije rada, struktura proizvoda ili usluga, razvoj obrazovnog procesa, stance nezaposlenosti i dr. Struktura potreba za kadrovima zavisi od ciljeva razvoja organizacije, ostvarenog i planiranog razvoja rada. http://www.besplatniseminarskiradovi.com\nNa slici br. samo ukoliko na svim pozicijama budu pravi ljudi. obezbeđenje idr. Obezbedjenje kadrova zahteva pored učešća menadžera i učešće niza stručnjaka različitih profila. uvodjnja u posao.. čak i u prividno istim uslovima. Rad sa ljudima je veoma delikatan u svim fazama njhovog angažovanja. i to kvalitetno projektovanih.1. pravnici i drugi.2.) − Pomoćno osoblje(održavanje čistoće. postaje instrument za ostvarivanje ciljeva.) − Stručno osoblje − Administrativno osoblje(sekretarice. Ostvarivanje prikazanog procesa mora se odvijati kroz timsku saradnju: • Menadžera.) Saradnja menadžera i kadrovske službe na obezbeđenju kadrova (prikazano na slici br. Kadrovske resurse PPS-a čine dve osnovne kategorije: − Menadžeri − I izvršioci. Proces stavranja kadrovskih resursa započinje u okviru planiranja i organizovanja. alatnica. kao što su industrijski psiholozi. da bi se iz Sistematizacije radnih mesta i „Opisa posla“ dobili potrebni 2 . stohastičko. Pri tom je potrebno da budu specificirana radna mesta. uopšte organizacija.. skladištari. OBEZBEĐENJE KADROVA I POSEDANJE RADNIH MESTA Najznačajnija preokupacija svakog menadžera je ostvarivanje devize „svaki čovek na svoje radno mesto“. praćenja i razvoja kadrova. Ljudska priroda i umeće su teško dokučivi. Neophodna je timska saradnja menadžera i ovih stručnjaka u obezbeđivanju kadrova i njihovog efektivnog uključivanja u poslove. 1 prikazan je proces regrutovanja kadrova.1) počinje u momentu kada je definisana potreba za novim kadrovima. Ponašanje je različito. selekcionisanja. • I osoblja kadrovske službe.inženjeri zaštite na radu. Organizaciona rešenja. Izvršioci su svi ostali koji se u uslovima industrijskog PPS-a razvrstavaju na: − Proizvodne radnike (po normi i ostale) − Radnike u pomoćnim službama(održavanje.unutrašnji transport idr. Menadžerska struktura obuhvata: − Vrhunski menadžerski kadar − Srednji menadžerski kadar − I menadžere prve linije.\nelementi za: aktivnosti na iznalaženju kandidata i kriterijumu za ocenu kandidata. 3 .\nProjektovanje profila kadrova Planiranja potreba kadrova:menadžera i izvršilaca K A D R O V S K selekcija Utvrđivanje razlika po kategorijama Stanje kadrova:menadž.inve ntar izvršilaca M Akvizicija i registrovanje kandidata E N NE A Odluka o izboru A DŽ E S L U Ž B A Zasnivanje radnog odnosa Uvođenje u posao Praćenje R I Ocenjivanje i nagrađivanje RAZVOJ -Permanentno obrazovanje -Unapređenje SLIKA 1 4 .\nNa osnovu utvrđenih profila potrebnih kadrova i odgovarajućeg broja pristupa se pretraživanju raspoloživih kadrovskih potencijala. i izuzetno biro za zapošljavanje. lične veze. a u poređenju sa postojećim stanjem. plata i druga prava − Unapređenjem koje podrazumeva promenu statusa. saradnja sa školskim institucijama 5. stipendiranje i saradnja sa školskim institucijama orjentisani su na polaznike. javni oglasi 2. U potrazi za kandidataima. U oba slučaja do prikladnog rešenja dolazi se brižljivim i svestranim proučavanjima Dosijea zaposlenih koji sadrži: ∼ Osnovne lične podatke ∼ Opštu biografiju ∼ Redovno školsko obrazovanje ∼ Podatke o permanentnom obrazovanju ∼ Ocene i mišljenja o dosadašnjem radu. relativno neiscrpne mogućnosti se alaze u okruženju. Samo biro za zapošljavanje. U osnovi postoje dve mogućnosti: a) Unutrašnje (iz okvira preduzeća) b) Spoljašnje(van preduzeća). plate i drugih prava u pozitivnom smislu. pri čemu se bitno ne menja status. biro za zapošljavanje 3. Skretanje pažnje potencijalnih kandidata putem oglasa se postiže: ∼ ugledom firme ∼ uslovima za rad i razvoj ∼ ličnim primanjima 5 . Aktiviranje ove mogućnosti ostvaruje se na bazi: − Kadrovske politike − I individualnim optiranje zainteresovanih. pretežno se mogu koristiti oglasi i lične veze. Za nalaženje kadrova za radna mesta menadžera i stručnjaka. stipendiranje 4. Unutrašnje mogućnosti se odnose na osoblje koje je u radnom odnosu sa preduzećem za koje treba obezbediti odgovarajući kadar. Kadrovska politika se u ovom kontekstu manifestuje: − Premeštanjem sa nekog drugog radnog mesta. Spoljašnji izvori kadrova. Kanali za akviziciju kandidata za upražnjena radna mesta su: 1.\nna primer.SELEKCIJA Izbor podrazumeva postojanje najmanje dva kandidata za jedno radno mesto. u smislu ambicioznih planova razvoja PPS-a.1. Kriterijumi za svako radno mesto proizilaze iz zahteva koji su definisani Sistematizacijom radnih mesta i Opisom posla. Tako.2. Svaki izbor u svojoj suštini pretpostavlja postojanje kriterijuma. Bez realno osmišljenog plana razvoja. obećanja. Tako se stavra uži krug kandidata. Kriterijumi moraju pokrivati sledeće: • stručno znanje • stepen stručnosti • radno iskustvo • moral Zavisno od radnog mesta navedeno se razrađuje. jer raste verovatnoća dobijanja kvalitetnijeg rešenja. Efikasnost stipendiranja je uslovljena kvalitetnim srednjoročnim planom razvoja PPS-a. Stipendiranje je vid obezbeđenja kadrova na svim nivoima stepena stručnosti. 1. stipendiranje je socijalna pomoć posebno za fakultete i više škole. Poželjno je postojanje više kandidata. 1. 6 . U tu svrhu najčešće se koriste podaci iz: − molbe − biografije − službenih dokumenata koji potvrđuju obavljno školovanje. za menadžerska radna mesta dodatni elementi su: • inteligencija • komunikativnost • integritet ličnosti Proces selekcije podrazumeva:  preliminarnu selekciju  i izbor. pridobijanje pažnje kandidata putem ličnih veza i poznanstva je diskretnije.2. precizira i upotpunjuje dodatnim elementima.U poređenju sa oglasima.1 PRELIMINARNA SELEKCIJA Cilj preliminarne selekcije je da se iz skupa prijavljenih kandidata eliminišu oni koji nezadovoljavaju osnovne uslove. pa se može prevazići nedostatak „imidž“-a firme posredstvom nagoveštaja.1.\nadministrativnog osoblja i naročito kod pomoćnog osoblja). vojnojobavezi.IZBOR Kandidati koji su ušli u uži izbor podvrgavaju se proceduri za nalaženje osobe koja na najbolji način ispunjava postavljene kriterijume. 1. Individualni dokumenti su: • biografija • hronologija službovanja • opis poslova na kojima je kandidat radio Biografija obuhvata podatke o : rođenju. sve ono što kandidat navodi kao činjenice.Kompletiranje prijavne dokumentacije Cilj prijavne dokumentacije je da se stvori predstava o relevantnim elementima iz prethodnog života i rada kandidata. 1. društvenim aktivnostima. sertifikati i druge potvrde o završenom obrazovanju. društvenim i radnimpriznanjima. sve promene do trenutka prijavljivanja. a od značaja je za ocenu njegovih potencijala. lekarska uverenja po potrebi.Preliminarna selekcija se pretežno primenjuje za izvršioce (proizvodnih radnika. Razlikujemo dve vrste dokumentacije: a) formalno-pravnu b) individualnu. zatim diplome. U formalno-pravne spadaju: izvod iz matične knjige rođenih. venčanih. školovanju. Hronologija službovanja sadrži: radno angažovanje. Jednom rečju. radnika u pomoćnim službama. porodici. Preliminarnu selekciju obavlja kadrovska služba.1.2.2. Procedura obuhvata sledeće: −kompletiranje prijavne dokumentacije −proveru podataka −intervjuisanje −testiranje −konsultacija sa zaposlenima −odluka o izboru. 7 .\nkadrovska služba svojim izveštajem verifikuje tačnost podataka u prijavnoj dokumentaciji kandidata. koji su po oceni kandidata bitni za ocenjivanje podobnosti za radno mesto za koje je kandidat konkurisao. Snimanje je ovde obavezno. 2. − − − − − − − 8 . Po završenoj proveri. jer bi zaključci bez adekvatnog zapisa bili suviše subjektivno obojeni. Kadrovska služba uz konsultaciju sa nadležnim menadžerom treba da odredi šta od podataka u prijavnoj dokumentaciji treba da bude provereno. Kompletiranje prijavne dokumentacije obavlja kadrovska služba preduzeća uz konsultaciju nadležnog menadžera. Na osnovu toga. kadrovska služba određuje postupak provere i pristupa samoj proveri. Srž pripreme je u definisanju pitanja koja treba dabud postavljena kao i njihov redosled.Provera podataka Tačnost podataka u prijavnoj dokumentaciji je ključni uslov za njeno korišćenje u proceduri izbora.U opisu poslova treba da budu date detaljnije informacije o onim sadržajima radnog angažovanja. ali uz uvažavanje definisanog cilja. i bez mogućnosti za bilo kakvu proveru. 3.Intervjuisanje Intervju može biti: • programiran • improvizovan • kombinacija ova dva Programiran intervju karakteriše pripremljen skup pitanja i za njegovu realizaciju potrebna je priprema osobe koja će voditi razgovor. Na primer: Šta mislite o svom dosadašnjem radu? Da li ste bili zadovoljni sa poslom i zbog čega? Da li vas je pritiskala odgovornost? Zašto ste se odlučili da promenite posao? U kojoj meri ste upoznati sa poslom za koji konkurišete? Zašto ste se opredelili za ovo preduzeće? Šta očekujete od novog posla? Improvizovan intervju se obavlja bez pripremljenih pitanja.\nsa obavezama i pravima. Značajan deo ovog razgovora treba da obuhvati upoznavanje kandidata sa radnim angažmanom. kao i sa platom i ostalim primanjima. a asocijativnih pitanja u toku razgovora od strane lica koje vodi intervju. Upoznavanje i konsultacija Kvalitetna priprema za izbor kandidata podrazumeva upoznavanje potencijalnog člana radne grupe sa ostalim članovima i posebno sa pretpostavljenim.Kombinacija programiranog sa improvizovanim intervjuom je sastavljena iz dva dela: 1. Intervju je značajan u procesu selekcije. unapred pripremljen ograničen broj pitanja na koje kandidat treba da odgovori 2. Uz saradnju kadrovske službe organizuje se najpre sastanak kandidata sa pretpostavljenim menadžerom radi upoznavanja. S’toga primena testiranja predstavlja korišćenje više testova. Brojni testovi omogućavaju da se ispitaju kandidati u kojoj meri ispunjavaju zahteve na radnim mestima kao i koliko su spremni da ih upoterbe. 9 . Prema tome. Upoterba testova u procesu izbora najboljih kandidata ima svoje mesto samo u sklopu sa ostalim metodama i tehnikama. stoga. Sastanak ima karakter neformalnog intervjua. kao i sa odgovornostima na radnom mestu. 4. Testovi se razvrstavaju na: − testove čulne osetljivosti − testove inteligencije − testove psiho-motorne spretnosti − testove znanja i veštine − testove ličnosti. ali nije sverešavajući. intervju treba ukomponovati u sve aktivnosti oko izbora novih kadrova. Potreba snimanja je i ovde nužnost. Testovi Test je sredstvo za proveru svojstva ličnosti. uslovima rada. testovi mogu da posluže da se na bazi poređenja izdvoje oni kandidati koji najbolje zadovoljavaju zahteve na radnom mestu za koje konkurišu. 5. u procesu izbora najboljeg kandidata.\nceo postupak se obnavlja. odnosno sklapanja Ugovora o radu prema važećem Zakonu o radnim odnosima. Odluka o izboru Prihvatanje novog člana radnog kolektiva je jedna od delikatnih odluka menadžera sa dugoročnim posledicama. sadašnje stanje i perspektive razvoja) • i specifične informacije. Postupak pokriva: upoznavanje sa svim članovima radne grupe. koji omogućuje brže i kvalitetnije uključivanje u rad. Obostrano potpisivanje Ugovora o radu predstavlja pravosnažno sticanje statusa zaposlenog.Uvođenje u posao Postupak uvođenja u posao obuhvata: • opšte informacije o preduzeću ( koje treba da sadrže istorijat. Na osnovu konačnog skupa informacija menadžer se opredeljuje za najboljeg kandidata. ZASNIVANJE RADNOG ODNOSA Izabrani kandidat stupa u kontakt sa kadrovskom službom radi zasnivanja radnog odnosa.6. Ugovor o radu definiše sva prava. U slučaju poterbe sprovodi i dopunu. U slučaju da ni jedan kandidta ne bude izbran. Sve ove radnje su u nadležnosti kadrovske službe. Odluku o prijemu u radni odnos donosi lice koje je zakonom o radnim odnosima ovlašćeno da donese takve odluke.3. dužnosti i odgovornosti zaposlenih kao i preduzeća. 1.1. Kao i kod svake druge odluke prisutna su ograničenja. Upoznavanje sa budućim radom i uslovima pod kojima treba da se ostvaruje je posebno značajanaspekt informisanja novozaposlenog.3. 1. Kadrovska služba u saradnji sa menadžerom treba da sistematizuje i prouči sve raspoložive informacije i oceni stepen dovoljnosti. kao i svim drugim ličnostima sa kojima će imati redovne neposredne poslovne kontakte predočavanje svih pisanih upustava za rad predočavanje koje sve informacije i u kojim vremenskim rokovima treba da prima −predočavnje najznačajnijih poslovnih relacija u okviru i van preduzeća −upoznavanje sa uslovima rada − − − 10 .\n1. zaloga je njegovog kvalitetnog ponašanja i uspešnog razvoja. Kadrovska služba treba da kreira sistem praćenja radnog angažovanja svakog zaposlenog sa neophodnim uvažavanjem specifičnosti pojedinih kategorija. PRAĆENJE Praćenje rad svakog zaposlenog sa pružanjem pomoći. Većina od navedenih elemenata praćenja zaposlenih su prisutni u tekućoj evidenciji raznih službi preduzeća. kao i da obezbedi dodatno obučavanje ukoliko proceni da je potrebno. • radne rezultate. kluba. • promene posla i unapređenja. • pohađanje posebnih vidova obučavanja. Sistem praćenja terba da obuhvati sledeće: • prisustvovanje na poslu sa strukturom uzroka i trajanja po pojedinim vrstama odsustvovanja. • disciplinske prekršaje. • pohvale i nagrade. • posete raznih stručnih i poslovnih manifestacija. • korišćenje stručne literature i časopisa. rekreacionih mogućnosti i drugo −upoznavanje sa mogućnostima sindikalnog organizovanja −upoznavanje sa prvom pomoći.−upoznavanje sa mogućnostima i uslovima korišćenja restorana. • ocene menadžera. Celokupan postupak oko uvođenja u posao spada i nadležnost predpostavljenog menadžera i treba lično da ga sprovede uz pomoć stručnjaka iz kadrovske i bezbednosne službe. menadžer treba da sistematski prati i upućuje nezaposlenog. ambulantnim i drugim mogućnostima pružanja zdravstvenih usluga −upoznavanje sa bezbednosnim merama i protivpožarnom zaštitom U prvom periodu rada. • posebna zalaganja. što je korisno za pojedinca i za preduzeće. Kadrovska služba treba da obezbedi da se odgovarajući podaci preko terminalskih punktova unesu u bazu podataka. 11 .4.\nZa tri stepena to su: odličan. Najstarija i najjednostavnija metoda prema kojoj se svaki izvršilac poredi sa drugim.5.1. najpre treba utvrditi skalu vrednosti sa detaljnim definisanjem šta koji stepen podrazumeva. Pri tom se ocenjuje koji je bolji. metoda rangiranja. Između poznatih i primenjivanih metoda ocenjivanja izdvajaju se sledeće: 1. OCENJIVANJE I NAGRAĐIVANJE Ocenjivanje rada i zalaganje svakog pojedinca je interesantno i značajno za ocenjivanog kao priznanje ili kritika za ono što je uradio. takođe. vrlo dobar. 2. Problematika ocenjivanja kao i razvijene metode ocenjivanja. slab i vrlo slab. posmatrajući ih u celini njihovog ponašanja. a za ocenjivača kao potvrda ili negacija njegovih ocena o kvalitetu raspoloživog potencijala. Metode ocenjivanje menadžera su sledeće: 1. ocenjivanje menadžera je mnogo osetljivije imajući u vidu složenu ulogu menadžera u sveukupnom poslovanju industrijskih preduzeća. metoda stepenovanja. OCENJIVANJE MENADŽERA U odnosu na materiju ocenjivanje izvršilaca. 3. vrši posmatrajući jedinku u celini. 1. Moguće su varijante u pogledu broja stepeni. 3. Za celu grupu provodi se poređenje dvoje po dvoje. Metode ocenjivanja menadžera u obavljanju menadžerskih funkcija. Poređenje se. Na kraju se formira rang-lista.1.5. tako što se prvo mesto dodeljuje onom izvršiocu koji je najviše puta bio bolji u poređenju parova izvršilaca 2. analitička metoda. Suština ove metode je da se kao podloga za ocenu koriste sledeći kriterijumi: • kvalitet obavljenih poslova • kvantitet obavljenih poslova • odnos prema poslu Ocenjivanje obavlja menadžer. Ocenjivanje menadžera prema rezultatima u ostvarivanju cilje 12 . dobar. Periodičnost ocenjivanja može biti usvojena prema potrebama. bitno se razlikuje za izvršioce svih kategorija od onih za menadžere. Po ovoj metodi. ali tako da se ponavlja da bi svki sa svakim bio poređen. Moguće je i diferencirati na pet stepeni i to: najbolji. zadovoljava i nezadovoljava. Klasični metod ocenjivanja menadžera.\nPrihvatajući u osnovi šemu potrebe-ponašanje-zadovoljenje. da bi se čovek pokrenuo na radno angažovanje. POTREBE Prerastaju u ŽELJE Koje uzrokuju TENZIJE Koje prerastaju AKCIJE Koje rezultiraju ZADOVOLJE NJE Slika broj 2. treba ustanoviti koje su potrebe čoveka na radu. MOTIVACIJA Težišna preokupacija svakog menadžera u ostvarivanju ciljeva je da obezbedi adekvatno učešće ljudi u obavljanju poslova. • unapređivanja • i planiranja razvoja kadrova 1. Prema H. autor ukazuje na pojednostavnost interpretacije. Potrebno je da intezitet osećanja potrebe naraste do „kritičnog nivoa“ koji je objektivno i subjektivno uslovljen.postavlja se pitanje zainteresovanosti pojedinca za uključivanje. porodične prilike.Rezultati ocenjivanj se koriste u svrhe: • nagrađivanja. već da mogu biti i njihov rezultat“. Subjektivna uslovljenost pokriva emocije. karakter posla i sl.. odnose u grupi. Objektivna uslovljenost podrazumeva uslove sredine.6. Dodajući pri tom da „potrebe nisu uvek uzrok ponašanja.Koontz-u proces motivisanja na uzročno-posledičnoj osnovi prikazan je na slici broj 2. Postojanje potrebe samo po sebi ne vodi ka nekom očekivanom ponašanju koje bi omogućilo njegovo zadovoljenje. Pošto su nastojanja menadžera usmerena na obezbeđenje saradnje u izvršavanju ciljeva preduzeća. raspoloženje i sl. postavlja se suštinsko pitanje odnosa ciljeva preduzeća i pojedinaca koji svakako imaju svoje ciljeve. U kontekstu ovog lanca Potreba – Želja – Zadovoljenje. tj. S’obzirom da je ljudsko biće: − psiho-fizički entitet. − i društveno biće 13 .\nNajpoznatije teorije motivacije mogu se svrstati u: 1. komuniciranje. − poterbe za samopotvrđivanjem. i slične egzistencijalne životne potrebe) − Sigurnost ( za posao. stanovanje. procesne teorije 1. − potrebe za uspehom. voda. teorije ljudskih potreba 2. Teorije ljudskih poterba U ovu grupu se svrstavaju teorije koje kao ishodište motivacije imaju neke od ljudskih potreba.očigledno je da postoje dve vrste potreba i to: − egzistencijalne potrebe − i psiho-sociološke potrebe. − potrebe pripadanja i druženja. odeća. Odabrane su sledeće: Hijerarhija potreba ERG – teorije Teorija stečenih potreba Herzberg-ova dvo-faktorska teorija a) b) c) d) a) Hijerarhija potreba Prema A. pažnja. Egzistencijalne potrebe obuhvataju: − fiziološke potrebe. bezbednost na poslu i u svakodnevnom životu) − Pripadanje-druženje (pripadanje. − potrebe za moći. ljubav) − Samopotvrđivanje (osećaj potpunog ispunjenja radnih i kreativnih potencijala. Psiho-sociološke potrebe pokrivaju: − potrebe za priznanjem.Maslow-u postoji hijerarhija između pet poterba koje on izdvaja kao najvažnije: − Fiziološke potrebe ( hrana. svrsishodno postojanja kroz svoju aktivnost i ostvarenja) 14 . − potrebe sigurnosti.\n15 . mogućnost razvoja i napredovanja. da se posao uradi što bolje. odnosno odgovara za njih − Potrebe za druženjem što podrazumeva tople. nadzor i kontrola u toku rada. da se kontrolišu drugi ljudi. higijenski faktori kao npr. priznanje.b) ERG-teorija Na osnovu Maslow-ljevih radova. • Koji izazivaju zadovoljstvo a odnose se na sam posao. odgovornost.Herzberg je sprove ispitivanje sa 4000 osoba sa ciljem da utvrdi šta ih pokreće na rad. na vrhunskom nivou − Potrebe za vlašću. pokoravaju. C. međuljudski odnosi. sistem plaćanja. − Potrebe za uspehom tj. da utiču na njihovo ponašanje.Alderfer je razvijo svoju teoriju motivacije na bazi redukovanja strukture potreba koja obuhvata sledeće: − Egzistencijalne potebe − Relacione poterbe − Razvojne potrebe c)Teorija stečenih potreba Istraživanje ukazuje na sledeće tri potrebe. kao i da predstavlja izazov. Fizički faktori radne sredine. efikasnije. Tom prilikom je otkrio da: − Uslovi rada mogu da odvrate od angažovanja. tako što im pruža osećaj nekog dostignuća. − Sadržaj posla utiče pozitivno Na osnovu ovog Herzberg je izveo zaključke o postojanju dve grupe faktora i to: • Koji izazivaju nezadovoljstvo kada nisu adekvatno rešeni tzv. d) herzberg-ova dvo-faktorska teorija F. prijateljske odnose i puno prihvatanje od strane saradnika. a šta ih odvraća.\nuroditi odgovarajućim nivoom izvršenja zadatka.2. Ponašanje koje pojedinac primeni radi postizanja zadovoljenja potreba. Mogući ishodi su sledeći: • Pozitivno • Negativno • Kažnjavanje c) teorija pravičnosti 16 . zalaganje. − Instrumentalizacija (I). suočava se sa reagovanjem sredine. uspostavlja se sledeći izraz: M=OxIxV b) teorija pojačavanja Teorija pojačavanja. prevashodno nadređenog menadžera. instrumentalizacije i vrednovanja u odnosu na motivaciju. osoba smatra da će naporan rad. što važi i obratno.Procesne teorije Procesne teorije su komplementarne u odnosu na teorije ljudskih potreba. ističe da će motivacija (M) zavisiti od sledećih varijabli: − Očekivanje (O). Na osnovu usvojene pretpostavke o umnožavajućoj relaciji između očekivanja. Prikazaće se sledeće procesne teorije: a) Teorija očekivanja b) Teorija pojačavanja c) Teorija pravičnosti a)teorija očekivanja Vroom kao protagonista teorije očekivanja. osoba veruje da će uspešno obavljanje posla biti na odgovarajući način nagrađeno. − Vrednovanje (V). prema Skinner-u ponašanje pojedinaca tretira u kontekstu posledica koje za njega nastaju u datim uslovima sredine. kao i kažnjeno u slučaju nedovoljno kvalitetnog efekta. za očekivani efekat osoba dodeljuje neku vrednost kojom iskazuje šta to znači u kontekstu zadovoljavanja potreba.\nposebno sa nagradama. Pojedinac na takva sprečavanja gleda sa nezadovoljstvom i besom. MOTIVACIJA za rad mož da bazira na zadovoljenju jedne ili više bioloških ili psiholoških potreba. a dalje ponašanje može biti usmereno samo u pravcu veće opreznosti pri drugim pokušajima ili oblicima nedozvoljenog ponašanja. u kontekstu instrumenata za zadovoljenje potreba. tako i na međuljudske odnose. najčešće plata. koji pozitivno utiče na zalaganje pojedinaca i grupa. koji može biti usmeren na menadžera ili grupu koja mu izriče određenu kaznenu meru. koje mogu biti dodatni motivacioni faktor. jer treba da spreče neželjene aktivnosti ili da kazne štetno delovanje pojedinaca i grupe. pa prema tome može biti u vidu materijalizovanih nagrad a i u izuzetnim slučajevima i u vidu kazne. Pohvale i nagrade utiču na smopouzdanje i sigurnost izvršilaca. pa ih je potrebno zamenjivati ili kombinovati sa drugim sredstvima. koje su inspirisale konkretno ponašanje u pitanju.ulaganje ulaganjem _ drugih Teorija pravičnosti obrađuje deo procesa motivacije kada je usvojeno ponašanje i rezultat. U celini gledano to može imati još veće negativne posledice.J. Nagrade usmeravaju aktivnost pojedinaca i grupa u željenom pravcu.Adams-u. posebno priznanje. Gledanje sa aspekta pojedinca to je sredstvo kočenja ili sprečavanja njihove aktivnosti.nagrad nagradom _ drugih poredisesa ⋅ indiv. Efekti ovog sredstva deluju vremenski ograničeno. Ispitivanja su pokazala da pohvale mogu biti veoma snažan motivacioni faktor u radnoj sitaciji.Koreni teorije pravičnosti leže u ljudskoj prirodi da svoje angažovanje. Kreiranje teorije pravičnosti se pripisuje S. a u daljim aktivnostima postiču samoinicijativu i zalaganje. Ukori i kazne deluju na motivaciju više indirektno. 17 . platu na primer poredi sa drugima sa kojima radi. kako na pravilno odvijanje procesa rada. Dva su osnovna poređenja i to: • Sopstveno ulaganje napora i znanja ostvarenim efektom • I sopstveno ulaganje i ostvareni efekt sa ulaganjem i efektom drugih Prema Shermerhorn-u moguće je ova poređenja prikazati kako sledi: indiv.\n0 23. Na povučene i stidljive pozitivno deluje pohvala ili nagrad. treba da vodi računa da ne omalovažava i ne vređa ličnost. dok kaznu ili ukor mogu doživeti kao katastrofu. opomene.7 12.3 34.5 1.0 26.7 18 . tj. da istakne i pozitivne osobine. kritike i slično. Samouverene ličnosti ne treba mnogo hvaliti jer mogu steći pogrešnu sliku o sebi i tražiti ono što ne zaslužuju. Prikaz dejstva pojedinih mera.. Ako dođe do zaključka da je kazna neizbežna. Sredstva motivacije različito deluju na određene tipove ličnosti. a poželjno je da pre toga iskoristi druge mer.sredstva motivacije dat je u sledećoj tabeli: Postotak radnika koji pokazuje Sredstva motivacije rang Bolje rezultate Javna pohvala Ukor nasamo Javni ukor 1 2 3 Iste rezultate Lošije rezultate 87.Pri izricanju kazne menadžer treba da bude naročito oprezan.07 38.5 66.7 0. kao što su savetovanja.\nMore From Jasmina Cvetkovic\nPriprema Matematika Sabiranje\nUvod u Nekretnine\n16.Nevena Peric - Prilog (1)\nDanaliza pesme dioba jaksicaoba Jaksica (1)\n135 - Prostorna i Graditeljska Ekonomija IU\nPisana Priprema Iz Matematike\n30_Uredba o Uslovima Pod Kojim Lokalna Samouprava Moze Da Otudji Ili Da u Zakup Gradj Zemljiste (1)\n30_Uredba o Uslovima Pod Kojim Lokalna Samouprava Moze Da Otudji Ili Da u Zakup Gradj Zemljiste


Spisak pošta - Restitucija • PRO BONO\nPreuzmi dokument: u word formatu\nZahtev za restituciju se podnosi preko šaltera pošta čiji spisak mozete preuzeti.\nJavno preduzeće PTT saobraćaja „Srbija” – Pošta će u poštama obuhvaćenim spiskom obrazovati poseban šalter za prijem zahteva.\nZahtev koji je predat na šalteru pošte smatra se da je predat Agenciji za restituciju\nPošta će izdati potvrdu o prijemu zahteva.\nUkoliko u zahtev nisu uneti svi obavezni podaci, ili uz zahtev nisu priloženi svi obavezni dokazi propisani Zakonom, ovlašćeni službenik pošte, obučen za prijem zahteva, ukazaće podnosiocu zahteva koje podatke treba da unese u zahtev, odnosno koje dokaze treba da priloži uz zahtev.\nUkoliko zahtev ne sadrži sve podatke, odnosno ukoliko nisu priloženi svi dokazi, a podnosilac zahteva ostaje pri tome da takav zahtev preda, to će biti naznačeno na potvrdi o prijemu zahteva.\nZahtev sa dokumentacijom, pošta će dostavljati nadležnoj područnoj jedinici Agencije.


Naime, najstarija sestra Kardašijan, Kloi Kardašijan otvoreno je priznala u jednoj emisiji da gaji simpatije prema glumcu Bredu Pitu, a sada je, kako prenosi "Mirror", Bred postao član crkve koju je osnovao muž Kim Kardašijan, Kanje Vest. Kanje, kako se navodi, sprovodi plan da spoji Kloi i glumca.\nInače, Kloi ima dva braka iza sebe, a o tome kako ju je muž varao tokom trudnoće pročitajte OVDE.


eKapija | Po okončanju vanrednog stanja kreće izgradnja sistema za navodnjavanje u Topoli\nIzvor: Agrotv | Nedelja, 05.04.2020.| 14:09\nPo okončanju vanrednog stanja kreće izgradnja sistema za navodnjavanje u Topoli\nJavno preduzeće Srbija vode raspisalo je tender za izvođača radova na navodnjavanju oko 350 hektara voćnjaka u atarima sela Plaskovac, Vinča i Blaznava u opštini Topola. Javna nabavka će trajati do kraja aprila. Projekat je izradio Institut za vodoprivredu Jaroslav Černi iz Beograda, a vrednost investicije je oko 2 mil EUR.\nGledajući čitavu Srbiju, ovo je jedno od najvećih ulaganja u navodnjavanje, a sigurno da je reč o jedinstvenom projektu u Šumadiji. Opština Topola je u ovaj projekat prošle godine uložila oko 40.000 EUR. Sistem neće biti zatvoren, što znači da će na njega vremenom moći da se priključuju i drugi voćari. Sa izvođenjem radova trebalo bi da se počne po okončanju vanrednog stanja u zemlji.\nO pokretanju procesa izgradnje sistema za navodnjavanje voćnjaka, Dragan Jovanović, predsednik Skupštine opštine Topola, kaže da je ovo početak nečega novog u Srbiji.\n– Ovo neće biti zatvoren sistem i to hoću da podvučem, već će se širiti iz godine u godinu kako bi i drugi mogli da se priključe. Ovo nam je bio san i dočekali smo da ga pretvaramo u stvarnost – kazao je Jovanović i dodao da će po završetku vanrednog stanja ovaj kraj biti jedno veliko gradilište.\nIzgradnjom vodozahvata na reci Jasenici predviđa se kompletna primarna cevovodna mreža, dva akumulaciona rezervoara iz kojih će voda prirodnim padom ići ka voćnjacima.\nvodozahvat na reci Jasenici