Jedno sasvim novo i drugačije Presidency.. - Page 15\nby MNE on Fri Mar 23, 2018 9:10 pm\nBolton promoviše pravo na nošenje oružja..u Rusiji\nby Gargantua on Fri Mar 23, 2018 11:52 pm\nDogodine u Teheranu!\nby bruno sulak on Fri Mar 23, 2018 11:55 pm\nkoja imena. bal vampira.\nby Gargantua on Sat Mar 24, 2018 12:13 am\novo sve ko julska kriza 1914 samo traje godinama, i nejasno je ko je pucao u koga i ko će kome prvi objaviti rat, ali to su, rečima jednog donalda ramsfelda, known unknowns, znamo da je to sve tu samo ne znamo kako baš tačno izgleda ali tu je, sve na broju.\nby MNE on Sat Mar 24, 2018 12:19 am\ntraje godinama zbog toga što su tu nuklearke, da nije toga odavno bi se zagovnalo žestoko\nby Filipenko on Sat Mar 24, 2018 11:11 am\nRedacted Tonight rastura u poslednje vreme, Lee Camp kida. Šteta što nije produkcijski na nivou državofilnih dejli komedi šoua, ali sadržaj razbija.\nby otto katz on Sat Mar 24, 2018 1:17 pm\nMNE wrote: traje godinama zbog toga što su tu nuklearke, da nije toga odavno bi se zagovnalo žestoko\nCijenim da će u jednom trenutku doći do korištenja nuklearnog oružja i da će to proći bez eskalacije. To će biti probijanje leda i početak nove istorijske epohe koja će potrajati vrlo kratko. Oprostimo jedni drugima.\nby MNE on Sat Mar 24, 2018 1:47 pm\npa u jednom trenutku sigurno hoće ali pitanje je hoće li to biti skorije, a i to možda taktičkog\nsve nuklearne sile imaju lanac komande u kome nije sve na jednom čovjeku a mala je vjerovatnoća da odjednom poneroniše više njih, možda se SK odluči na tako nešto ako je pritegnu previše\nby Filipenko on Sat Mar 24, 2018 2:27 pm\nby Gargantua on Sun Mar 25, 2018 9:38 am\nby Gargantua on Mon Mar 26, 2018 4:15 pm\nby Guest on Thu Mar 29, 2018 8:32 am\nby Djamolidine Abdoujaparov on Thu Mar 29, 2018 8:51 am\nby Gargantua on Wed Apr 04, 2018 3:25 pm\nby Gargantua on Sun Apr 08, 2018 9:22 am\nby MNE on Sun Apr 08, 2018 1:46 pm\nby Santino on Sun Apr 08, 2018 2:39 pm\nby паће on Sun Apr 08, 2018 3:22 pm\nНе иде се на Атос, Атос се прави код куће!\nby Filipenko on Sun Apr 08, 2018 6:56 pm\nby Guest on Sun Apr 08, 2018 9:03 pm\nspeaking of china, gledao sam http://www.imdb.com/title/tt7215388/\nzanimljiv je tajming pustanja ovakvog filma, taman da trampara iskoristi da opali po kini tzv ekonomskim merama\nby Djamolidine Abdoujaparov on Mon Apr 09, 2018 10:33 pm\nby MNE on Tue Apr 10, 2018 12:37 am\nizgleda ga pritiskaju preko ovoga da napadne Siriju...izbiće treći svjetski zbog porno zvijezde\nby Santino on Tue Apr 10, 2018 12:39 am\njako stabilan sistem imaju, narocito po druge zemlje.\nby Zuper on Tue Apr 10, 2018 8:48 pm\nBorba da li ce biti otpusen Muler, Miler ili ne...\nby Zuper on Wed Apr 11, 2018 1:17 am\nTRUMP IS SAID CONSIDERING FIRING DEPUTY AG ROSENSTEIN: CNN


SNS: Vandali oštetili prostorije i u Stanišiću - biznis24.rs\nSNS je pozvala nadležne organe da stanu na put, kako kažu, huliganima, koji već danima napadaju prostorije Srpske napredne stranke širom pokrajine.\nSrpska napredna stranka saopštila je danas da su vandali teško oštetili prostorije naprednjaka Mesnog odbora Stanišić u Somboru, samo nekoliko dana pošto su demolirali prostorije SNS u Gložanu, u opštini Bački Petrovac.\n“Najoštrije osuđujemo ovaj akt nasilja i pozivamo sve građane, intelektualce i celokupnu srpsku javnost da se jasno distancira od politike nasilja, oličene u demoliranju prostorija političkih neistomišljenika. Jasno je da se izbori približavaju i da oni koji nemaju ni program ni ideju postaju nervozni, jer znaju da za Srbiju kamenje, nasilje i primitivizam nisu bili i nikada neće biti opcija”, ističe se u saopštenju.\nVojvođanski naprednjaci ocenjuju i da će upravo to potvrditi i građani Srbije 21. juna, kada svoj glas daju za pravac kojim Srbiju vodi Aleksandar Vučić i Srpska napredna stranka.\ndanas · danima · huliganima · Kako · kažu · koji · nadležne · napadaju · napredna · napredne · naprednjaka · organe · oštetili · pokrajine NOVI · pozvala · prostorije · saopštila · širom · SNS · Srpska · srpske · stanu · stranka · stranke · teško · vandali · već\nSara Ćirković i Rastko Simić pobednici juniorske “Vojvođ ...\nVanredna situacija u Apatinu\nRadojičić: Beograd je centar evropskog vaterpola i domaćin fina ...\nU Zapadnobačkom okrugu 595 obolelih od koronavirusa\n“Čekali da odem u Moskvu da zatvore grad”: Vesić će tražit ...


Drvene stepenice, Suvi Do :: Daibau.rs\nDRVENE STEPENICE, SUVI DO\nTražim dobrog majstora za drvene stepenice: Skupili smo i proverili majstore za drvene stepenice, koji rade u mestu Suvi Do i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za drvene stepenice će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tIskusan majstor za drvene stepenice Suvi Do, koji može da uradi:\tmontaža drveta na stepenice, montažne drvene stepenice, okrugle drvene stepenice, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


SNSD-u najviše mandata u SO Srebrenica - Portal Drina Press\nSNSD-u najviše mandata u SO Srebrenica\n24. februara 2021. 25. februara 2021. Politika\nNa ponovljenim izborima u opštini Srebrenica na 28 biračkih mjesta, pravo da glasa imalo je 14758 gradjana. U trci za načelnika Opštine učestvovala su četiri kandidata, dva nezavisna kandidata, jedna koalicija i jedna politička stranka, dok su se na glasačkom listiću za SO Srebrenica našli kandidati 27 političkih subjekata, jedan nezavisni kandidat, četiri koalicije i 22 političke stranke.\nNa ponovljenim izborima u Srebrenici za Mladena Grujičića ispred koalicije “Zajedno za Srebrenicu“ glasalo je 5189 gradjana, odnosno 67,62% gradjana. Aliji Tabakoviću kandidatu ispred stranke Demokratske Akcije, poverenje je ukazalo 2433 birača ili 31,70% njih, Za nezavisnog kandidata Mila Janjića na izborima u nedelju glasalo je 28 birača ili 0,36% i za Aleksandra Simića takodje nezavisnog kandidata glasalo je 24 birača odnosno 0,31% njih.\nNa održanim izborima u nedelju bilo je 7.674 važećih listića, dok je nevažećih listića bilo 306.\nBudući saziv SO Srebrenica činiće 21 odbornik. Političke partije koje su prešle cenzus su SNSD koja će brojati šest odborničkih mjesta u skupštini, po tri odbornička mjesta imaće SDS i SDA, dva odbornička mjesta pripašće DNS-u i po jedno mjesto u skupštini imaće US, SRS, DEMOS, S BiH, DF i Nezavisni blok dok je jedno mesto rezervisano za nezavisnog kandidata.\nApel: Ne paliti vatru u prirodi


Nije se nadala ovakvom sledu događaja!\nSeverina nije više ono što je bila. Pre je imala mnogo više nastupa i odlično je radila, a sad jedva da ubode neku tezgu. S Tomicom je važila za jednu od najtraženijih pevačica. Sada se sve to promenilo. Igor nije toliko vičan, jer je maltene tek ušao u taj posao i jedva joj je zakazao nekoliko nastupa. Ona je nezadovoljna i ne zna šta da radi, pa promoviše šminku i dala se u glumačke vode ne bi li na taj način povratila staru slavu - priča naš sagovornik i dodaje da je Kebina snajka prinuđena i da smanji cenu nastupa za čak 3.000 evra.\nTo ju je tek dotuklo, a kako i ne bi kada je pevala za od 8.000 do 10.000 evra, a sada Kojić jedva ugovori za 5.000. Za tu cenu mora da peva sat duže i da reklamira nastup na društvenim mrežama. Sve je to frustrira, jer je navikla da živi na visokoj nozi. Osim toga, Severina je prinuđena i da otkazuje koncerte koji su ranije ugovoreni preko firme koja je u Tomičinom vlasništvu. Samo zbog poslednja dva koja su otkazana, u Donjoj Stubici i na Svetom Križu Začretju, izgubila je oko 70.000 evra jer je trebalo da to budu veliki koncerti sa po nekoliko hiljada ljudi - završava naš izvor.\nA post shared by Severina Kojic (@severina) on Feb 3, 2019 at 3:49am PST\nAutomobil u vlasništvu GOCE BOŽINOVSKE sleteo u jarak, pa POTPUNO IZGOREO, a vozač POBEGAO: Oglasila se pevačica i OBJASNILA o čemu se radi\nTAGOVI: Severina Kojićmenadžernastupinovacrazlaz


TREĆI LEVAČKI VINO FEST 10. JULA U REKOVCU - Portal035\nOd četvrtka do danas samo 6 pozitivnih nalaza\nPOČEO SA RADOM PARKING SERVIS U SVILAJNCU\nTREĆI LEVAČKI VINO FEST 10. JULA U REKOVCU\nTreću godinu zaredom Turistička organizacija opštine Rekovac organizuje Vino fest, manifestaciju bogatog sadržaja, dobre zabave i punog ukusa.\nLevačko vinogorje nosi epitete najlepšeg predela od davnina, od Kneza Lazara pa do danas. Savršeno područje za uzgoj vinove loze i proizvodnja vina sa posebnom pažnjom i ljubavlju karakteriše ovaj kraj i daje mu pečat.\n“Duh, tradiciju, istoriju i kulturu preneli smo u jedan dan kroz najlepše gastronomske specijalitete, najbolja vina i odličnu zabavu.\nPoznate srpske i najbolje levačke vinarije uz zakusku domaćih sireva posebnog ukusa pored već dobro poznate trpeze, ove godine upotpuniće širenje slave našeg kraja.” kažu iz Turističke organizacije opštine Rekovac.\nSvi ljubitelji brežuljkastih krajeva koji uživaju u blagodetima prirode, domaćim specijalitetima i dobrom vinu, trebalo bi da posete TREĆI LEVAČKI VINO FEST 10. jula od 13 do 20 časova u parku OŠ ,,Svetozar Marković’’ u Rekovcu.\nFOTO: FB/ TO Rekovac


Google Chrome će uskoro blokirati nesiguran sadržaj na HTTPS stranicama - BIGportal.ba\nGoogle Chrome će uskoro blokirati nesiguran sadržaj na HTTPS stranicama\nOktobar 7, 2019 Oktobar 7, 2019 05\nGoogle već izvesno vreme vlasnike veb stranica i developere usmerava ka prelasku na HTTPS (koji je sigurniji i bolje enkriptovan HTTP), a kompanija jasno obeležava nesigurne veb stranice u Chrome-u.\nMeđutim, HTTPS oznaka nije u potpunosti precizno obeležje, jer čak i HTTPS stranice mogu imati nesiguran sadržaj. Ovo se naziva pomešani sadržaj, gde sigurna stranica može (namerno ili nenamerno) učitavati podresurse nesigurno, preko čistog HTTP-a. Ovi podresursi, pored fotografija i videa, uključuju i “iframes” i ugrađene veb stranice. Drugim rečima, čak i sigurne veb stranice mogu biti rizične za korisnika, ukoliko se sadržaj učitava eksterno ili preko drugih kanala.\nGoogle će ovaj problem ispraviti tako što će blokirati mešoviti sadržaj, ali će ova tranzicija biti postepena, kako bi se korisnicima i developerima dalo vremena da se prilagode. Počevši od Chrome 80 verzije, koja će u developer kanalu biti objavljena u januaru 2020, HTTPS stranice sa mešovitim sadržajem će biti obeležavane kao “Not Secure”. Chrome će takođe pokušati da te stranice automatski unapredi na HTTPS, ali ukoliko to ne uspe odmah će ih blokirati. Ovo će se u najvećem delu implementirati u Chrome 81 verziji, koja stiže u februaru naredne godine.\nChrome 79, koji stiže u decembru, će korisnicima omogućiti da odblokiraju pomešani sadržaj, a ovo će biti dostupno za svaki sajt posebno. Naravno, korisnici ovo čine na sopstveni rizik.\nRedmi 8 će biti predstavljen 9. oktobra\nPeugeot potvrdio kamionet i 208 Peugeot Sport Engineered\nViše od 87% Google Chrome ekstenzija ima manje od 1000 instalacija\nVećina Qualcomm procesora će naredne godine imati 5G modem\nŠpijuniraju WhatsApp: Policija pomaže u istrazi\nAna Nikolić kakvu pamtimo. Pjevačica izgleda bolje nego ikad\nJunajted bez treninga u Humskoj na Partizan\nMilojević: Totenhemova kriza nas ne opterećuje\nD V Oktobar 21, 2019 Oktobar 22, 2019\nOktobar 21, 2019 Oktobar 22, 2019 0\n“Čuvaj se Evropo”\nSunovrat akcija Renaulta\nLiverpul dominantan, Napoliju tri boda protiv sjajnog Salcburga, pobjede Intera i Barselone\nZ.K Oktobar 24, 2019 Oktobar 24, 2019\nOktobar 24, 2019 Oktobar 24, 2019 0\nHet-trik Aleksandra Mitrovića!\nČetvrti poraz Cedevita OLIMPIJE, Breša postigla samo 35 poena\nZ.K Oktobar 23, 2019 Oktobar 24, 2019\nOktobar 23, 2019 Oktobar 24, 2019 0


Herbal Aurum pregled, nevjerojatno brz uspjeh moguć?\nPoboljšajte svoje zdravlje putem Herbal Aurum? Da li je to stvarno tako jednostavno? Iskustvo iz prve ruke\n9.6/10 6:16 Karla Mcdaniel\nHerbal Aurum trenutno se smatra pravom tajnom, ali u nedavnoj prošlosti, svijest je naglo rasla - sve veći broj korisnika stvara pozitivna iznenađenja koristeći ovaj vrhunski proizvod i govori o svojim uspjesima.\nAktuelni izvještaji o testovima i iskustvima dokazuju tezu da bi Herbal Aurum biti u stanju pomoći. Da li ovo zaista funkcioniše? Na ovom sajtu ćete mnogo naučiti o uticaju, primeni i mogućim rezultatima.\nKakav je proizvod Herbal Aurum?\nHerbal Aurum se sastoji samo od prirodnih supstanci, koristi poznate prirodne zakone i oživljava kako bi se pod tako slabim neželjenim efektima i jeftinim.\nPored toga, čitava briga je diskretno, bez lekarskog recepta, a takođe i jednostavna - umesto toga - poštuju se najviše bezbednosne smernice (SSL tajnost, privatnost podataka itd.).\n3 velika sastojka Herbal Aurum\nSastav Herbal Aurum se inteligentno kombinuje i zasniva se prvenstveno na sljedećim glavnim aktivnim sastojcima:\nPored toga što su biološki sastojci precizno sadržani u tom dodatku ishrani, nivo doze tih sastojaka takođe igra važnu ulogu.\nJedini pouzdan izvor za Herbal Aurum je službena prodavnica.\nSlučajno, perspektiva ne mora uopšte da brine o dozi - naprotiv, sastojci su visoko agregirani u smislu istraživanja.\nZbog toga je većina kupaca zadovoljna Herbal Aurum :\nHerbal Aurum nije klasičan lek, dakle dobro se podnosi, a ima i nuspojave\nNe morate da idete kod lekara ili farmaceuta, koji će ismijavati vaš problem i neće vas ozbiljno shvatiti\nGovorite li o održavanju zdravlja? Što je manje moguće? Ne morate, ai sami ste u mogućnosti da naručite proizvod, i niko ne čuje za njega\nTako radi Herbal Aurum\nNačin na koji djeluje Herbal Aurum je vrlo lako razumjeti čim pogledate različite testove i proučite informacije o sastojcima ili sastojcima.\nNapor se može prepustiti nama: Kasnije ćemo ispitati jednako gledišta različitih ljudi, ali prvo vidite informacije o kući u vezi sa efektom Herbal Aurum :\nTakvi su barem oni pregledi ovih nadajućih potrošača Herbal Aurum\nZbog svoje mešavine bezopasnih prirodnih supstanci, Herbal Aurum kupiti bez recepta.\nA ako pogledate iskustva prethodnih potrošača, primećujete da i oni nisu iskusili nikakve neželjene okolnosti.\nSvakako, ovo je sigurno samo u slučaju da strogo poštujete preporuke za aplikaciju, jer Herbal Aurum ogromne efekte.\nOsim toga, morate poštovati da naručujete proizvod samo od prodavača od povjerenja - u tu svrhu slijedite našu uslugu - da spriječite falsifikate (falsifikate). Falsifikovani proizvod, posebno u slučaju da vas privlači naizgled niska cijena, nažalost, nažalost, ima samo mali uticaj, au ekstremnim slučajevima može biti povezan s ogromnim rizicima. Za razliku od Super 8, on je zato primjetno efikasniji.\nKo treba da izbegava Herbal Aurum?\nUostalom, jasno je da svaka osoba koja je zadesila održavanje zdravlja može brže napredovati kupovinom Herbal Aurum.\nNemojte misliti da možete uzeti Herbal Aurum i odmah će svi problemi nestati. U tom smislu, treba da ostanete realni.\nNjima je potrebna velika tolerancija i izdržljivost, jer promjene koje se dešavaju u tijelu traju dugo.\nHerbal Aurum pomaže da se ostvare ambicije. Ipak, morate ići prvi koraci uprkos svemu samom. Čim brže potražite zdravlje, ne morate samo da kupite Herbal Aurum, već morate da prestanete da koristite Herbal Aurum unapred. Ovim pristupom, vjerojatno biste trebali očekivati prve rezultate na vrijeme. Imajte na umu da ste već odrasli da to uradite.\nProizvod može koristiti svatko, uvijek i bez dodatnih pokušaja i pogrešaka - zbog detaljne prezentacije proizvođača uz jednostavnost proizvoda u cjelini.\nHerbal Aurum jednostavno ne zauzima nikakav prostor i nezapažen je za bilo gdje. Način na koji koristite lijek i željeni napredak objašnjeni su priloženim informacijama - tako da možete uspjeti bez mnogo napora\nVrlo je vjerovatno da možete poboljšati svoje zdravlje uz pomoć Herbal Aurum\nVjerujem da postoji očigledno više nego dovoljno dobrih svjedočanstava i dovoljno dokaza u tom pogledu.\nTačno trajanje konačnog konačnog rezultata može se razlikovati od karaktera do karaktera.\nMože se desiti da ćete biti jednako zadovoljni kao i svi drugi korisnici i nakon nekoliko sati postićete ozbiljan napredak u očuvanju zdravlja .\nZaista, postoji šansa da će rezultati Herbal Aurum biti vidljivi ili manje uočljivi nekoliko nedelja nakon prve doze.\nZa vas razvoj možda neće biti primjetan, ali će vam drugi ljudi odjednom dati komplimente. Naravno, neizbežno ćete videti svoje osvežavajuće samopoštovanje.\nNapredak od drugih korisnika Herbal Aurum\nBrojevi dokazuju da postoje brojne zadovoljavajuće studije o Herbal Aurum. Ovo može biti izvanredno u odnosu na Nutrivix Rezultati se razlikuju od slučaja do slučaja, ali pozitivna ocjena nadmašuje većinu pregleda.\nHerbal Aurum - pod pretpostavkom da kupite nekorumpirani proizvod po povoljnoj cijeni - je mudro razmatranje.\nZbog ovih fantastičnih uspjeha, neki korisnici proizvoda nude:\nKao što se i očekivalo, on rukuje izolovanim pregledima i proizvod može udariti svaki sa različitim stepenima. U cjelini, rezultati izgledaju izvanredni, i mislim da će rezultat biti vrlo zadovoljavajući i za vas.\nAktivni sastojci impresioniraju svojom učinkovitom selekcijom i kompozicijom. Pozitivan utisak pojačava veliki broj iskustvenih izvještaja i prodajne cijene, jer čak i oni vjerovatno izravno uvjeravaju najvećeg skeptika.\nJedan od velikih bonus bodova je da se može lako integrirati u svakodnevnu rutinu.\nNaš zaključak je: fondovi održavaju obećanja koja su dali na svim nivoima, tako da je svakako vrijedno testiranja.\nZbog činjenice da sam "" detaljno slušao temu i da sam testirao mnoge proizvode, moj zaključak je: Herbal Aurum jasno nadmašuje svoje konkurente.\nKonačan rezultat je: Kupovina se u svakom slučaju isplati. Ako vas je naša analiza privukla iz rezervi, svakako razmislite o našim uputstvima za kupovinu ispod da biste kupili ovaj proizvod kako biste bili sigurni da ste dobili originalni proizvod po najboljoj maloprodajnoj cijeni.\nHitno razmislite prije nego što potražite opcije naručivanja za Herbal Aurum\nOčigledno je da je loša ideja da se Herbal Aurum iz nekog malog dućana ili iz bilo kog drugog izvora osim onog koji je ovde pomenut. Za razliku od Dianabol, to je stoga mnogo korisnije.\nDa biste dobili siguran i, na kraju krajeva, efikasan proizvod, proizvod morate nabaviti samo na web-stranici autentičnog dobavljača.\nVeć sam pregledao sve izvore na internetu, samo da sa sigurnošću kažem da se originalni proizvod ne može naručiti od drugih proizvođača.\nEvo nekih stvari koje treba imati na umu prilikom naručivanja ovog proizvoda:\nBolje se spasite neodgovornih metoda istraživanja tako što ćete kliknuti na jednu od mojih označenih veza ovdje. Oni se redovno proveravaju. Kao rezultat toga, konsignacija, kupovna cena i uslovi su konstantno najbolji.\nTo je upravo ono što ga razlikuje od predmeta kao što je Varikosette .


U BORU I OKOLINI URUŠAVAJU SE I KAPITALNA ZDANJA - MEDIJA CENTAR BOR );\nU BORU I OKOLINI URUŠAVAJU SE I KAPITALNA ZDANJA\nBor, ali i država Srbija, dozvolili su sebi da im godinama, pa i decenijama, propadaju izuzetno vredni objekti kakvav je turistički kompleks „Jelen-Hajat“ na Crnom vrhu, hoteli „Jezero“ i „Metalurg“ na Borskom jezeru , zdanje „Kapija Bora“, dvorci u Brestovačkoj banji, motel i ribnjaci u Zlotu, a od nedavno i stare, lepe zgrade u centru grada. Nekadašnji Miloševićev tajni grad na Crnom vrhu, na 500 hektara površine, završen je do polovine, uloženo je 30 miliona dolara, ali se ništa ne radi već deset godina. Čim je došla nova vlast, gradnja je stala, a velelepni hoteli prepušteni su zubu vremena. Na samo osam kilometara daljem, Borskom jezeru, hotel „Jezero“ sa 240 postelja, poslednjih pet godina nije video gosta. Ceo objekat je zamandaljen, sportski tereni i plaže su u korovu. Ni motel „Metalurg“ nikako da se završi, 20 godina je u ruini. Do oktobra lani, bar dve i po decenije, niko, sem čuvara, nije ušao u dvorac Karađorđevića u Brestovačkoj banji. I kada je zgrada popravljena zahavljujući parama EU ( 358.000 evra ) opet se krenulo po starom – građevina je zaboravljena, a zbog loše izvedenih građevinskih radova moraće, izgleda, još jedanput da se obnavlja. Obližnje tursko kupatilo i najstariji ugostiteljski objekat u zdravstvenom turizmu Srbije, motel „Izletnik“, sagrađen 1903. godine, prepušteni su zaboravu i – propadanju. Ruinirana je i „Kapija Bora“, danas je to najružnija slika u srcu grada, mada je trebalo da posluži za ugled i ponos. Od manjeg značaja su odneti ski-liftovi sa Crnog vrha i Stola, stravični izgled Doma kulture u selu Zlot, gradska kuća u središtu Bora ( namenjene Turističkoj organizaciji), očerupana stambena zgrada kod bivšeg „Centroistoka“, uništena Autobuska stanica… Najnovija bruka događa se pred očima najodgovornijih – stara, lepotom znana zgrada preko puta Agencije „Putnik“, stecište bivšeg Projektnog biroa, Komiteta omladine, izviđača, aero i radio-kluba, privatnih firmi, Mladih istraživača, sindikata i koga sve ne, danas je zapuštena, a inventar pokraden.\n– Veće bruke i sramota nisam video. Zgrada je vlasništvo ili Opštine ili RTB-a. Tu je do pre neku godinu bio Tutristički savez, postojale su reprezentativne sale za prijem gostiju i saloni, ponosili smo se domom sagrađenim između dva svetska rata. Zar je moguće da se niko ne oseća odgvornim – pita se Borko Gajić, direktor Planinarsko-smučarskog društva Crni vrh kojem je beogradski Energoprojekt oteo Dom planinara na Crnom vrhu i već godinama nikom ne služi.\nOd svih prozvanih za uništavanje društvene imovine, od opštine i RTB Bor do države Srbije, jedino se pre neki dan oglasio dr Žika Golubović, predsednik Privremenog organa upravljanja u Opštini Bor najavljujući da će nedostaci u obnovi dvorca Karađorđevića biti otklonjeni. Doduše, u nedavnoj izbornoj kampanji u Boru javili su se i nekadašnji minsitar Velja Ilić i sadašnji Milutin Mrkonjić. Prvi je rekao da je u Vladi Srbije naglašeno da oni neće završavati Miloševićeve započete „vile i gradove“, a drugi da će Megatrend Univerzitet i RTB Bor dograditi i spasiti „Kapiju Bora“. Da li će se to i dogoditi, pitanje je isto kao i hoće li Rusi „uzeti u nadležnost“ „Hajat“ na Crnom vrhu, kako se odavno spominje.


AIESEC: Future Leaders Forum – Personal magazin\nCase Study Challenge – Timovi mladih ljudi će odgovoriti na zahteve poslovnih studija slučaja u sastavu svakog foruma i u saradnji sa studentima iz inostranstva. Partneri projekta definišu izazove, daju dodatne smernice za njihovo rešavanje i ocenjuju rešenja timova. Studenti će imati dvanaest dana da realizuju zadatu studiju slučaja. Podela studija slučaja će biti 11. marta na Univerzitetu Singidunum, a predstavljanje njihovih rešenja i proglašenje pobednika biće 23. marta 2013. godine.\nAIESEC: Future Leaders Forum was last modified: March 12th, 2013 by Redakcija\nAIESECFuture Leaders Forum\nWebiz – konferencija o poslovnoj primeni Interneta u Zrenjaninu


Uporedite cene za Lexmark C500S2MG, Lexmark C 500S 2MG komentari\nDetalji proizvoda: Tip: Return Program Print CartridgeBoja: MagentaOEM #: LexmarkKapacitet: 1500 stranaDimenzije kutije: Jedinica mere: KOMDužina: 358mmŠirina: 215mmVisina: 91mmTežina: 938gKompatibilnost proizvoda: Lexmark X500nLexmark X502nLexmark C50\nDetalji proizvoda: Tip: Return Program Print CartridgeBoja: MagentaOEM #: LexmarkKapacitet: 1500 stranaDimenzije kutije: Jedinica mere: KOMDužina: 358mmŠirina:...\nCene Lexmark C500S2MG\nC500S2MG - Lexmark Toner, Magenta, 1.500 pages\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Lexmark C500S2MG su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Lexmark C500S2MG\nPronađite najbolju ponudu za Lexmark C500S2MG na portalu ShopMania. Možete kupovati Lexmark C500S2MG u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Lexmark C500S2MG. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Lexmark C500S2MG i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije potrošni materijal, i kupite po najnižim mogućim cenama Lexmark C 500S 2MG i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nLexmark C 500S 2MG - Slična pretraga: Lexmark C 500S 2MG, Lexmark C 500 S 2 MG, Lexmark C500 S2 MG, LexmarkC500S2MG


10.12.2021. - 18:13h Autor: Novosti.rs\nOstalo je zabeleženo i da je crkvi posvećenoj Vaznesenju Gospodnjem u Mionici, 1856. godine darovala skupoceni krst na prestolu i darohranilnicu “od pahvonda”. Da je Persida bila važna i uticajna ličnost, govori i činjenica da joj je turski sultan dodelio Orden padišahovog portreta, što je bio jedinstven slučaj u turskoj istoriji.\nUmrla je 29. marta 1873. godine u Beču. Delo Katarine Ivanović, prve žene slikara u Srbiji, “Portret kneginje Perside Karađorđević” važi za jednu od najboljih slika u srpskom klasicizmu, koje je ostalo kao trajno sećanje na suprugu kneza Aleksandra.\nkneginja Persida KarađorđevićKralj Aleksandar KarađorđevićŽivotBiografija


car:go - novi servis u Srbiji nalik uberu - Strana 51\nStrana 51 od 56 Prva ... 41474849505152535455 ... Poslednja\nPrikazani rezultati od 751 do 765 od ukupno 840\n06.06.2019., 14:14 #751\nSto neko rece, prevoz uz zaradu nije lwgalan ako za to nisi registrovan.\nTo sto neko placa poreze nema veze... moze i prodavac heroina da placa poreze pa nije legalno\n06.06.2019., 14:36 #752\nNaravno, slažem se sa tim\nAli to se mora urediti, jer se zabraniti ne moze\n06.06.2019., 15:46 #753\nMislim, kljucna rec je mislim, da je to uredjeno.\nPrevoz drugih/trecih lica uz naknadu/zaradu je dozvoljen samo registrovanim prevoznicima, zar ne?\nU smislu, moze firma da organizuje prevoz za svoje radnike, ako njima ne naplacuje nista vise od stvarnih troskova.\nMoze CarGo udruzenje da naplati do stvarnih troskovima clanovima udruzenja.\nAli ne i da zaradjuje od toga.\n^Kljucna rec je, ponavljam, mislim.\nDrzava verovatno ne zeli farsu u sudnici, nego ovako izgleda da se nesto radi, tipicno za kod nas\n14.06.2019., 10:38 #754\nJa u poslednje vreme imam bas dosta problema da dobijem Car:go voznje. Ako nisam na nekim prometnim lokacijama nema sanse da mi se neko javi za voznju, a cak i kod lokacija tipa hotel Jugoslavija mi se desava da mi treba neko vreme da pokusavam dok se konacno ne jave.\n14.06.2019., 12:39 #755\noff obrisan, držite se teme\n14.06.2019., 12:43 #756\nJel neko moze da mi objasni zasto je economy onoliko skuplja i koji su uslovi da se vozila nalaze u toj kategoriji? Ja to i dalje ne razumem.\nEconomy nocu kosta kao gold taksi na poziv.\n14.06.2019., 13:52 #757\nDa ovo se i meni desava na vracaru, prosle nedelje je bilo malo bolje, sada opet izvrti bar 5 puta dok ne nadje slobodno vozilo.\n14.06.2019., 16:02 #758\nNe zele da se javljaju na nekim pocetnim tackama, iz raznih razloga? Vracar mi je prva pomisao za tako nesto, ima ulicica gde se i kao pesak osecam prikljesteno.\nOnda Dedinje/Senjak (sem oko VMA), gde maltene nema zive duse, ako navigacija nije tacna, nemaju sanse da nadju (jer dosta njih ne zna ni gde su neke osnovne ulice, a kamoli delovi Dedinja, ako nisu odatle).\nHotel Jugoslavija tokom radnog dana mi vec ne pada na pamet sto ne bi, uvece je kao jasno (ne zele pijane ).\n@Joker, sto ne prebaci offtopic u temu o skuterima?\n14.06.2019., 17:54 #759\nMeni deluje da je problem verovatno u tome da imaju znacajno manji broj vozaca u poslednje vreme. Koristio sam ih redovno za voznje sa Bezanijske kose do centra grada u poslednjih 6 meseci i ne secam se da mi se ikad desilo da ne dobijem voznju do pre 2 nedelje. Ove nedelje od tri pokusaja nijednom mi se niko nije javio za voznju na "kosi". Svaki put je to bilo oko 19-20h radnim danima.\n14.06.2019., 18:11 #760\nAjde za vracar i da razumem ali sada sam na sred vojvode stepe preko 15 minuta ponavljao dok se jedan konacno nije javio. Nigde mi se nije zurilo pa sam bio besmisleno uporan. Nesto su oni tu ozbiljno pokvarili.\n14.06.2019., 20:33 #761\nVozacima fali "motivacije"\n14.06.2019., 20:50 #762\nA mozda im je i skupo jer klima kosta\n14.06.2019., 21:23 #763\nКолико ја капирам, ово је покушај да се таксистима конкурише нижим ценама до којих ће да доведе "отимање" зараде од самих возача. Сутра car:go може и да преполови цене, муштеријама боље, возачима (од чијег ће дела да се скида тај попуст) много горе и ето краја. Све у свему, или газда тј организатор хоће још и још или возачима не одговара мала зарада а очекивали много већу. На крају ће да испадне да би такси цена била реална и овде, једино што тамо возачи узимају кинту а овде газде, организатори, како се већ зову.\n14.06.2019., 23:23 #764\nStalno se ta cena pominje, pa dokazano je da bi mnogi ljudi vozili po tim cenama, a nije se ništa promenilo po pitanju cene ili broja ljudi kojima odgovara ta cena, pa da ih zbog toga bude manje. Ono što se jeste promenilo je zastrašivanje, oduzimanje vozila, pretvaranje aplikacije u političku borbu itd. To se mnogima ne sviđa, a pre svega ta mogućnost da ti u auto uđe prikriveni islednik i na kraju rute te čekaju pripremljeni policija i pauk, što se redovno dešavalo već ne znam koliko puta do sad. Ko želi da ima šansu i 1% da izgubi svoje vozilo?\nMenjao mnt : 14.06.2019. u 23:25\n15.06.2019., 01:39 #765\nCar go je takav biznis da se ljudi zalete, misle kako ce zaraditi pare i onda kad krenu da voze shvate da to bas i nije tako lepo. 33% uzima car go, vi u najboljem slucaju mozete imati 1000-1200din bruto po satu. Izuzetak su mozda petak i subota noc kad moze da se zaradi malo vise ako se veze par kratkih voznji i da upadate iz voznje u voznju. Naravno prosek na nivou dana nikako nije 1000 din po satu jer nemate posla aktivnog svih 8 sati nego ima tu dosta praznog hoda, cekanja voznje ili voznje da se uhvati voznja. E onda vi za 8 sati zaradite recimo 6k, 2k ode car go, na benzin recimo 1500-2000 i vama ostane 2-2500 din da pokrijete amortizaciju koja je tu najveci trosak i dnevnicu. E sad imate tu i doprinose koje naravno vozac placa. I zamislite neki nepredvidjeni kvar, bez auta ste par dana, trosak, itd. Ako prelazite 5k km mesecno to vam je mali servis na 2m, to su vam gume na 4-5m, veliki servis na 6m itd. I to je redovno odrzavanje. Cene za korisnike jesu ok, i to su realne cene, problem je u 33%koje uzima firma. Da je procenat 10% imali bi gooomilu vozaca i niko ne bi cekao. Ili da firma placa doprinose ali da vozaca nekako obaveze na neki minimun da odradi. Poneki mogu da "otvore firmu" i budu saradnici, pa imaju bolje uslove tj manji procenat + uzimaju procenat od svakog vozaca koga oni zaposle i tu vec moze matematika fina da se pravi. Znaci da bi se iole pristojno zaradilo mora da se radi 12 sati i da vec i znate cake. Eto moje misljenje i iskustvo od ned dana voznje.


“Sloboda” je na slobodi… E-Play promovisao novi album u Parobrodu | Headliner\nHome»Muzika»“Sloboda” je na slobodi… E-Play promovisao novi album u Parobrodu\nHeadliner.rs / 26/04/2018 /\t0\t/\t400\nE-play/ Photo: Long Play\nBeogradski alternativni bend E-Play objavio je danas album “Sloboda”, koji se pored digitalnih platformi može naći na CD-u u izdanju promoterske kuće Long Play.\n-“Sloboda” je definitivno naš najozbiljniji poduhvat do sada i to u svakom smislu, od tekstualnog, muzičkog, pa do produkcije. Ne znam da li je naš najbolji album, ali je svakako najzreliji. Publika sama treba da proceni gde je njegovo mesto u našoj diskografiji – istakla je pevačica, basista i autor pesama Maja Cvetković.\nAlbum je danas predstavljen na promociji u Ustanovi kulture Parobrod (bašta kafea Das Boot) gde su njegovih svih sedam pesama prvi mogli da čuju novinari, saradnici i prijatelji benda E-Play (pomenimo od prisutnih producenta “Slobode” Voju Aralicu, zatim Žiku Jelića, Uroša Đurića, Nikolu Čuturila-Čuturu, Petra Janjatovića, Aleksandra Žikića…).\nMaja Cvetković i Žika Jelić/ Photo: Časlav Petrović\n– Ušli smo u studio sa Vojom u oktobru 2016. godine. Vojo hvala ti, uradio si posao maestralno. Nisam srela takvog profesionalca kao što je njegov asistent i snimatelj Sanja Đuričić, koja je bila velika podrška. Inače, svi smo zajedno ovo radili, nas četvoro. Moj omiljeni bubnjar, možda najmaštovitiji sa kojim sam snimala, Goran Ljuboja-Trut. Prvi put na E-Play albumu, najvredniji od svih nas, gitarista Nemanja Velimirović i najlepši začin (prateći vokal) Kristina Jovanović – naglasila je Cvetković.\nGovoreći okupljenima, voditelj televizije Studio B, Velja Pavlović rekao je da je “Sloboda” jedan od “najlepših albuma E-playa i albuma koji su urađeni kod nas u poslednje vreme”, istakavši zabeleženu izvanrednu dinamiku i hemiju članova benda.\nVlasnik Long Playa, Zoranu Vulović-Vule istakao je da mu je veoma drago je što je njegova kuća “deo ove priče i ovog izdanja”, jer je “Sloboda” “važan projekat, a i nekako je logično da Long Play bude uz E-Play”.\nPhoto: Long Play\nBeogradski E-play tokom 20 godina postojanja nikada nije trčao za nametnutim ukusima gomile, što se sjajno moglo čuti na prethodnim albumima “E-Play” (2000), “Crime” (2005), “Drago mi je da smo se upoznali” (2009) i “Obični ljudi” (2013).\nNa “Slobodi” slušaoci mogu očekivati prirodan nastavak “Običnih ljudi”, ali sa određenom dozom veće muzičke zrelosti i ozbiljnijom produkcijom.\nROK PLANETA PONOVO U AKCIJI... U Kraljevu održan prvi ovogodišnji koncert iz serijala "Gitarom kroz škole"


29.03.2018 - ISTOK - www.istokrs.com | Vijesti iz Istočne Hercegovine\nRješenja za izbore u Mostaru nema ni na vidiku\nHoće li i kada biti izbora u Mostaru niko ne zna. Rješenja ovog problema nema ni na vidiku, a pregovorima o izbornom zakonu nikad kraja.…\nROBIN HUD PETROVIĆ: Prkosi zakonima RS, “OTIMA” OD BOGATIH i daje siromašnim\nOštro se suprostavivši zakonima i Ustavu Republike Srpske, gradonačelnik Trebinja Luka Petrović je u posljednjih godinu dana hrabro "otimao" od bogatih i davao sirotinji. Ipak,…\nUsaglašen Strateški okvir za reformu javne uprave za 2018. – 2022.\nPredstavnici Zajedničke radne grupe za izradu Strateškog okvira za reformu javne uprave za period 2018. – 2022. godine na danas održanom sastanku u Tesliću usaglasili…\nNe stišava se uzavrela atmosfera u Bileći: Isključeni Brčić neće iz stranke\nNačelnik Bileće Miljan Aleksić ističe da je odbornik Radoslav Brčić isključen iz SNSD-a zbog nanošenja štete ugledu stranke, dok Brčić tvrdi da je i dalje…\nLeotar, bistra Trebišnjica, miris mora… i SNSD pod maskama\nTrebinje - grad koji od vas traži da u njemu uživate; Koji vas tjera da ga volite; Da o njemu sanjate i samo lijepo govorite.…\nČubrilović: Organi DNS-a nisu se još izjasnili o sporazumu s SNSD-om i SP-om\nPotpredsjednik Demokratskog narodnog saveza (DNS) Nedeljko Čubrilović rekao je da je sporazum o saradanji stranaka aktuelne skupšinske većine u RS-u samo okvirno postignut između tri…\nBANJALUKA – Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srpske podnijelo je nadležnim tužilaštvima izvještaje protiv direktora četiri preduzeća zbog nenamjenskog trošenja kredita koje im je bez…\nJagma za posao u Sloveniji\nBanjaluka - Za nepunih pet časova prijavu na Sajmu zapošljavanja "Moje delo" predalo nam je 500 kandidata, među kojima je mnogo doktora i pravnika, a…\nFOČA: Pripadnici Policijske uprave darivali krv\nPovodom obilježavanja Dana policije, 4. aprila, Republike Srpske policijski službenici Policijske uprave Foča danas i sutra daruju krv u Zavodu za transfuziju Republike Srpske. Na…\nCVIJANOVIĆEVA U TRCI ZA PREDSJEDNIKA Moguće povlačenje s mjesta premijera\nUoči sutrašnjeg potpisivanja koalicionog sporazuma između Saveza nezavisnih socijaldemokrata, Socijalističke partije i Demokratskog narodnog saveza, razjašnjena je ključna dilema, jer će Željka Cvijanović biti kandidat…


”Karfur” iz Novog Sada osvaja Srbiju – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome Tržište Kompanije ”Karfur” iz Novog Sada osvaja Srbiju\nJan 29, 2014 | Kompanije, Srbija, Tržište, Vesti\t|\nU kompaniji „CMB Bugarska” su za portal „Si njuz” potvrdili da planiraju otvaranje prodajnog objekta u Novom Sadu, ističući da trenutno ne mogu da iznose više detalja o tom projektu.\n„CMB Bugarska” je ogranak kompanije „CM Balkans” (Carrefour Marinopoulos Balkans), koja je ekskluzivni vlasnik „Karfurove“ franšize za tržište Jugoistočne Evrope. Bugarski mediji su sredinom meseca objavili da bi supermarketi francuskog „KarfuraŽ do kraja godine trebalo da budu otvoreni u Beogradu i Novom Sadu.\n„Karfur” trenutno ima 723 prodavnice u Grčkoj, 19 u Albaniji (nakon preuzimanja lanca „EuromaksŽ), 17 na Kipru i jedan u Makedoniji. Do kraja ove godine planira se ulazak na tržište Srbije sa supermarketima u Beogradu i Novom Sadu, pisao je pre nekoliko dana i portal „Investor.bg” navodeći da će se ekspanzija sprovesti preko kompanije „CMB Bugarska”.\nTrgovinsku grupu „Karfur“ čini 15.500 maloprodajnih objekata u 34 zemlje. S 1.395 hipermarketa ta kompanija je svetski lider u tom segmentu maloprodaje.\nInače, prve zvanične informacije o dolasku „Karfura” u Srbiju došle su iz „Delte”, kada je kompanija Miroslava Miškovića u februaru prošle godine objavila da je s francuskim trgovinskim lancem postigla dogovor o otvarawu hipermarketau budućem tr`nom centru „Delta planet” na Autokomandi u Beogradu. Generalni direktor „Delta rial istejta” Vojislav Glavinić tada je izjavio i da je dogovoreno da „Delta” i „Karfur” zajedno nastupe i na drugim lokacijama.\nU međuvremenu se pojavila i nezvanična informacija da će „Karfur” otvoriti hipermarket i u okviru stambeno-komercijalnog kompleksa koji Građevinsko preduzeće „Napred” planira da izgradi u novobeogradskom Bloku 41a. Iako se 2015. godina pominje kao rok kada bi i jedan i drugi kompleks mogli biti otvoreni, izgradnja tih objekata još nije počela i zasad nema zvaničnih informacija o početku njihove realizacije. Ministar spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija Rasim LJajić je, s druge strane, krajem prošle godine izjavio da nema informacija o planovima francuskog „Karfura” u Srbiji.\nPomenimo, direktor „Karfura” za Bugarsku i Srbiju je Miloš Ristić, nekadašnji izvršni direktor kompanije „Delta-Maksi”, odnosno potpredsednik kompanije „Delez Srbija, BiH i Crna Gora”, zadužen za nabavku, snabdevanje i kvalitet.\nFranšiza krenula od Grčke\nPortal „Fransising.rs” navodi da francuski „Karfur” na Balkanu posluje kroz franšizu, a primalac master franšize za zemlje ovog regiona je grčka kompanija „Marinopulos grupa”, koja je do 2012. godine imala zajedničko preduzeće s matičnom kompanijom „Karfur – CM Balkans”. Kao deo „CM Balkansa”, 2007. je osnovana kompanija „CMB Bugarska”, koja je od 2010. zadužena za širenje i razvoj brenda na području Balkana.\nTags: carrefourfrancuskanovi sadsrbija franšizatrgovinski lancitržište\nJanmat: Stranci već mogu da kupuju zemlju, pa to nije masovno\nŠef Sektora za evropske integracije Delegacije EU u Beogradu Frejk Janmat poručio je danas da nema mesta bojazni da će stranci pokupovati poljoprivredno zemljište u Srbiji, kad to bude omogućeno po sporazumu sa EU, jer kako je istakao, oni i sad imaju način da kupuju zemlju, pa to ne čine u velikoj meri.


Novi Sad, 01. Februar 2013. PR Objave: Objava -\nIme Bacano znači: sreća, radost, prosperitet, a logo Bacana je simbol za moć i snagu! Kafe restoran iz Novog sada, koji nosi ime Bacano, dokazuje da je to značenje tačno. Nakon pet godina od otvaranja, restoran je u potpunosti renoviran i unapređen, a nakon toga počeo je da ide uzlaznom putanjom, i postao mesto gde se sve češće Novosađani okupljaju.\nOsnivač kompanije MaxBet, u sklopu koje se nalazi ovaj restoran, Saša Marčeta, otkriva neke od tajni za unapređenje poslovanja. On kaže da je jedan od najvećih i najvažnijih zadataka odnos prema zaposlenima, kao i odnos prema klijentima. Svaki gost u Bacanu primetiće da su zaposleni uvek raspoloženi, nasmejani, što prenose i na goste, te je u ovom restoranu konstantno prisutan vedar duh i pozitivna atmosfera.\nKako bi Novosađanima pružili priliku da uživaju u dobroj muzici, koja podrazumeva kvalitetne muzičke umetnike, tim Bacana formirao je večernji program. Svako veče, za goste, uživo nastupaju bendovi i samostalni umetnici, koji izvode poznate pop hitove, donose džes i latin ritmove, te nije retkost i da neko zaigra! Spisak izvođača se konstantno širi, a sve je više i gostiju koji žele da čuju mnoge od ovih muzičara.\nNa novoj internet stranici Bacana, kao i na fejsbuk strani, uvek su dostupni rasporedi nastupa. Istovremeno, svako ko želi nešto više da sazna o ovom restoranu, može pogledati sajt Bacana, ili se raspitati kod prijatelja, jer je sigurno da je Bacano energija došla do mnogih poznavalaca dobrog provoda!


U Boru održan seminar za inspektore za zaštitu životne sredine | Energetski portal Srbije\nU Boru održan seminar za inspektore za zaštitu životne sredine\n28.09. 2018 Vesti | Održivi razvoj | Zaštita životne sredine\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan je u obraćanju inspektorima iz cele Srbije koji je održan u Boru, u organizaciji Sektora za nadzor i predostrožnost Ministarstva istakao značaj rada republičke inspekcije i predstavnike pravosudnih organa za sprovođenje politike zaštite životne sredine.\n– Rad Službe za nadzor i predostrožnost Ministarstva i njena čvrsta saradnja sa policijom i tužilaštvom, garant su sprečavanja narušavanja životne sredine građana. Bez sposobne, efikasne inspekcije nema pravih rezultata u ostvarivanju zdravije životne sredine i čiste Srbije, istakao je Trivan.\nSeminar o otpadu jedan je u nizu koji Ministarstvo organizuje za inspektore za zaštitu životne sredine.\nNa seminarima koji su tematski posvećeni najznačajnijim pitanjima u zaštiti životne sredine, organizovana su tematska predavanja, radionice i razmena iskustava, što doprinosi jačanju kapaciteta rada Službe za nadzor i predostrožnost Ministarstva zaštite životne sredine.\n– Rad inspekcije je od izuzetnog značaja, i zato moramo da podižemo njene kapacitete. Za dobar rad ovog sektora potrebno je angažovati više stručnih inspektora, unaprediti i modernizovati opremu, i organizovati konstantnu edukaciju. Konačno, puna posvećenost inspekcijskom radu i dosledno sprovođenje zakona u oblasti zaštite životne sredine, izraz su ljubavi i patriotizma prema svojoj zemlji, zaključio je Trivan i naglasio da će za kriminalne prestupe protiv životne sredine zahtevati drastično povećanje kazni.\ninspektori za zaštitu životne sredine\nMali korak za čoveka, veliki za prirodu – biodiverzitet...\nGde adekvatno odložiti električni i elektronski otpad?\nBASF pokrenuo program finansiranja startap ideja iz Srbije...


Srpska lista: ZSO garantovala Evropska unija\nSrpska lista osudila je privođenje Srba koji su, kako navode, "u skladu sa Briselskim sporazumom, koji je deo pravnog sistema Prištine, pozivali na ispunjenje obaveza Prištine i formiranja Zajednice srpskih opština".\nNakon što su pripadnici policije sinoć priveli u policijsku stanicu trojicu Srba koji u opštini Gračanica postavljali bilbord "Dobro došli u Zajednicu srpskih opština" oglasila se i Srpska lista:\n"Ovim hapšenjem imamo paradoksalnu situaciju da se hapse Srbi koji su samo poštovali ono što je Priština potpisala pre 3078 dana u vezi formiranja Zajednice srpskih opština, ono što je Priština u svojoj Skupštini ratifikovala, a što je našem narodu garantovala Evropska unija", navodi se u objavi Srpske liste na Fejsbuku.\nIz ove partije podsećaju i da je Zajednica srpskih opština nastala kao ideja Visoke predstavnice Evropske unije za spoljnu politiku Ketrin Ešton pre više od osam godina.\n"Postavlja se pitanje hoće li albanski policajci hapsiti i gospođu Ešton, ili druge evropske predstavnike ako smognu snage da ih podsete da se preuzete obaveze moraju ispuniti?", navode iz Srpske liste.


10-05-2016 | 12:58 | Autor/Izvor: Naxi media\nFoto: Bigstockphoto- master1305\nJedna od naših najreprezentativnijih kulturnih institucija, priprema gostovanje veličanstvenog i fascinantnog Ejfman baleta iz Sankt Peterburga /65 učesnika/sa baletom Ana Karenjina, 8. i 9. juna 2016. godine u Velikoj dvorani Sava Centra.\nU povodu proslave 70 godina rođenja čuvenog ruskog koreografa Borisa Ejfmana, organizovana je turneja baletske trupe B. Ejfmana po najznačajnijim kulturnim prestonicama Evrope – Bratislavi, Beču, Budimpešti i Beogradu. Na taj način Beograd je izdvojen i uvršten , u 4 metropole, na mapi najznačajnijih kulturnih prestonica Evrope.\nBoris Ejfman Ruski koreograf čija energija i briljantni umetnički život traje već više decenija. Autor je preko 40 baleta.\nNjegova umetnička filozofija utemeljena je u savremenim pitanjima, uranjajući u mračne ponore ljudske psihe (u ostvarenjima kao što su Idiot, Ubice, Don Kihot, Crvena Žizela, Ruski Hamlet, Ana Karenjina...)\nEjfmanov balet Ana Karenjina istinski zrači unutrašnjom psihološkom energijom i zapanjujuće emotivno utiče na gledaoce. Stavljajući u stranu sve sekundarne priče u Tolstojevom romanu koreograf se fokusira na ljubavni trougao Ana – Karenjin – Vronski.\nSasvim je sigurno da će ovaj baletski spektakl biti prilika za afirmaciju baletske umetnosti svetskih razmera.\nTagovi: sava centar balet


NOVO ISTRAŽIVANJE: Od korone mozak može da ostari 10 godina | Ekspres.net\nLjudi koji se oporavljaju od posledica koronavirusa mogu da pretrpe ozbiljna oštećenja moždanih funkcija, a u najgorim slučajevima može da se desi da dođe do oštećenja koja su ekvivalentna naglom starenju mozga za deset godina, upozorili su danas istraživači sa Kraljevskog koledža u Londonu.\nStudija još nije prošla recenziju, a rađena je na 84.285 oporavljenih od Covid-19, prenosi kanadski Globalnjuz.\nNa čelu istraživackog tima je Adam Hempšir, koji je rekao da u nekim težim slučajevima Covid-19 izaziva ozbiljne višemesečne kognitivne deficite.\nPovezane vesti - ISTRAŽIVANJE POKAZALO: Lečenje obolelih krvnom plazmom nema rezultate\n"Naše analize se poklapaju sa ranije utvđenim činjenicama da postoje hronične kognitivne posledice usled koronavirusa. Ljudi koji su se oporavili, pa i oni koji više ne prijavljuju da imaju probleme, su pokazali značajne kognitivne deficite", rekao je on.\nTestovi za utvrđivanje eventualnog oštećenja su identični onima koji se koriste za Alchajmerovu bolest, pa tako pacijenti oporavljeni od koronavirusa sklapaju slagalice ili pokušavaju da spoje tačke koristeći logiku.\nPovezane vesti - Japanski naučnici eksperimentom dokazali da maske značajno štite od koronavirusa\nU izveštaju koledža se navodi da su neki pacijenti između 20 i 70 godina, koji su imali teške simptome, dobili oštećenja mozga kao da im je možak ostario deset godina, ne navodeći procente ljudi kojima se to desilo.\nNeurolog Džoana Vordlou, profesor na univerzitetu u Edinburgu, je rekla da bi zasad uzela rezultate studija sa rezervom.\n"Nismo znali kognitivnne funkcije učesnika studije pre nego što su dobili koronu, a rezultati isto ne moraju da znače da su oštećenja trajna. To znači da bi ''starenje'' mozga moglo da bude kratkotrajno, odnosno, da se mozak posle nekog vremena vraća u normalno stanje", rekla je Vordlou.\nVelika Britanija mozak Pandemija covid-19 koronaviru


KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura » 2010» jun» 20\nGRADITELJ SA MAGIČNIM ŠESTAROM\nSećanje: Bogdan Bogdanović ( 1922- 2010)\nU Beču je 18. juna sišao sa umetničke, arhitektonske literarne, kulturne scene Bogdan Bogdanović. Renesansni stvaralac, arhitekta i skulptor, vrsni grafičar, pisac, esejista, enciklopedista, ličnost izuzetne kreativne erudicije, kakvih je danas u agoničnom svetu, neodgovornosti i improvizacija, zaista malo. I pri svemu ovome, moj nekim dugim oniričnim spajalicama, najbliži kolega i lični prijatelj. Prijateljstvo koje se probilo kroz nemire dva kontraverzna veka. Spojio nas je naš vrli profesor Branko Maksimović, velikan srpskog urbanizma, koji je u nama video dva naposlušna studenta, i dao nam da zajednički radimo na jednom zadatku. Radili smo ga u Bogdanovom stanu. Od tada počinje neka naša tajna veza. Radili smo na različitim razbojima. Ja na konvencionalnoj arhitekturi, a Bogdan od samog početka na memorijalnoj arhitekturi.\nSa svojim prvim spomenikom Jevrejskim žrtvama u Beogradu (1951.godine) privukao je do tada neviđenu pažnju javnosti. Preko kenotafa u Prilepu do mauzoleja u Čačku, uvek likovno inovantno, iznenađujuće hrabro, filozofski osmišljeno, metaforički raskošno, u nepoznatim kompozicionim matricama, entorično i dramatično. Sa nizom spomenika na mestima jugoslovenskog otpora fašizmu, uključujući kreščendo svoje misije, krvavim cvetom u Jasenovcu (javnosti je malo poznato da je Bogdan moćnu betonsku strukturu cveta prelio rastvorom hipermangana, koji je vremenom iščilio i nije obnovljen). Bogdanović je u svoje delo ugradio nov likovni postupak koji je proizašao iz njegove crtačke heuristike u kojoj su se susreli klasična arhitektura i vajarstvo. Bogdan je u toj do tada neviđenoj sintezi izbrisao granice, njihove granice, donoseći nešto zaista novo, tako da sam u to vreme napisao da u Jugoslaviji ne postoji nijedan arhitekta ali i nijedan skulptor koji je u stanju da gradi takve monumente. Nisam bio demantovan.\nDetalj sa Bogdanovog mauzoleja u Čačku\nPored svoje životne vokacije graditelja, Bogdan široko raskriljuje svoje vizije i ideje i kao vrstan intelektualac, prvi bez premca među svojom sabraćom piše stručne, polemičke tekstove, objavljuje zapažene knjige, postaje ugledni profesor, osniva svoju Letnju školu u malom Popoviću, stiže i u politiku, postaje gradonačelnik Beograda, dobija najviša domaća i strana priznanja, koja krasi Herderovom nagradom.\nZalazeći u godine, ometan ratnim zbivanjima da gradi, ostavlja svoj magičan šestar i posvećuje se ozbiljnom pisanju, da bi 1993. godine prešao da živi u Beču.\nVisoko ceneći delo i ugled Bogdanovića u svetskim razmerama, grad Beč je uložio velika sredstva da, na državnom nivou, organizuje izložbu Bogdanovog stvaralaštva, tretirajući je kao veliki evropski kulturni događaj. Nisam mogao da dozvolim sebi da ne odem na otvaranje izložbe. Izložba je organizovana u Muzejskom kvartiru (pandan Boburu) u Arhitektonskom centru Az u jednom čudnom piranezijevskom prostoru rekonstruisane stare hale sa moćnim arkadama među kojima su skoro nestvarno delovali crteži realizacije, pored već pomenutih spomenika, i Travnik, Vukovar, Kruševac, Leskovac i drugi.\nPosle izložbe u Bogdanovićevom stanu najpre smo razgovarali o izložbi a potom rekapitulirali naše šezdesetgodišnje prijateljstvo i saradnju. Tom prilikom Bogdan mi je sasvim nesvesno otkrio šta je dominantno u njegovoj ličnosti. Objašnjavajući kako je u Beču prihvatio da bude član Srpske akademije arhitekture. Odavna, od kada je protestno napustio SANU, sa mnogih strana su ga pozivali u članstvo raznih asocijacija. Sve ih je odbio. To nije mogao da učini sa Akademijom arhitekture. Arhitektura je koža njegovog bića koja pokriva sve ostalo u njegovoj genijalnosti.\nZbogom dobri dragi druže, zbogom srećni dani koji su te sačinili gromadom srpske kulture i arhitekture.\nIzvor: Politika Mihajlo Mitrović


Neophodan je policijski čas naredne 3 nedelje. Vlast to mora da saopšti narodu | Luftika\nKrizni štab ne vode lekari, već političari! To su reči predsednika Sindikata lekara i farmaceuta Srbije doktora Radeta Panića.\nOn je u poslednjoj izjavi koju je dao za portal Nova.rs rekao kako nije zagovornik policijskog časa, ali pošto ova vlast nije spremno dočekala treći talas epidemije, onda je neophodno da izađe pred građane i kaže da je neophodno da izdrže zaključani 21 dan.\nBrutalan odgovor Radeta Panića: "Predsedniče, ako niste kukavica,…\n– Ja sam upoznat sa stanjem unutar sistema i vidim da smo na ivici zaključavanja – rekao je on i dodao:\n– Imam sliku s prve linije, ta slika je veoma loša i govori da smo na ivici zaključavanja. S druge strane, potpuno sam svestan da bi sa dobrom organizacijom i promenom kadrova koji nemaju hrabrosti da preuzmu neophodne korake, situacija bila mnogo bolja. Ukoliko bi se novac uložio u zdravstvo sa namerom da se ovaj sistem postavi na ‘čvrste noge’, umesto na ‘Beograd na vodi’ i slične stvari, mogli bi da izbegnemo takav epilog. Ne pričam o izgradnji bolnica i kupovini akceleratora, već o najneophodnijim stvarima za borbu protiv epidemije.\nPanić je još jednom istakao da bolnicama fali opreme i lekara.\n– Nemamo odgovarajući broj testova, na zalihama nema dovoljno zaštitne opreme. Fale nam lekari koji bi mogli da zbrinu sve zaražene pacijente, a nema ni dovoljno mesta intezivne kovid nege. Ima dosta zgrada, ali nema dovoljan broj kreveta gde bi mogla da se priključi ventilacija. Nemamo ni dovoljan broja anasteziologa, internista, plućnih lekara koji bi bili obučeni da rade sa ventilacijom. Ako je to tako, onda vlast mora jasno izaći pred građane Srbije i da ih zamoli da izdrže tri nedelje zaključavanja, jer će pomenuti period sigurno dati povoljan rezultat – rekao je on, napominjući da je veliki protivnik policijskog časa.\n– Sindikat na čijem sa čelu je i prethodnog puta kad je uvedena zabrana kretanja bio protiv toga. Smatrali smo da je sproveden krajnje neadekvatno i da su mnogi građani u toj situaciji bili diskriminisani. Ipak, ta opcija ostaje kao jedna od varijanti. Da je stručni deo Kriznog štaba insisitirao sprovođenju mera, do ove situacije ne bi ni došlo. Razumem pojedine ljude unutar tog vladinog tela, jer očigledno da većina njih ne raspolaže sa pravim podacima, pa zbog toga nisu mogli da reaguju onako kako struka nalaže. Nije uopšte pitanje da li su kolege koje se nalaze u Kriznom štabu stručni, već se radi o tome da su obmanuti – poručuje Panić, ponavljajući mnogo puta iznetu rečenicu da je zdravstveni sistem veoma ugrožen.\n– Ogroman je broj obolelih zdravstvenih radnika, a testiranja i dalje nisu adekvatna. Ove gužve koje viđamo u čekaonicama kovid ambulanti su nešto samo može doprineti širenju epidemije. Pacijent koji dođe u ambulantu mora biti primljen u roku od dva sata. Kako će se to sprovesti, moraju da znaju oni koji se ovim zdravstvenim sistemom bave već sedam godina. Tu, pre svega, mislim na ministra zdravlja Zlatibora Lončara i njegovi vršioci dužnosti direktora koji su postavljeni po političkoj liniji – objašnjava predsednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije.\noznakedr rade panić policijski cas u srbiji


Letovanje, ELNOS TOURS, Grčka, Platamon, GRČKA LETO - PLATAMON 2020\ngrčka platamon elnos tours 4810\nPlatamon Letovanje, GRČKA LETO - PLATAMON 2020\nPlatamon je dinamičan gradić, okružen zelenilom, sa glavnom ulicom, trgom, šetalištem uz more i ribarskom lukom. Udaljen je 140 km od graničnog prelaza Evzoni, uz železničku prugu i autoput Solun – Atina. Uz dobru infrastrukturu, tu su i brojni marketi, prodavnice, butici, restorani, taverne, “beach” barovi a naravno i banka, pošta.\nGradić nudi živopisnu i opuštenu, autentičnu grčku atmosferu. Gostiju iz naše zemlje daleko je manje nego u obližnjem Nei Poriju (na 2 km) i Leptokariji (na 14 km) koji su i zgodna rešenja za jednodnevne izlete.\nPostoje tri plaže od kojih su dve manje, šljunkovite i dobro uređene a treća, najpopularnija i najveća, na jugoistočnoj strani mesta (prema Nei Poriju) je peščana i sa najviše sadržaja.\nPogled na severozapad ne završava Platamonskom tvrđavom iz ranog XIII veka, “zaštitinim znakom” mesta, nego veličanstvenom planinom Olimp.\nOd 2. juna do 1. oktobra na svakih 12 dana


Prikupljeno 1.159 knjiga za osnovne škole iz Banjaluke! | Kultura\nPrikupljeno 1.159 knjiga za osnovne škole iz Banjaluke! | MONDOBA\n27. January, 02:49\nPrikupljeno 1.159 knjiga za osnovne škole iz Banjaluke! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n17.01.2020. / 15:53 16:03\nAutor mondo.ba 17.01.2020. / 15:53 16:03\nTokom dva mjeseca trajanja akcije “Hrana za mlade mozgove”, udruženje građana eTrafika.net iz Banjaluke prikupilo je 1.159 lektira. One će naredne sedmice biti donirane školama iz Kola, Šargovca, Bistrice, Dragočaja, Zalužana i Vrbanje.\nIzvor: UG Etrafika/Promo\nOvom akcijom, osim obogaćivanja školskih biblioteka, ovo udruženje željelo je promovisati kulturu čitanja među djecom te im olakšati školovanje. Početkom oktobra kontaktirali su sve škole iz ruralnih sredina Banjaluke kako bi od njih dobili konkretnu informaciju o broju naslova koji su im potrebni. Šest škola se oglasilo i navelo da im je ukupno potrebno 2.543 knjiga!\neTrafika je zatim uz pomoć prijatelja akcije formirala pet punktova za prikupljanje donacija – kafići Yoko i Eklektik, optika Visus, pozorište Jazavac, te omladinski centar “Zdravo da ste”. Upravo oni su odigrali bitnu ulogu u ovoj akciji, jer su nesebično ustupili dio svog prostora i pomagali prilikom prikupljanja i distribucije. Kako navode iz udruženja, veliko hvala ide i knjižarama MyBook, Kultura i Zavod za udžbenike i nastavna sredstva Istočno Sarajevo, koji su skladištili lektire kupljene u njihovim poslovnicama.\nAkciju ne bi bilo moguće realizovati bez ogromne podrške građana, koji su nesebično donirali primjerke iz ličnih biblioteka, ali i kupovali nova izdanja lektira. Tu su i udruženja građana Imperativ, Oštra nula, Zdravo da ste i Transparency international, koji su donirali značajan broj prikupljenih knjiga. Tu je i čitalački, D klub iz Banjaluke, čiji su članovi organizovali internu akciju prikupljanja knjiga, kako bi ih donirali ovoj akciji.\nU akciju su se uključili i kompanija Krajina Klas, koja je donirala značajan broj naslova, kao i UniCredit banka, čiji su se radici organizovali i između sebe prikupili čak 200 primjeraka! Tu su u radnici Gradske uprave, koji su takođe donirali određen broj lektira, kao i agencija Ideas iz Brčkog. Štamparija Compex izradila je i donirala 2.000 bukmarkova posebno dizajniranih za ovu akciju.\nlektira humanitarna akcija


Pravo prijavljivanja imaju studenti koji su u oktobru 2017. godine četvrta godina osnovnih studija, apsolventi ili studenti master studija, starosti do 27 godina, prirodnih, tehničkih i društveno-humanističkih fakulteta, svih univerziteta u Beogradu. Prilikom prijavljivanja kandidati treba da na imejl upis2017@bos.rs dostave:\n? popunjen prijavni formular;\n? biografiju (CV) – najviše do jedne strane;\n? dve preporuke od kojih je minimum jedna akademska1, sa fakulteta sa kojeg kandidati dolaze (pdf, jpg);\n? esej „Zašto želim da postanem student BOŠ-a“ (do 500 reči);\n? uverenje o prosečnoj oceni tokom studija ili fotokopiju stranica indeksa koje sadrže ocene na predmetima i overeni poslednji semestar; Prijavni formular možete preuzeti na sajtu obrazovnog programa „Studije budućnosti“. Kandidati koji su dostavili kompletnu dokumentaciju ulaze u drugi krug selekcije, koja podrazumeva proveru znanja.\nII Provera znanja (septembar 2017. godine) Provera znanja obuhvata izradu testova:\n? test opšte kulture;\n? test sposobnosti;\n? test engleskog jezika.\nIII Intervju i konačan izbor (septembar 2017. godine) Komisija Beogradske otvorene škole obaviće razgovor sa kandidatima koji su pozvani na intervju. Nakon intervjua, a na osnovu ostvarenog uspeha, Komisija će odabrati 20-25 najboljih studenata i studentkinja koji će pohađati multidisciplinarni program „Studije budućnosti“.\nBeogradska otvorena škola pokriva najveći deo troškova programa, a studenti participiraju učešćem u iznosu od 28.000,00 dinara (sa PDV-om), koji je moguće je platiti u 7 jednakih mesečnih rata. Informacije\nViše informacija o konkursu možete pogledati na www.bos.rs/sb/. Možete nas posetiti i na Facebook stranici, pozvati na broj telefona 011/3065 830 ili pisati na upis2017@bos.rs.


Bošnjački član Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović optužio je predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika da je odgovoran za “jednu od najdubljih kriza u BiH od Dejtona do danas” i zaprijetio da će “sto posto patriote” braniti cjelovitost BiH u svakom trenutku. Ne objašnjavajući detaljnije na koje se tačno patriotske snage poziva, Izetbegović je upozorio da “nikada Srebrenica, Bratunac, Kozarac, Brčko, Višegrad, Foča, Trebinje i sva ostala mjesta stradanja Bošnjaka neće biti van teritorije BiH” i da “nijedan narod, pa ni Srbi, nema pravo odlučivati o vlastitoj sudbini ignorišući prava drugih naroda”. “Bošnjaci, kao i Srbi i Hrvati, imaju pravo na svaku stopu Bosne i Hercegovine, a naročito u onim mjestima i dijelovima gdje su bili žrtve progona, nasilja i genocida. To pravo daje im njihova historijska ukorijenjenost i garantuje Ustav BiH, a ne volja i hirovi prolaznih političkih lidera. Vaša retorika nije štetna samo za Bošnjake. Umjesto da pomognete proces povratka prognanih Hrvata u RS, Vi ih svojim dnevnopolitički motivisanim dvosmislenim paternalizmom gurate u nepotrebnu i neostvarivu avanturu stvaranja trećeg entiteta”, napisao je Izetbegović.\nPovod za oštru Izetbegovićevu reakciju bio je intervju koji je predsjednik RS-a dao Radiju Slobodna Europa, u kojem je izjavio da “svijet i dalje misli da nastavi s eksperimentom zvanim BiH, bez obzira na to koliko se on puta pokazao neuspješnim i uprkos tome što su hemijski elementi u BiH nespojivi”. Neposredno po objavljivanju tog Dodikovog intervjua, mediji u RS-u pojačali su frekvenciju objavljivanja pamfleta u kojima se BiH karakterizira kao “zamorče na putu bez povratka”. “Treba biti još malo strpljiv u iščekivanju da se BiH u nekom budućem periodu raspadne”, sugerira jedan od pamfleta.\nSud u Mostaru ocijenio je da jedan dan proveden u koncentracionom logoru, sa svim torturama i poniženjima koja su logoraši tamo doživjeli, košta 49 konvertibilnih maraka (oko 25 eura). Javni servis BiH objavio je da je Općinski sud u Mostaru dosudio Stočaninu Semiru Brzini, koji je proveo devet mjeseci tokom ratne 1993. u logorima Gabela i Heliodrom, naknadu štete od nešto malo više od 6.000 eura. A nakon toga mu je odredio plaćanje takse od 1.000 eura. “Ovi što donose ove presude – neka zamisle svoje dijete u 19. godini da 245 dana provede u logoru, pa neka onda donesu presudu”, izjavio je Brzina.\nZa razliku od mostarskog, Osnovni sud u Trebinju donio je prvu presudu u korist logoraša iz Republike Srpske, u slučaju Olge Draško, kojoj je Federacija BiH isplatiti preko 50.000 eura za torture pretrpljene tokom četiri mjeseca zatočeništva sredinom 1992. u logoru Dretelj kod Čapljine. Prema važećem Krivičnom zakonu BiH, osuđenici u redovnim zatvorima zatvorsku kaznu do godine dana mogu zamijeniti novčanom, gdje se jedan dan zatvora računa kao 50 eura. Udruženje logoraša Mostar saopćilo je da Savez logoraša BiH ima više od 100.000 članova, te da se rijetko susreću sa presudama koje bi samo djelimično ublažile patnju i nepravdu koju su preživjeli. Predlažu da Savez logoraša BiH pripremi unificirane tužbe usklađene sa domaćim i međunarodnim krivičnim i humanitarnim pravom, kako bi spasio svoje članove dodatnih maltretiranja.\nKako informacije trenutno dostupne javnosti pokazuju, veliki požar koji je tokom vikenda uništio park prirode Hutovo blato, najvjerovatnije je podmetnut. U nezapamćenom požaru, koji je progutao 80 posto površine najvećeg ptičjeg rezervata u ovom dijelu Europe, pričinjena je ogromna šteta biljnom i životinjskom svijetu. Direktor Parka Nikola Zovko rekao je da je jedan dio ptica pobjegao pred požarom, ali da je velik broj njih stradao. “Isto je sa sisarima i gmizavcima. Potpuno je stradao i biljni pokrivač, tako da je narušen i cjelokupan lanac ishrane. Štete su ogromne, ali bez stručnjaka ne mogu govoriti o brojkama. Ovdje je sve uništeno”, rekao je Zovko, naglašavajući da se nitko od nadležnih institucija nije pojavio da vidi šta se dešava i kolike su štete. Objašnjavajući zbog čega sumnja u podmetanje požara, Zovko je rekao da se krajem kreće velik broj krivolovaca i da čuvari Parka prirode dvije godine nisu primili plate, što ga je praktično ostavilo bez ikakvog nadzora. “Hercegovačko-neretvanski kanton koji je osnivač Parka uskratio je plate čuvarima, i ja sam nisam dobio platu osam mjeseci”, zaključio je direktor.\nPark prirode Hutovo blato važio je za najveći rezervat ptica u ovom dijelu Europe i jedinstveno močvarno područje sa više od 600 biljnih i životinjskih vrsta.\nSva tri granična prelaza na makedonsko-grčkoj granici – Bogorodica, Medžitlija i Stari Dojran – zatvoreni su za sva putnička i motorna vozila, tako da je prelazak granice moguć samo pješice, objavile su agencije. Blokada grčkih carinika, koji štrajkuju protiv rigoroznih mjera štednje vlade Jorgosa Papandreua, trajat će do kraja sedmice, dok će pravo ulaska i izlaska iz zemlje imati samo pješaci.\nGrčki carinici stupili su u štrajk 14. oktobra, sa najavom da će granicu držati blokiranu deset dana, ali su zbog odluke Ustavnog suda, koji je presudio da je štrajk nezakonit, istog dana otpočeli sa propuštanjem vozila. Nekoliko dana ranije, Makedonija je zatražila od EU-a da proglasi bankrot Grčke zato što je granica između te dvije zemlje ponovo zatvorena za saobraćaj zbog štrajka grčkih carinika. Zamjenik makedonskog premijera i ministar finansija u makedonskoj vladi Zoran Stavreski rekao je novinarima da Makedonija trpi veliku štetu zbog zatvaranja granica koju joj nitko neće nadoknaditi, kao i da bi proglašenje bankrota Grčke stabilizovalo tržište i zaustavilo neizvjesnost u regionu.\nMakedonsko-grčka granica tokom ove godine bila je blokirana ukupno 80 dana, zbog čega je makedonska ekonomija izgubila oko 15 miliona eura, prenosi AFP. Makedonija je 2005. dobila status kandidata za ulazak u EU, ali je pregovore za pristupanje Uniji blokirala Grčka, koja ne dozvoljava naziv Republika Makedonija. Grci smatraju da ime Makedonija sadrži teritorijalne pretenzije, pošto se tako zove sjeverna grčka pokrajina.\nKonvoji KFOR-a, koji su u utorak namjeravali izvršiti snabdijevanje svojih vojnika na graničnim prelazima Jarinje i Brnjak između Kosova i Srbije, nisu se uspjeli probiti zbog otpora demonstranata na barikadama. “Razočaran sam ovim ishodom. Sjever nije pristao na zahtjev za uklanjanje blokada na putevima; međutim, nadam se da će predstojeći sastanak na severu dovesti do pozitivnog rezultata. KFOR je spreman i odlučan da preduzme akciju u ime slobode kretanja ukoliko opštinski sastanak u sredu ne donese zadovoljavajuće rezultate. Usredsređeni smo na omogućavanje normalnog života civilima”, kazao je general major Erhard Drews, komandant KFOR-a.\nPredstavnici Srba na sjeveru, koji su organizirali balvan-barikade, zatražili su više vremena od KFOR-a kako bi donijeli odluku o kretanju KFOR-a po općinama na sjeveru. Krstimir Pantić, jedan od predstavnika Srba iz Sjeverne Mitrovice, izjavio je da će tzv. Skupština opština na sjeveru u srijedu odlučiti o prijedlogu da se vojnicima KFOR-a omogući periodično kretanje na sjeveru, kako bi se vojnicima dostavile osnovne životne namirnice. “Ali to nikako ne znači da oni imaju potpunu slobodu kretanja i da se mogu šetati severom pokrajine. Jer za sada slobodu kretanja nemaju ni Srbi”, rekao je Pantić.


Slobodan Vladušić: Crnjanski je postao moj prijatelj u prošlosti - Ona MAGAZIN\nCopyright © 2017 Ona MAGAZIN, sva prava zadržava autor.\nSlobodan Vladušić: Crnjanski je postao moj prijatelj u prošlosti\nART, ONA MAGAZIN\n18/07/2021 autor Ona MAGAZIN\nRazume se, ne možete sa nekim postati prijatelj samo tako što o njemu nešto učite u školi ili na fakultetu, pa čak ni onda kada pišete doktorat o njemu. Potreban je neki trenutak u kome sami postajete svesni da vam je taj čovek prijatelj, možda zato što je bio tu, pored vas, onda kada nikog drugog nije bilo\nPiše: Mila Milosavljević\nSlobodan Vladušić: “Da nije bilo Crnjanskog, mi uopšte ne bismo mogli da osetimo kakvim moćnim jezikom govorimo”\nNakon romana ,,Forward“ ,,Mi, izbrisani“ i ,,Veliki juriš“, Slobodan Vladušić oglasio se novim romanom pod nazivom ,,Omama“ (Laguna). Reč je o istorijskom trileru, u kojem se kao jedan od glavnih junaka pojavljuje Miloš Crnjanski. Prema rečima recenzenta ovog romana, Dejana Stojiljkovića, „Omama“ je Vladušićevo do sada nazrelije i najambicioznije delo.\nSlobodan Vladušić (1973, Subotica), pisac je i esejista, te profesor na Odseku za srpsku književnost na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu. Dobitnik je nagrada: Borislav Pekić, Zlatni suncokret, Milan Bogdanović, Isidora Sekulić…\nOna magazin: Šta biste nam ispričali o romanu Omama?\nSlobodan Vladušić: Omama započinje nestankom čoveka pod imenom Milutin Topalović u Berlinu, 1928. godine. Svi službenici poslanstva Kraljevine Srba Hrvata i Slovenaca ostaju ravnodušni pred tim događajem, osim jednog. To je ataše za kulturu poslanstva, Miloš Crnjanski. Njega u potrazi za nestalim sunarodnikom prati Miloš Verulović, vojni savetnik, koji je u Prvom svetskom ratu služio 7. puku Dunavske divizije, sa kojim se popeo na Kajmakčalan. Tako počinje ovaj roman.\nIako posebna i samosvojna knjiga, Omama je ipak deo mog dosadašnjeg opusa. A opus nije prosto spisak dela koje je jedan čovek napisao, već neka vrsta simboličkog okvira unutar koga se kreću njegova dela ili makar, kao što je to slučaj sa mnom, glavnina tih dela. Stranice mojih knjiga su međusobno izukrštane i meni je drago što je tako, jer to svedoči o tome da za mene pisanje nije igra ili karijera, već potreba da izbacim iz sebe ono što me plaši i užasava. A to nešto je osnovna crta naše epohe: svođenje čoveka na bio-česticu ili čak na bio-otpad.\nDanas imate analitičare koji kažu da doba u kome živimo najviše liči na doba pre Prvog svetskog rata. Ja mislim da ti analitičari greše. Naše doba je sličnije vremenu pre Drugog svetskog rata u kome se dogodio holokaust i ustaški genocid nad Srbima. Isto tako, postojao je nacistički plan Ost koji je, da se izrazim današnjim rečnikom, predviđao depopulaciju osvojenih oblasti Sovjetskog Saveza, odnosno čišćenje životnog prostora za Arijevce, sistemskim istrebljivanjem sovjetskog stanovništva.\nU čemu je sličnost tog vremena sa našim vremenom? U tome što danas imamo tzv. zeleni rasizam koji stvara utisak da planeta samo što nije doživela kolaps i da je jedino rešenje u depopulaciji, odnosno smanjivanju broja stanovnika. Analogija, kao što vidite, postoji. Arijevci koji su sebe ranije smatrali za višu rasu, danas će se predstavljati kao tzv. ekološki osvešćeni ljudi koji, navodno radi opstanka planete, sebi daju za pravo da istrebe tzv. ,,ekološki” nedgovorne narode, odnosno delove stanovništva, recimo, stare i iznemogle ljude.\nUostalom jednom britanskom ekonomisti izletelo je da bi korona mogla biti dobra za ekonomiju, jer u njoj mahom strada neproduktivni deo stanovništva, za razliku od nekadašnje španske gripe koja je kosila produktivni deo.\nDepopulacija koja se priželjkuje i opravdava, ne mora se više izvoditi u gasnim komorama; danas postoje drugačije, manje vidljive tehnike. Neke od njih smo već iskusili. Neke ćemo tek iskusiti. U svakom slučaju, treba stvoriti atmosferu i zakonske okvire u kojima što manje ljudi može da ima decu. To što će neki narodi u budućnosti tako biti dovedeni na rub nestanka, za propagatore depopulacije, neće biti nikakav problem – ako je čovek samo biočestica, onda narodi više ionako ne postoje.\nA onaj ko bude smatrao da je nestanak naroda katastrofa protiv koje se treba boriti, njega će proglasiti, naravno, ,,fašistom“. Dakle, u nekom budućem ratu, cilj više neće biti da se neprijatelj porazi, već da se njegovo stanovništvo odstrani poput nekog biološkog otpada, kako više ne bi zagađivao, ovoga puta ne višu, arijevsku rasu, već, navodno, planetu.\nTo su razlozi zbog kojih smatram da je naše vreme po svojoj atmosferi vrlo slično vremenu pred Drugi svetski rat. Mogao bih da to argumentujem još nekim dokazima, ali mislim da je ovo dovoljno. Ne treba nikada reći sve. U svakom slučaju, pod takvim utiskom, ja sam Omamu smestio u 1928. godinu, u Berlin, tada najveći evropski grad. Omama je dakle, roman o megalopolisu, pa se tako nastavlja i na Roman o Londonu, ali isto tako, nažalost, i na Kišov Peščanik, kao i na moja ranija dela: na romane Forward, Mi izbrisani, posebno na Veliki juriš, i knjige teorijske proze Crnjanski, Megalopolis i Književnost i komentari.\nSlobodan Vladušić: “Tada sam se setio Crnjanskog i njegove knjige Kod Hiperborejaca, koju sam, razume se, ranije već čitao…”\nRekao sam sebi: Ovo je poslednja knjiga koju ćeš pročitati u životu\nOna magazin: Šta je bilo presudno da se okrenete upravo ka Crnjanskom kao junaku?\nSlobodan Vladušić: Crnjanski odavno za mene nije predmet istraživanja ili samo omiljeni pisac; on je postao moj prijatelj u prošlosti. Volim tu sintagmu na koju sam naišao upravo u njegovom romanu Kod Hiperborejaca. Prijatelj u prošlosti Crnjanskog tamo je Mikelanđelo. Presudna stvar je dakle, prijateljstvo.\nBiti prijatelj sa nekim, pa tako i sa Crnjanskim, uključuje čitav splet osećanja: poštovanje, ljubav, poverenje, spremnost za praštanje, spremnost na žrtvovanje. Biti prijatelj sa nekim znači osetiti da između nas i te osobe postoji neka bliskost, podudaranje, sličan kodeks vrednosti u koje verujemo, sličan pogled na svet. Naglašavam sličan, a ne identičan.\nBiti prijatelj sa Crnjanskim ne znači dakle, biti njegov obožavatelj, zaslepljen njegovom pojavom u meri u kojoj pored njega vi gotovo da ne postojite. Biti prijatelj sa Crnjanskim ne znači biti njegov advokat, koji smatra da je Crnjanski uvek napadnut i da ga uvek od nekog treba braniti, i da je u svemu čovek vrline, naravno jedino on i niko drugi osim njega. Biti prijatelj Crnjanskog ne znači ni zloupotrebljavati Crnjanskog za lične ciljeve, što znači setiti ga se onda kada bi on nešto trebalo da uradi za tebe, a zaboraviti ga kada bi ti nešto trebalo da uradiš za njega.\nBiti prijatelj sa Crnjanskim znači slušati ga, čitati, razmišljati o njemu, njegovom delu, njegovoj životnoj priči, ponešto mu nekada i reći, ponekad se naljutiti na njega, ponekad ući u raspravu sa njim, a onda se pomiriti i nastaviti dalje sa druženjem.\nRazume se, ne možete sa nekim postati prijatelj samo tako što o njemu nešto učite u školi ili na fakultetu, pa čak ni onda kada pišete doktorat o njemu. Potreban je neki trenutak u kome sami postajete svesni da vam je taj čovek prijatelj, možda zato što je bio tu, pored vas, onda kada nikog drugog nije bilo.\nTaj trenutak je za mene bio april 1999. godine, kada sam bio regrutovan, i kada sam sedeo kući sa uniformom, čekajući da me pozovu ili pošalju negde. Razmišljao sam tada o ulozi izvesnog Bore Ćosića u NATO bombardovanju, koji je iz svoje berlinske rezidencije savetovao Atlanski pakt da izvede kopneni napad na moju zemlju. Mislio sam, ako se to zaista desi, da za nekoliko meseci možda neću više biti živ.\nTada sam se setio Crnjanskog i njegove knjige Kod Hiperborejaca, koju sam, razume se, ranije već čitao. Rekao sam sebi, ovo je poslednja knjiga koju ćeš pročitati u životu. Posle takvog iskustva, Crnjanski više nije mogao da za mene bude samo jedan od pisaca koje sam čitao ili koje volim. I sada već znam, kada jednom budem osetio da više nisam ni za šta, uzeću Hiperborejce i čitaću ih dok budem mogao da čitam.\nSvako ko voli Crnjanskog, zapazio je njegov karakterističan stil, zareze, inverzije…\nRečenica prosto klizi pred vama kao da je čujete u nekom snu\nOna magazin: Šta Crnjanskog izdvaja od drugih pisaca?\nSlobodan Vladušić: Izdvaja ga mnogo stvari, a jedna od njih je i čudesan osećaj za jezik. I to je zaista nešto neverovatno i jedinstveno. Svako ko voli Crnjanskog, zapazio je njegov karakterističan stil, zareze, inverzije. Sve se to može lingvistički opisati, ali to zapravo nije ni važno – važan je utisak koji taj jezik proizvodi.\nIako je Crnjanski svesno odlučio da piše tako kao što je pisao, vi nigde u njegovom jeziku ne osećate tu odluku, niti konstrukciju. Osećate, međutim gipkost njegove rečenice, njenu senovitost, nežnu zaobljenost; nema oštrih ivica, nema grča, rečenica prosto klizi pred vama kao da je čujete u nekom snu. Jedan nemački pisac je za ruski jezik kazao da je to jezik bez kostiju, a meni se čini da se to može reći i za jezik Miloša Crnjanskog.\nI kada čitate Crnjanskog, vi imate osećaj da jezik nije samo sredstvo komunikacije i prosto morate da pomislite da je velika sreća što srpska književnost ima jednog takvog pisca. Da nije bilo Crnjanskog, mi uopšte ne bismo mogli da osetimo kakvim moćnim jezikom govorimo. Lično iskustvo: možda baš zato što sam slušao pisca kako čita završetak Druge knjige Seoba i što sam i sam čitao, glasno, za sebe, početak ovog romana ili zato što imam u svesti stihove Stražilova, ja stvarno ne želim da srpski jezik nazivam nekim bfmk-jezikom ili wtf-jezikom, ili da se krijem iza prisvojne zamenice prvog lica množine – neutralno naš jezik – stideći se ili se plašeći da ga nazovem onako kako se zove: srpski jezik. Crnjanski mi je dakle, pokazao kakvim jezikom govorim, kako može da zvuči srpski jezik, kakav se ritam i melodija kriju u njemu i kakva se blaga nalaze u njegovim vremenskim dubinama.\nI sve bismo to možda zaboravili, da nije bilo Crnjanskog. Primera radi, kada se u Drugoj knjizi Seoba začuje reč toržestveno u jednom kolopletu poznatih reči, onda recimo, meni, kada sam je prvi put čuo, uopšte nije bilo važno šta ta reč zapravo znači. Naprotiv, ta reč je u mojoj svesti postala neki čudesan događaj koji ne bi mogla da proizvede ni jedna druga reč, a posebno ne reč svečano, koja je nominalni sinonim za reč toržestveno u savremenom srpskom jeziku.\nZnate, da sam tu reč pronašao u nekom rečniku, možda bi mi se dopala, ali bih verovatno zaboravio na nju. Međutim, kada vas ona dočeka u Drugoj knjizi Seoba, ona postaje reč-san ili reč-molitva, koju možete da nekada izgovorite tiho, samo za sebe, i da osetite da se nešto dogodilo u svetu. I to sve zahvaljući Crnjanskom. Koji vam je tu reč poklonio, onako, nesebično, prijateljski.\nEto, to je samo jedan primer: da ne govorimo o reči lament ili toponimima kao što su Jan Majen i Srem, koji kod Crnjanskog počinju da zvuče drugačije nego u rečnicima ili na geografskim kartama. To je lepota vrhunske književnosti, a nemoguće je zamisliti neku koja bi bila više vrhunska, od one koju je pisao Crnjanski: stvari koje nas okružuju, reči koje poznajete, ili bar slutite, jednostavno počinju da vrede više; sve počinje da vredi više, toliko da uskoro shvatite da ne postoji cena za koju biste sve to mogli da prodate nekome.\nCrnjanski sa svojom suprugom, Vidom Ružić\nBio je genije, ali nije bio lud\nOna magazin: Kakav je Crnjanski bio kao ličnost?\nSlobodan Vladušić: Oko pitanja ko je bio Crnjanski i dalje se vode rasprave. I to je odlična vest. Naime, kada te rasprave budu utihnule, to neće značiti da smo došli do zajedničkog odgovora na to pitanje, već da nas to pitanje više ne zanima. Ako pitanje ličnosti Crnjanskog prestane da bude relevatno u srpskoj kulturi, to će onda značiti da srpska kultura jednostavno više ne postoji. Ne bih voleo da to doživim. Dakle, ako želimo da pričamo o Crnjanskom kao o ličnosti, moramo da se prvo oslobodimo nekih fraza ili stereotipa. Prva je svakako ona fraza da je svaki genije ludak, a pošto je Crnjanski genije, onda bi navodno i on trebalo da bude ,,lud“. Bio je genije, ali nije bio lud. Nije bio čak ni boem.\nDrugo, među istraživačima Crnjanskog postoje, recimo to tako, dve škole: pomalo simplifikovano, ali ne i netačno, prva tvrdi da je Crnjanski bio veliki pisac, ali ne baš veliki čovek. To je takođe jedna fraza, jedan stereotip. Recimo, ova škola forsira tezu o tome kako Crnjanski nije mogao da razume tzv. ,,srbijansko/beogradsko“ građansko društvo ili čak to, da ga je gledao sa nekakvom ,,mađarskom/austrougarskom“ nadmenošću. Ova teza predstavlja srpsku građansku klasu između dva rata kao neki (superiorni) ideal do koga Crnjanski, usled svog ,,problematičnog“ karaktera, nije mogao da se uzvisi. To je nije samo netačno, nego i glupo.\nPrvo, to građansko društvo bilo je veoma daleko od bilo kakvog ideala. Evo kako je Pekić razmišljao o tom vremenu i tom društvu: ,,Povrh svega, u vreme kada sam počeo da se bavim književnošću, bio sam opsednut, a i danas sam, zagonetkom ponašanja građanskog društva u Jugoslaviji i jednom njegovom apsolutnom nesposobnošću da pruži bilo kakav otpor revolucionarnim snagama. (…) Osim toga, mene je interesovao nedostatak svakog morala, svake sheme života u Jugoslaviji između dva rata, o čemu sam znao i slušao mnogo od svog oca, koji je bio visoki državni funkcioner u banskoj upravi i izrazito kritički nastrojen prema korupciji i načinu života naše takozvane više klase kojoj je i sam pripadao.“\nOporo i gorko o tom vremenu pišu i Vladimir Velmar Janković u svom tekstu Duhovna situacija vremena (1928) ili recimo Milan Jovanović Stoimirović u svojim Dnevnicima 1936-1941. Kada to imate u vidu, onda shvatite da je izvesna neuklopljenost Crnjanskog u te krugove zapravo kompliment piscu.\nSa druge strane imate i drugu školu koja neguje stereotip o uskraćenom Crnjanskom. Ona potencira šta sve Crnjanski nije dobio: izdanje Ljubavi u Toskani u Srpskoj književnoj zadruzi, članstvo u prestižnim institucijama građanskog društva, diplomatsku karijeru, Nobelovu nagradu za književnost… To ide čak do tvrdnje da Crnjanski ni danas nije prihvaćen.\nMoram da priznam da mi nije jasno na čemu se temelji taj stav: recimo, koleginica Gorana Raičević je za Agon i melanholiju nedavno publikovanu, važnu i referentnu biografiju Crnjanskog, dobila nagradu Laza Kostić. Kolega Lompar je za svoju knjigu Crnjanski, biografija jednog osećanja, dobio nagradu Meša Selimović. Da dodam, da sam i ja za knjigu Crnjanski, Megalopolis pre desetak godina dobio Isidorinu nagradu.\nDa li su to simptomi neprihvaćenosti pisca? Sumnjam. Nekada mi se čini da bi znak prihvaćenosti Crnjanskog za najradikalnije predstavnike te škole, bilo spaljivanje knjiga svih drugih srpskih pisaca, nakon što smo ih, naravno, proglasili kao drugorazredne u odnosu na Crnjanskog.\nMeni se zapravo čini da je to kukanje nad sudbinom Crnjanskog, potpuno nesaglasno ličnosti samog pisca. Naime, kada u jednom intervjuu pisac kaže ispunio sam svoju sudbinu onda on tom rečenicom kaže zapravo ovo: da bih napisao ono što sam napisao, morao sam da živim, onako kako sam živeo. Ukratko, da bi Crnjanski postao Crnjanski, on je morao i da ima sudbinu Crnjanskog. A ne sudbinu Andrića, na primer.\nUpravo zato mislim da je potpuno pogrešno Crnjanskom pristupiti iz perspektive problematičnog pisca ili uskraćenog pisca, jer se tako zaboravlja ono što je kod Crnjanskog najvažnije odgonetnuti: zašto je njegova sudbina bila upravo takva, a ne onakva, kakvu je imao recimo, Andrić ili Krakov ili Rastko Petrović. Ako je njegova sudbina, njegova životna priča, najbitnija stvar, a ja mislim da jeste, onda je važno odgovoriti na pitanja poput ovog: kako je na Crnjanskog uticala smrt njegovog oca (sam pisac kaže da je to iskustvo odsudno uticalo na njegov život)? Ili recimo, šta je za Crnjanskog, koji je želeo da bude među prvima, značilo to što nije uživo slušao govor majora Gavrilovića, tokom Odbrane Beograda 1915. godine, već se u nekakvoj 29. austrougarskoj regimenti, potucao po Galiciji, ratujući protiv Rusa, srećom vrlo kratko i vrlo neefikasno, dakle, smešno i glupo.\nOvo nisu obični biografski podaci, među svim drugim biografskim podacima o Crnjanskom: to su temeljna iskustva koja su oblikovala ličnost pisca koga mi danas čitamo, volimo, poštujemo i o kome razmišljamo. Treba razumeti smisao i značaj tih iskustava, a ne kukati ili se naslađivati nad njegovom sudbinom. Zato sam i želeo da, između ostalog, u svom romanu Omama dam romaneskni odgovor na pitanje zašto je Crnjanski imao sudbinu kakvu je imao. Nekakav odgovor sam dao, a čitaoci i kritika će imati mogućnost da procene koliko on vredi.\nSlobodan Vladušić: “Da bi Crnjanski postao Crnjanski, on je morao i da ima sudbinu Crnjanskog. A ne sudbinu Andrića, na primer”\nNajvažnije je da se u romanu dogodi varnica između fabule i atmosfere\nOna magazin: Bavili ste se i temom i vremenom, te ljudima koji su već stotinu godina bezmalo udaljeni od nas. Kako vam se otkrivao taj milje? Kako ste dolazili do građe, kuda vas je sve vodio put njenog prikupljanja?\nSlobodan Vladušić: Iz dosadašnjih odgovora vidite da mi je veoma stalo do atmosfere imaginarnog sveta, odnosno vremena u koje smeštam radnju svojih romana, bilo da je to virtualna realnost, kao u romanu Mi izbrisani, bilo da su to Krf, Solun i Solunski front, kao u romanu Veliki juriš. Iz te atmosfere onda nastaje fabula romana i ja se trudim, posebno od Velikog juriša, da ta fabula bude zavodljiva, sugestivna, da uvuče čitaoca u imaginarni svet, jer samo tako čitalac može da u atmosferi tog izmišljenog sveta nasluti treperenje onog realnog sveta u kome sam obitava.\nRazume se, ako želite da stvorite atmosferu imaginarnog Berlina iz 1928. godine, vi morate nešto da pročitate o tome periodu. Najbolje i na prvom mestu samog Crnjanskog: Knjigu o Nemačkoj i prvi deo Embehada. Posle toga morate da pročitate još ponešto, što se sada lako može naći na internetu. Građa se dakle, podrazumeva, ali ona nije najvažnija.\nNajvažnije je da se u romanu dogodi varnica između fabule i atmosfere sveta. Ta varnica onda oživljava svet, oživljava junake, čini ih upečatljivim, važnim za samog čitaoca, koji onda počinje da upija svet o kome čita. To je jako bitno, to upijanje sveta, upijanje štimunga, to naslućivanje onoga što je iza reči i rečenica, ne kao neko skriveno značenje, već kao slutnja koja ne može da se iscrpi ili zameni znanjem.\nBerlin je 1928. bio najveći grad ondašnje Evrope. Imao je 4,5 miliona stanovnika\nJunak Omame jeste i Berlin, najveći grad ondašnje Evrope\nOna magazin: Omama je, kao što ste kazali, i roman o Berlinu?\nSlobodan Vladušić: Da, tako je. Omama nije crnjansko-centrični roman, da tako kažem, u kome se sve vrti samo i jedino oko Crnjanskog. On je jedan od junaka ovog romana, možda najpoznatiji, da tako kažem, ali ne i jedini junak. Naime, junak Omame jeste i Berlin, megalopolis od 4,5 miliona stanovnika, najveći grad ondašnje Evrope.\nPostavio sam sebi jednostavno pitanje: kako prikazati taj megalopolis? Svakako, opisi enterijera i eksterijera se podrazumevaju, ali to nije dovoljno, a sem toga oni mogu da uguše napetost fabule. To nisam želeo da dozvolim. Zato sam rešio da megalopolis prikažem kroz priče junaka koji se kreću njegovim ulicama i koji žive u njemu. Želeo sam da svaki od tih junaka ima svoju priču, svoju dubinu, svoju tajnu, svoju zasebnu egzistenciju, svoj obrt. Sve te priče zajedno – plus naravno, ona centralna u kojoj Crnjanski i Verulović traže nestalog sunarodnika – tvore zapravo Berlin. Tako se ovaploćuje misao jednog američkog sociologa, koji je kazao da je grad stanje svesti.\nBerlin je ovde međutim, još nešto. On simbolizuje celinu sveta: zato se u ovom romanu pojavljuju i oni građani koji stanuju na zapadu grada u vilama ili u luksuznim stanovima, ali isto tako i oni drugi koji se potucaju oko Aleksandarplaca, na istoku, gledajući kako da prežive. Između ova dva pola gotovo da nema ničega i to je ono što je posebno strašno u mom romanu. To je ono po čemu se megalopolis razlikuje od polisa.\nSlobodan Vladušić: “Berlin je ovde, međutim, još nešto. On simbolizuje celinu sveta…”\nTagovi: Berlin, Laguna, megalopolis, mila milosavljević, Miloš Crnjanski, Omama, pisac, Slobodan Vladušić, srpski jezik\nNa prvi dan proleća 2009. pojavio se Ona Magazin, jedinstveni primer literarnog novinarstva koje, osim svežih vesti, donosi priče iz života, ispovedne intervjue poznatih i kolumne ljudi od pera. To je prvi domaći glossy mesečnik namenjen ženama 35+ (ali i njihovim jačim polovinama). U jesen 2020. izašao je jubilarni Ona magazin broj 100.\nSlobodanka Rakić Šefer: „Umetnost je svojevrsna lična molitva“\nNestvarno a stvarno: „Moja baba Radenka postala je najbogatija žena na svetu“\nLjubav i sloga i nemoguće omoguće!\nNa prvi dan proleća 2009. izašao je Ona Magazin broj 1. Bilo je to prvo domaće glossy izdanje namenjeno ženama 35+\nPosle osam godina neprekidnog izlaženja na mesečnom nivou, Ona Magazin u proleće 2017. postaje dvomesečnik.\nOna Magazin je primer literarnog novinarstva koje, osim svežih vesti iz kulture, donosi priče iz života, ispovedne intervjue poznatih i kolumne ljudi od pera. To je razlog što ga s radošću čitaju i muškarci.


Igokea u finalu juniorskog šampionata – KK Igokea – Republika Srpska\nKK Igokea - Republika Srpska > Vijesti > Mlađe kategorije > Igokea u finalu juniorskog šampionata\nIgokea u finalu juniorskog šampionata\nPosted by Igo on 20.06.2015\nKošarkaši Igokee igraće u finalu juniorskog šampionata, iako su od većine ekipa u ligi mlađi godinu dana, Igosi su ove sezone nastupili sa ekipom momaka rođenih 1998. godine i uspjeli su da dođu do finala.\nIgosi su u polufinalu slavili protiv banjalučkog Rukija 63:55 (15:17, 13:15, 19:12, 16:11)\nNajefikasniji igrač u redovima Igokee je bio Žarko Rajković sa 16 poena devet skokova i 2 osvojene lopte, dok je Darko Talić ubacio 14 poena imao devet skokova 1 blokadu 3 asistencije i 2 osvojene lopte, Lazar Đurović je ubacio 12 poena imao 8 skokova i 1 blokada, Saša Kelečević 8 poena i 4 skoka, David Stević 7 poena 4 skoka 2 osvojene lopte i 3 asistencije, a Slaviša Šljivić pored 4 poena upisao je i 7 skokokva 1 asistenciju i 2 osvojene lopte .\nNa drugoj strani je najbolju partiju pružio Arsenije Vučković sa 22 ubačena poena i devet skokova.\n“Mi smo svoj cilj ostvarili dolaskom na fajnal for. Kad vratim film, mi smo tek u septembru krenuli s ozbiljnim radom i došli do finala juniorske lige. Iza nas je veliki broj treninga, utakmica i poštenog rada, koji nas je doveo do finala. Ne smijemo zaboraviti da je ideja kluba stvaranje igrača i da je rezultat u službi igrača. Momci zaslužuju sve pohvale i oni su ovo zaslužili kao i Nemanja Nikolić, koji je trenutno na pripremema sa U-18 reprezentacijm Srbije. Jokić nam je povrijeđen, dok se Ristić povrijedio na početku meča”, rekao je trener juniora Igokee Žarko Milaković.\nKošarkaši Igokee igraće u finalu juniorskog šampionata protiv sarajevske ekipe Spars koji je bio ubjedljiv protiv Širokog 92:56.\nFinalni meč je zakazan za 21.06.2015. u 13:30 u dvorani Mirza Delibašić u Sarajevu.\nIgokea je jedina ekipa koja je uspjela pobijediti ekipu Sparsa u ligaškom dijelu takmičenja, a rezultat je bio 80:72.


ričard-senet | Biznis i Finansije\n/ Category / ričard-senet\n07/02/2014 - 11:01 in Posle 5\nMogli bismo očekivati da bi kultura kao što je naša, okrenuta promenama, osnažila izglede za napredovanje. U najboljem slučaju, skratilo bi se vreme posedovanja, kao u proizvodnji. Politička javnost bi se globalno proširila, kao u investiranju. U prethodnoj…\n07/08/2013 - 14:58 in B&F Plus, Reprint\nFenomen otvaranja granica, proširenja tržišta, lakoće komunikacije i putovanja sa jednog dela planete na drugi predstavlja jednu od posledica globalizacije.…\n05/08/2013 - 13:58 in Vesti, Biznis & Finansije\nJednom i svega jednom se u medijima prošle nedelje pojavila reč “fleksibilno” iako su je do pucanja prošle nedelje uvežbavali u još ne sasvim…\n14/05/2013 - 10:53 in Posle 5\nDa li nova ekonomija stvara novu politiku? U prošlosti, nejednakost je obezbeđivala ekonomsku energiju za politiku. Danas se nejednakost promenila, i u pogledu sirovog bogatstva i u pogledu radnog iskustva. Na samom vrhu društvenog poretka nalazi se ozloglašena…\n31/05/2012 - 10:00 in Biznis\nDa li je prodaja političkih vođa počela da podseća na prodaju sapuna, tj. na prodaju brendova koji se odmah prepoznaju i koje politički potrošač samo izabere sa police? Marketing postaje srž politike, a to je loše za politički život. Preuzeto sa…