K O N K U R S ZA IZDAVANJE POSLOVNIH OBJEKATA I POSLOVNIH PROSTORA NA KUPALIŠTU "ŠTRAND" | JKP Gradsko Zelenilo Novi Sad\nK O N K U R S ZA IZDAVANJE POSLOVNIH OBJEKATA I POSLOVNIH PROSTORA NA KUPALIŠTU „ŠTRAND“\nNa osnovu člana 24. Pravilnika o načinu korišćenja Kupališta „Štrand“ u Novom Sadu („Službeni list Grada Novog Sada“, br. 18/14), Nadzorni odbor Javnog komunalnog preduzeća „Gradsko zelenilo“ Novi Sad na 31. sednici, održanoj dana 28. aprila 2014. godine raspisuje\nZA IZDAVANJE POSLOVNIH OBJEKATA I POSLOVNIH PROSTORA NA KUPALIŠTU „ŠTRAND“ U NOVOM SADU U LETNJOJ SEZONI 2014. GODINE\nPoslovni objekat, odnosno poslovni prostor daje se u zakup za letnju sezonu u periodu od 15.maja do 30. septembra 2014. godine, na osnovu Konkursa, u skladu sa odredbama Pravilnika o načinu korišćenja kupališta „Štrand“ u Novom Sadu (u daljem tekstu: Pravilnik).\nPoslovni objekat je ugostiteljski objekat, kiosk i pult, ispred kojih može biti postavljena bašta odnosno teren za mini golf.\n1. OBJEKAT BROJ 1\nLokacija: desno od centralnog platoa – zidani objekat\nPovršina bašte: 150 m2(na izdignutom platou ispred lokala) kao i 150 m2na pesku prema vodi.\nPočetna cena: 1.700.000,00 dinara\n2. OBJEKAT BROJ 2\nDelatnost: priprema i prodaja hrane, i to: mekika, krofni i ostalih proizvoda od kiselog testa, pica, pomfrita, girica.\nPočetna cena: 500.000,00 dinara\n3. OBJEKAT BROJ 3\nNAPOMENA: Za objekte 2 i 3 podnosi se jedinstvena prijava na konkurs, na osnovu koje se zaključuje jedan ugovor o zakupu oba objekta.\nU objektima 2i 3 nije dozvoljena priprema i prodaja kuvanih jela (čorba,paprikaša i roštilja), kao i alkoholnih i bezalkoholnih pića i toplih napitaka.\n4. OBJEKAT BROJ 4\nDelatnost: priprema i prodaja hrane i to: pekarski i mlečni proizvodi i „hot-dog“-a\nProdajno mesto: 1 lokacija na šetnoj stazi– na specijalizovanim kolicima\nPočetna cena: 350.000,00 dinara\nNAPOMENA: Priprema i prodaja hrane u objektu broj 4 vrši se u objektu i na specijalizovanim kolicima. U objektu 4 nije dozvoljena priprema i prodaja kuvanih jela (čorba, paprikaša i roštilja), kao i alkoholnih i bezalkoholnih pića i toplih napitaka, kao i proizvoda koji se pripremaju u dubokom ulju.\n5. OBJEKAT BROJ 5\nDelatnost: prodaja svežeg voća i povrća, proizvoda od voća i povrća, ceđenih sokova, bezalkoholnih koktela, voćnih kupova, voćnih salata i zdrave hrane.\nNAPOMENA: Ispred objekta broj 5 nije dozvoljeno postavljanje bašte, ali je dozvoljeno postavljanje stalaža za voće i povrće.\n6. OBJEKAT BROJ 6\nDelatnost: trafika i menjačnica\nInstalisana snaga električne energije: 10 Kw\nPočetna cena: 40.000,00 dinara\nNAPOMENA: U objektu broj 6 nije dozvoljena prodaja alkoholnih i bezalkoholnih pića i toplih napitaka, kao ni vode. Pored klasičnog asortimana trafike, dozvoljena je prodaja preparata za sunčanje i drugih kozmetičkih proizvoda, sunčanih naočara i drugih rekvizita za plažu, suvenira i slično.\n7. OBJEKAT BROJ 7\nLokacija: ispod Mosta „Slobode“, na plaži\nDelatnost:prodaja alkoholnih i bezalkoholnih pića i toplih napitaka, priprema i prodaja hrane sa roštilja i sendviča.\nPovršina bašte: 150 m2na zelenoj površini i 400 m2na pesku prema vodi\nPočetna cena: 3.200.000,00 dinara\nNAPOMENA: U objektu broj 7 nije dozvoljena priprema ni prodaja kuvanih jela, proizvoda od kiselog testa, pomfrita, girica i dr. proizvoda koji se pripremaju u dubokom ulju.\n8. OBJEKAT BROJ 8\nLokacija: na srednjoj šetnoj stazi u novom delu kupališta\nPočetna cena: 30.000,00 dinara\nNAPOMENA: U objektu broj 8 nije dozvoljena prodaja alkoholnih i bezalkoholnih pića i toplih napitaka, kao ni vode. Pored klasičnog asortimana trafike, dozvoljena je prodaja preparata za sunčanje i drugih kozmetičkih proizvoda, sunčanih naočara i drugih rekvizita za plažu, suvenira i slično.\n9. OBJEKAT BROJ 9\nDelatnost: priprema i prodaja hrane, i to: bureka, pita i ostalih pekarskih proizvoda, pica, forneta i ostalih proizvoda od smrznutog testa,koji se ne prže u dubokom ulju, već u odgovarajućim pećima, „hot–dog“-a, sendviča, palačinki, raznih vrsta štrudli i kolača, salata\nIspred Objekta broj 9 ne može se postaviti bašta.\nNAPOMENA:U objektu broj 9 zabranjena je priprema i prodaja kuvanih jela (čorba, paprikaša i roštilja), proizvoda od kiselog testa, pomfrita, girica i drugih proizvoda koji se pržeu fritezi, kuvanog kukuruza, kokica,pečenog kestenja, semenki, kikirikija i ostalih koštunjavih plodova, kao i alkoholnih i bezalkoholnih pića i toplih napitaka.\n10. OBJEKAT BROJ 10\nPovršina bašte:80 m2\nPočetna cena: 200.000,00 dinara\n11. OBJEKAT BROJ 11\n12. OBJEKAT BROJ 12\n13. PULT BROJ 1\nLokacija: na srednjoj šetnoj stazi (gledano od centr. platoa prema mostu Slobode)\nDelatnost: priprema i prodaja bezalkoholnih napitaka ceđenih sokova, voćnih koktela, seckanog voća, voćnih salata i voćnih kupova\nIspred Pulta broj 1 ne može se postaviti bašta.\n14 . PULT BROJ 2\nPovršina bašte:150 m2\nPočetna cena: 600.000,00 dinara\n15. PULT BROJ 3\nDelatnost: priprema i prodaja hrane, i to: girosa, pomfrita, tortilja, raznih vrsta salata, palačinki, sendviča, kurteš kolača i svih drugih vrsta kolača\nIspred Pulta broj 3 ne može se postaviti bašta.\nNAPOMENA: Na pultu broj 3 na srednjoj šetnoj stazi nije dozvoljena priprema i prodaja kuvanih jela (čorbe, paprikaši i drugo), roštilja, proizvoda od kiselog testa, girica i drugih proizvoda koji se pržeu dubokom ulju, kuvanog kukuruza, kokica,pečenog kestenja, semenki, kikirikija i ostalih koštunjavih plodova, kao ni vode, bezalkoholnih i alkoholnih pića i toplih napitaka.\n16. PULT BROJ 4\nPočetna cena: 650.000,00 dinara\n17. KRUŽNI PULT „OAZA“\nLokacija: na centralnom platou, pravo od ulaza broj 1\nPovršina bašte: plato 500 m2 , drvena saletla i šank na plaži 400 m2prema vodi naspram saletle i šanka u obeleženom prostoru\nPočetna cena: 3.500.000,00 dinara\n18. KIOSK BROJ 1\nLokacija: na centralnom platou desno od ulaza broj 1 kod centralnog platoa, uz ogradu kupališta „Štrand“\n19. KIOSK BROJ 2 – MINI GOLF\nLokacija: u novom delu, kod terena za mini golf\nDelatnost: prodaja alkoholnih i bezalkoholnih pića i toplih napitaka,priprema i prodaja hrane i roštilja i izdavanje terena za mini golf\nPovršina bašte:125 m2 ispred kioska, a oko terena\nPovršina terena za mini golf: 400m2\nPočetna cena: 300.000,00 dinara\n20. KIOSK BROJ 3 – MINI GOLF\nNAPOMENA: Za kioske broj 2 i 3 podnosi se jedinstvena prijava na konkurs, na osnovu kog se zaključuje jedan ugovor o zakupu oba kioska.\n21. KIOSK BROJ 4 – ŠPIC\nLokacija: u novom delu, na špicu kupališta\nDelatnost: prodaja alkoholnih i bezalkoholnih pića i toplih napitaka, priprema i prodaja hrane sa roštilja, sendviča i pica\nPovršina bašte: 200 m2\nInstalisana snaga električne energije:20Kw\nPočetna cena: 1.200.000,00 dinara\nNAPOMENA: U kiosku broj 4 – Špic nije dozvoljena priprema ni prodaja kuvanih jela, proizvoda od kiselog testa, pomfrita, girica i dr. proizvoda koji se pripremaju u dubokom ulju.\nIII. POSLOVNI PROSTORI\nPoslovni prostor je mesto na kupalištu „Štrand“ na kojem se postavljaju uređaji za kokice i druge pečenjarske proizvodeiobjekti za izvođenje zabavnih programa.\nA)UREĐAJI ZA KOKICE I DRUGE PEČENJARSKE PROIZVODE\n22. PROSTOR BROJ 1-A\nLokacija: na zelenoj površini uz donjušetnu stazu u novom delu kod restorana\nDelatnost:priprema iprodaja kukuruza i kokica Instalisana snaga električne energije: 1 Kw\n23. PROSTOR BROJ 2-A\nLokacija: na popločanoj površini u novom delu, kod košarkaških terena\n24. PROSTOR BROJ 3-A\nLokacija: na zel. površini uz donju šetnu stazu u starom delu bliže mostu Slobode\nDelatnost: priprema iprodaja kukuruza i kokica Instalisana snaga električne energije: 1 Kw\n25. PROSTOR BROJ 4-A\nLokacija: na zel. površini uz donju šetnu stazu desno od centralnog platoa\n26. PROSTOR BROJ 5-A\nLokacija: na zelenoj površini uz gornju šetnu stazu levo od centralnog platoa\nB)OBJEKAT ZA IZVOĐENJE ZABAVNOG PROGRAMA\n27. PROSTOR BROJ 1-B\nLokacija: na zelenoj površini iza restorana\nNema instalisana snaga električne energije\nPravo učešća na konkursu imaju pravna lica i preduzetnici, pod uslovom da su upisani u Registar privrednih subjekata Agencije za privredne registre za obavljanje delatnosti koju će obavljati u poslovnom objektu, odnosno poslovnom prostoru koji zakupe.\nZaposleni u Javnom komunalnom preduzeću „Gradsko zelenilo“ Novi Sad (u daljem tekstu: Preduzeće) nemaju pravo učešća na konkursu.\nPravna lica i preduzetnici koji učestvuju na konkursu dužni su da uz prijavu na konkurs dostavedokaz o upisanoj delatnosti u Registar privrednih subjekata tj. izvod o registraciji privrednog subjekta Agencije za privredne registre, koji nije stariji od 6 meseci, a iz kog se može videti da su registrovani za obavljanje delatnosti koju će obavljati u okviru poslovnog objekta, odnosno poslovnog prostora za koji podnose prijavu.\nPonuđači mogu učestvovati na konkursu pod uslovom da su uredno izmirili sve obaveze prema Preduzeću odnosno da su u ranijem periodu namenski koristili poslovni objekat ili prostor.\nPrijava za učešće na Konkurs se podnosi uzatvorenoj koverti sa naznakom „PONUDA ZA KONKURS ZA DAVANJE U ZAKUP POSLOVNOG OBJEKTA I POSLOVNOG PROSTORA NA KUPALIŠTU ŠTRAND“.\nKoverta iz prethodnog stava sadrži dokumentaciju o ispunjenosti propisanih uslova, i to:\npodatke o učesniku na konkursu na osnovu kojih će biti zaključen ugovor o zakupu (naziv pravnog lica odnosno preduzetnika koji podnosiprijavu, zvanična i kontakt adresa, matični broj, PIB,ime i prezime odgovornog lica odnosno preduzetnika, kao i broj računa na koji će biti moguće izvršiti povraćaj depozita),\nizjavu učesnika na konkursu da nije u radnom odnosu u Preduzeću,\ndokaz o uplati depozita (uplata depozita se vrši na račun Preduzeća broj: 105-800517-04 koji se vodi kod AIK Banke), i\nzatvorenu cenovnu kovertu na propisanom obrascu, koja sadrži :\n– oznake i lokacije poslovnih objekata i poslovnih prostora za koje se podnosi prijava,\n– vrstu delatnosti,\n– visinu početne cene, i\n– visinu ponuđene cene.\nKonkursna dokumenatacija se može preuzeti u prostorijama Javnog komunalnog preduzeća „Gradsko zelenilo“ Novi Sad, Sutjeska 2 (I sprat Spensa), kancelarija broj 23 u Odeljenju za pravne poslove kod Slobodanke Markov, uz dokaz o uplati otkupa konkursne dokumentacije, radnim danom od 10,00 do 13,00 časova u periodu od5. maja 2014. do 12. maja 2014. godine.\nOtkup konkursne dokumentacije za poslovne objekte i poslovne prostore iznosi 5.000,00 dinara. Uplatu izvršiti na račun broj 105-800517-04kod AIK Banke. Ponuđači koji su učestvovali na Konkursu objavljenom u dnevnom listu Dnevnik, 13. aprila 2014. godine, nisu u obavezi da dostave dokaz o uplati za otkup konkursne dokumentacije.\nDepozit za učešće na konkursu za zakup poslovnih objekata i prostora iznosi 50% od početne cene objekta za koji se konkuriše, a u slučaju odustanka isti se ne vraća. Uplatu izvršiti na račun broj 105-800517-04kod AIK Banke. Ponuđačima, koji su učestvovali na Konkursu objavljenom u dnevnom listu Dnevnik, 13. aprila 2014. godine, iznos već uplaćenog depozita priznaje se kao depozit na ovom konkursu pod uslovom da odgovara potrebnoj visini.\nZatvorene ponude sa dokazom o uplati depozita predaju se lično na pisarnici JKP „Gradsko zelenilo“ Novi Sad, Sutjeska 2 (I sprat Spensa) ili na drugi način radnim danom od 10,00 do 13,00 časova u periodu od 5. maja 2014. godine najkasnije do12. maja 2014. godine do 13,00 časova.\nNadzorni odbor otvara prispele ponude, utvrđuje blagovremenost, potpunost prijave i ispunjenost propisanih uslova i donosi odluku o dodeliugovora.\nNeblagovremene i nepotpune ponude će se odbaciti.\nPoslovni objekat ili prostor dodeliće se onom ponuđaču koji ponudi najveći iznos zakupnine.\nStručne službePreduzeća će svim ponuđačima u roku od tri dana od dana donošenja odluke o izboru najpovoljnijeg ponuđača dostaviti obaveštenjeo odluci Nadzornog odbora Preduzeća o dodeli poslovnog objekta odnosno poslovnog prostora.\nZakup se plaća u roku od 5 dana od dana prijema obaveštenja o dodeli poslovnog objekta odnosno prostora i sa istim se zaključuje ugovor o zakupu.\nUčesniku na konkursu kome je dodeljen u zakupposlovni objekat odnosno poslovni prostori sa kojim se zaključuje ugovor o zakupu, depozit se uračunava u cenu zakupa.\nUčesniku na konkursu kome nije dodeljen u zakupposlovni objekat odnosno poslovni prostor, depozit se vraća na račun koji je naznačen u prijavi u roku od 15 dana od dana donošenja odluke.\nUčesnik na konkursu kome je dodeljen u zakup poslovni objekat odnosno poslovni prostor, a odustane ili ne uplatiiznos zakupnine u roku koji mu je naznačen u obaveštenju, gubi pravo na povraćaj depozita.\nNa izlicitiranu cenu ponuđač plaća porez na dodatu vrednost.\nTekući troškovi zakupa (struja, voda, čistoća) padaju na teret zakupca i plaćaju se akontativno odnosno paušalno.\nZakupac prilikom primopredaje objekta JKP „Gradsko zelenilo“ Novi Sad uplaćuje depozit u visini od 5.000,00 dinara na ime zaduženog inventara (ključ od objekta, PP aparat, dvodelni sudoper sa baterijom, bojler, strujomer, ključ od toaleta i sl.).\nPonuđači su dužni da u slučaju zaključivanja ugovora o zakupu poslovnog objekta odnosno poslovnog prostora na kupalištu Štrand u svemu poštuju odredbe Pravilnika o načinu korišćenja Kupališta Štrand u Novom Sadu, kao i da poštuju odredbe ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji koje JKP „Gradsko zelenilo“ Novi Sad zaključi ili je zaključilo.\nDodatna obaveštenja mogu se dobiti na telefon 021/2100 286 i 021/455 719.\n„Gradsko zelenilo“ Novi Sad Predsednik Nadzornog odbora\nBroj: 014.1 – 3968/2\nDatum:28. april 2014. godine\nPrethodno ŠTRAND DOMAĆIN EVROPSKOG PRVENSTVA U ODBOJCI NA PESKU\nSledeće PROGRAM NA ŠTRANDU ZA 1.MAJ


„ZDRAVLjE ZA SVE“ U Naselju Nikola Tesla | Opština Niška Banja\n„ZDRAVLjE ZA SVE“ U Naselju Nikola Tesla\nObjavljeno 09.12.2016. in Vesti\nDom zdravlja Niš u saradnji sa Udruženjem invalida rada grada Niša i gradskim opštinama uz podršku gradonačelnika Darka Bulatovića, počeo je sa realizacijom nove akcije „Zdravlje za sve“, koja je namenjena invalidima rada, kako na gradskom tako i na seoskom području.\nMedicinske ekipe obići će invalide rada u naselju Nikola Tesla. Akcija će biti organizovana u nedelju 11.12.2016. godine sa početkom u 10:00.\nU toku ove akcije medicinske ekipe pružaće sledeće usluge: 1. uzimanje medicinske anamneze;\n2. klinički pregled;\n4. šećer u krvi;\n5. pružanje saveta lekara u vezi sa lečenjem hroničnih bolesti.\nOsobe sa invaliditetom imaju svoje vrednosti, kvalitete, sposobnosti i znanja i u velikoj meri mogu da doprinesu društvu u kome živimo.\nDom zdravlja Niš godinama unazad preduzima mere i aktivnosti kako bi zdravstvenu zaštitu približio svim populacionim grupama a posebno osetljivim.\nU skoro svim objektima Doma zdravlja Niš postoje pristupne rampe za invalide. U centralnom objektu Doma zdravlja prvi i poslednji stepenik u nizu obojen je žuto kako bi se slabovidim osobama omogućilo lakše kretanje. Uvođenjem posebnog broja u Kol centru Doma zdravlja gluvonemim osobama olakšano je zakazivanje pregleda kod izabranog lekara.\nSledeća vest: Konsultativni sastanak – Zakon o naknadama za koršćenje javnih dobara


Arhiv Jugoslavije - 2015. - Jugoslavija i Prva Konferencija za evropsku bezbednost i saradnju\n2015. - Jugoslavija i Prva Konferencija za evropsku bezbednost i saradnju\n2015. - "Jugoslavija i Prva konferencija za evropsku bezbednost i saradnju"\nMesto i datum otvaranja izložbe: Arhiv Jugoslavije, Beograd, 9. jun 2015.\nIzložbu otvorio: Roksanda Ninčić, ambasador, državni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije\nAutori izložbe: Dušan Jončić, Jelena Đurišić i Mirjana Medaković\nInformativno sredstvo: katalog (5.4 MB), plakat\nPovodom Svetskog dana arhiva Arhiv Jugoslavije priredio je izložbu arhivskih dokumenata Jugoslavija i Prva konferencija za evropsku bezbednost i saradnju, Helsinki, 1975. Na otvaranju izložbe, 9. juna 2015. godine, u prisustvu gostiju, predstavnika diplomatskog kora u Republici Srbiji, predstavnika naučnog i kulturnog života, prisutnima se obratio g-din Miladin Milošević, v.d. direktora Arhiva Jugoslavije podsećanjem da je Svetski dan arhiva ustanovljen na Generalnoj skupštini Međunarodnog arhivskog saveta 2007. godine, u Kvebeku u Kanadi. Istakao je da se Svetski dan arhiva obeležava u Arhivu Jugoslavije petu godinu za redom. Dodao je da je iz obilja mogućih tema, za izložbu izabrana Prva konferencija za evropsku bezbednost i saradnju zato što njeno održavanje predstavlja važan datum u istoriji međunarodnih odnosa, kao i zbog činjenice da je Jugoslavija imala zapaženu ulogu u njenoj pripremi i realizaciji. Na kraju je zaključio: "Srbija ove godine predsedava OEBS-om i smatrali smo da je veoma važno da javnosti pokažemo bogatstvo naših izvora i ukažemo na temu koja je danas jednako aktuelna kao i pre 40 godina".\nNakon pozdravnih reči direktora Arhiva, prisutnima se obratila g-đa Roksanda Ninčić, ambasador i državni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije. U svom izlaganju govorila je o događajima koji su doveli do sazivanja Prve konferencije KEBS-a. Istakla je da razlozi koji su doveli do održavanja te Konferencije ni danas nisu manje aktuelni nego što su bili pre 40 godina, što svedoči o tome da se neki suštinski problemi međunarodnih odnosa ne menjaju. Napomenula da je za Ministarstvo spoljnih poslova, kao državnu instituciju, veoma važno što se obeležava Svetski dan arhiva, pošto je to dodatni povod da se ukaže na značaj arhivske građe za nacionalno pamćenje svake države. U godini obeležavanja 40 godina od Prve konferencije i Helsinškog završnog akta, kao najbitnijeg dokumenta koji je iz nje proizašao, treba se još jednom podsetiti da su ti događaji suštinski doprineli smanjenju tenzija između istočnog i zapadnog bloka, afirmisanju ideje o kolektivnoj bezbednosti i prevladavanju podela u Evropi.\nPovodom činjenice da Srbija baš u godini obeležavanja tog jubileja predsedava OEBS-om, Ninčić je ocenila da to predstavlja priliku za doprinos Srbije jačanju Organizacije, a istovremeno i jačanju uloge Srbije na međunarodnom planu.\nNakon ovih reči, ona je zvanično otvorila izložbu.\nIzložba sadrži 112 dokumenata i fotografija. U uvodnom poglavlju Jugoslavija i Prva konferencija za evropsku bezbednost i saradnju, Helsinki, 30. jul – 1. avgust 1975. nalaze se dokumenti o prvim idejama, inicijativama i predlozima za održavanje Konferencije o evropskoj bezbednosti i saradnji, koji svedoče o angažmanu i ulozi jugoslovenske države u ovim događajima. Preko tematskih celina Konsultativni sastanak, na nivou ambasadora zemalja učesnica, u Helsinkiju od 22. novembra 1972. do 8. juna 1973; Prva faza KEBS, na nivou ministara inostranih poslova, u Helsinkiju od 3. do 7. jula 1972; Druga faza KEBS, na nivou eksperata, u Ženevi od 18. septembra 1973. do 21. jula 1975; i Treća završna faza Evropske konferencije o bezbednosti i saradnji u Helsinkiju, na nivou šefova država ili vlada, od 30. jula do 1. avgusta 1975, prikazana je aktivnost jugoslovenskih predstavnika i doprinos Jugoslavije na izradi dokumenata Konferencije:\n"Plave knjige" koja je sadržala "Preporuke helsinških konsultacija" o dnevnom redu buduće Konferencije o evropskoj bezbednosti, njenom organizovanju, učesnicima, datumu početka, poslovniku i finansiranju. Preporuke su objavljene 8. juna 1973.\n"Završnog dokumenta" koji je afirmisao osnovna ljudska prava, pozivao na slobodniju cirkulaciju informacija, ljudi i ideja, nudio veću mogućnost saradnje u ekonomskoj i raznim oblastima i reafirmisao osnovne principe odnosa među državama kao što su nemešanje, suverena jednakost, samoopredeljenje, teritorijalni integritet, nepovredivost granica i mogućnost njihove promene mirnim putem. Završni dokument objavljen je 1. avgusta 1975. na šest svetskih jezika. Potpisali su ga svi šefovi delegacija učesnika Konferencije.\nIzložbu i dvojezični, srpsko–engleski, katalog priredili su Dušan Jončić, Jelena Đurišić i Miroslava Medaković.\nDokumenti i fotografije prikazani na izložbi nalaze se u fondovima i zbirkama Arhiva Jugoslavije, Diplomatskog arhiva MSP i Muzeja istorije Jugoslavije.\nIzložba će biti otvorena do 29. decembra 2015, svakog radnog dana od 9 do 16 časova.\nBEOGRAD (Sava Centar), 23. novembar 2015.\nU Centru "Sava" je 23. novembra 2015. otvorena izložba dokumenata Arhiva Jugoslavije Jugoslavija i Prva konferencija za evropsku bezbednost i saradnju, Helsinki, 30. jul – 1. avgust 1975, kao deo objedinjene izložbe, u saradnji sa Centrom slovenske slave i Fondom Sv. Andreja Prvozvanog iz Sankt Petrburga, te Beogradskim forumom za mir i svet ravnopravnih. Izložba je obogaćena dokumentima Arhiva Ministarstva inostranih poslova Ruske Federacije, koji se odnose na prethodno održane konferencije o bezbednosti u Jalti i Potsdamu. Uz prisustvo predstavnika diplomatskog kora i šire naučne javnosti, izložbu su otvorili Miladin Milošević, v.d. direktora Arhiva Jugoslavije i Zalina Grigorjevna Medojeva, zamenik predsednika Fonda Vladimira Ivanoviča Jakunjina.\nObjedinjena izložbena postavka predstavljala je sastavni deo Međunarodne naučne konferencije "Jalta-Potsdam-Helsinki-Beograd: u traganju za bezbednim svetskim poretkom" koja je potom, 24-25. novembra 2015, održana, takođe u Centru "Sava". Među renomiranim svetskim naučnicima, stručnjacima za navedenu temu, koji su svojim radovima pokazali da je ista tema i danas veoma aktuelna, svoj doprinos Konferenciji dao je i profesor Beogradskog univerziteta i član SANU Ljubodrag Dimić izlaganjem "Beograd i Konferencija o evropskoj bezbednosti i saradnji u Helsinkiju".


Pogledaj korpu „Šejk – Fruits of the forest“ je dodat u vašu korpu.\nPoklanjamo Vam set uputstava koji se dostavlja u vidu PDF dokumenta na vaš e-mail, odmah nakon plaćanja! Sadrži sledeće: Uputstvo za korišćenje, Recepti za proteinske salate, Održavanje idealne težine, Kardio trening i Personalna telesna analiza\nMršavljenje počinje upravo sa balansiranom i zdravom ishranom, a Herbalife je tu da ga učini još jednostavnijim.\nModeran način života često otežava ljudima da se hrane zdravo, uz balansiranu ishranu, dok pokušavaju da održe optimalnu telesnu masu, a to pogotovo predstavlja problem kod ljudi koji žele da smršaju.\nMora postojati svakodnevni unos važnih nutrijenata pravilno rasporedjenih, u savršenom balansu i količini. To je jedinina garancija da će organizam svakodnevno dobijati sve ono što mu je neophodno i normalno funkcionisati. (Zdrava ishrana i zdravo mršavljenje podrazumeva dovoljne količine ugljenih hidrata, vitamina, minerala, vlakana, pozitivnih masti i vode). Ubrzanje metabolizma je takodje jako važno u procesu mršavljenja jer dovodi do bržeg sagorevanja kalorija kao i opšteg dobrostanja celog organizma. (Čišćenje od toksina).\nKako Vam Herbalife može pomoći? Kliknite ovde za više informacija.\nMuškarci i Žene – osnova svakog programa za mršavljenje\nHERBALIFE FORMULA 1 (ŠEJK):\nZamena obroka u cilju regulisanja telesne težine. Bogat proteinima, ugljenim hidratima, vitaminima, mineralima i ostalim bitnim nutriijentima. Kalorijski siromašan jer ima oko 200 kalorija, ali sa druge strane nutricionistički veoma bogat jer zadovoljava sve potrebe jednog zdravog obroka.\nZamenski obrok za kontrolu telesne težine:\nNa programu mršavljenja 2 obroka menjate sa Formula 1 šejkom (doručak i večera).\n2 supene kašike za doručak u 250 ml nemasnog mleka ili jogurta ili sojinog mleka.\n1 ili 2 supene kašike za večeru u 250 ml nemasnog mleka ili jogurta ili sojinog mleka.\nNapomena: Šejk praviti u soku (F1 vanila zato što je neutralnog ukusa) ukoliko Vam ne odgovaraju mlečni proizvodi.\nFormula 1 Šejk – ukus SMOOTH CHOCOLATE\nFormula 1 Šejk – ukus Vanilla Crème\nFormula 1 Šejk – Malina i kremasta bela čokolada – POSNO\nŠejk – ukus Cookie Crunch\n1.750 рсд Dodaj u korpu\nUsled borbe sa viškom kilograma koji su se gomilali u prvoj i drugoj trudnoći, primenjivala sam razne dijete i koristila mnogobrojne proizvode za mršavljenje, ali mi nije polazilo za rukom da smanjim svoju telesnu težinu ni par kilograma. Tražeći neki novi metod mršavljenja naišla sam na Vaš sajt i rešila da Vas kontaktiram kako bih probala između ostalog Herbalife šejk za koga sam čula od prijatelja koji su ga koristili. Moram priznati bila sam skeptična, s obzirom da sve metode koje sam primenjivala nisu uspevale, ali moja želja da dođem do neke svoje idealne težine je preovladala, pa sam tako i poručila šejk. Inače moram da napomenem da sam veliki gurman. Pročitajte više …\nFIBER AND HERB TABLETS (DIJETALNA VLAKNA):\nDijetalna vlakna i lekovito bilje pomažu poboljšanju metabolizma, umanjuju apsorpciju holesterola u krv, čiste creva i crevne resice, upijaju vodu i bubre u njoj, a samim tim smanjuju volumen želudca i daju osećaj sitosti.\nU prirodi se nalaze u mahaunarkama, pasulju, zrnastom voću i povrću …\nNAČIN UPOTREBE: 2 BRIKETE 3 PUTA DNEVNO 20 MINUTA PRE ŠEJKA ILI KLASIČNOG OBROKA.\nFibre & Herb tablete sa dijetalnim vlaknima\n1.850 рсд Dodaj u korpu\nProizvodi koji potpomažu program mršavljenja\nFORMULA 2 (MULTIVITAMINSKI KOMPLEKS):\nMultivitaminski kompleks koji vam pomaže da unesete u organizam 100% preporučene količine ključnih vitamina i minerala kada se koristi uz Formula1 šejk i dijetalna vlakna. Neophodni nutrijenti i antioksidanti koji takodje pomažu u održavanju zdravlja kostiju i imuno sistema.\nNAČIN UPOTREBE: 1 BRIKETA 2 PUTA DNEVNO UZ OBROK\nTERMOJETICS ČAJ (ENERGETIK):\nMešavina napravljena od 5 biljaka sa brzim delovanjem koja služi za prirod no podizanje energije, daje vitalnost, osvežava i potpomaže u bržem sagorevanju kalorija. (Ekstrakt zelenog čaja, sleza, kardamoma, hibiskusa)\nNačin upotrebe: ½ kafene kašičice u 250 dcl vode dva puta dnevno izmedju obroka\n2.350 рсд Dodaj u korpu\nHerbalife Čaj – Biljni napitak sa ukusom Limuna\n4.150 рсд Dodaj u korpu\nZA MUŠKARCE I ŽENE KOJI TREBAJU DA SKINU VIŠE OD 10 KG I ONE KOJIMA TREBA DODATAK PROTEINA U ISHRANI.\nFORMULA 3 (PROTEIN):\nIzolavan protein iz soje i surutke visoko kvalitetan. Pomaže u kontrolisanju gladi tako što se duže vari i smanjuje potrebu za dodatnim obrocima. Vrlo bitan u procesu mršavljenja jer obezbedjuje telu dodatnu količinu dijetalnih proteina bez masti, smanjuje glad i daje sitost. Reoblikuje telo tako što gubite salo, a ne mišiće.\nNAČIN UPOTREBE: 1 SUPENU KAŠIKU ZA DORUČAK POMEŠATI SA FORMULA 1 ŠEJKOM, PO POTREBI I UZ VEČERNJI FORMULA 1 ŠEJK.\nProteinske pločice – Ukus Čokolada/Kikiriki\nProteinske pločice – Ukus Vanila/Badem\nProteinske pločice – Ukus Limun\nFormula 3 – personalizovani proteinski dodatak\n2.750 рсд Dodaj u korpu\nUZ PROGRAM OBAVEZNO:\nPiti minimum 2. 5 litre vode svakog dana (5 grama vode nosi 1 gram masti iz tela, čisti telo od toksina i poboljšava proces mršavljenja). Izmedju obroka ubaciti užinu u vidu voća (nije obavezno ali je poželjno zbog poboljšanja metabolizma u vidu češćih obroka kao i zbog opšetg stanja organizma).\nNapitak sa alojom je još jedan u nizu niskokaloričnih, osvežavajućih napitaka koji je zahvaljujući najsavremenijoj tehnologiji za Vas proizvela kompanija Herbalife. Ovaj biljni koncentrat aloje pomoćiće Vam u smirivanju probavnog sistema i pročišćavanju organizmu, a naročito se preporučuje tokom letnjih meseci kada je potreba za osvežavajućim napicima znatno izraženija.\nNapitak sa alojom- koncentrat – Mango\nOBJAŠNJENJE PROCESA MRŠAVLJENJA:\nNa ovaj način konzumenti imaju 3 obroka u toku dana sa ukupnom kalorijskom vrednošću od oko 1000 kcal, ako ubace i užinu izmedju obroka u vidu voća i salata dolazimo do maksimalne kalorijske vrednosti od 1. 200 kcal. S obzirom da ½ kilograma masnog tkiva iznosi 4. 000 kcal, očekivano je da uz ovakav redukovan uno s kalorija, a uz pravilnu ishranu sa 3-5 obroka u toku dana, gube u proseku od 3-5 kg masnih naslaga za jedan mesec.\nPre početka programa obavezno izmeriti obim struka i tačnu telesnu težinu. Postoji mogućnost da neki konzumenti (retko ali se dešava) pre izgube na obimu nego na težini. To se dešava zato što su masti mnogo lakše od mišića pa usled gubitka masnih naslaga, a dobijanja mišića, vaga može da izvrši nivelaciju. Zbog toga je potrebno izmeriti obim struka pre početka programa, kako se sam rezultat nebi dovodio u pitanje. (Primer je klijentkinja koja je u prvom mesecu izgubila 17 cm u struku, a ništa na vagi, tek posle polovine drugog meseca krenuli su da padaju i kilogrami.)\nNapomena: Herbalife program kontrole težine može pomoći u mršavljenju samo u okviru ishrane s kontrolisanim kalorijskim unosom. Sve izjave o regulisanju telesne težine se odnose na Herbalife program regulisanja telesne težine koji uključuje, između ostalog, izbalansiranu dijetu, redovno vežbanje, adekvatan unos tecnosti, nutritivne dodatke ishrani gde je neophodno i odgovarajuci odmor. Rezultati su individualni i razlikuju se od osobe do osobe.\n× Šejk - Fruits of the forest 3.800 рсд\nŠejk - Fruits of the forest količina\nUnesite svoju adresu da biste videli mogućnosti za isporuku.\nIzaberite državu / regiju… Srbija


Objavljeno u Nikola Milovančev, Srbija\nNa moj kritički osvrt o proceni broja stanovnika Jugoslavije koju je učinio Državni statistički ured DFJ maja 1945. i konstatacije o koliziji tih podataka sa popisom iz 1948. reagovao je čovek sa kojim sam 28 godina održavao prijateljske odnose, direktor Muzeja žrtava genocida dr Veljko Đurić.\nČovek sa kojim sam mnogo puta delio isto mišljenje. I u vezi njegovog poslednjeg članka o nacističko-ustaškom logoru Zemun, objavljenom u Kulturnom dodatku Politike 6. oktobra o.g. mogu da poručim: dobro je da si taj članak objavio. U odgovoru meni Veljko Đurić je već u početku krenuo lično, ad personam, pa ću najpre na to odgovoriti. Na jedno tvrđenje koje je nedostojno („nalogodavci“) se neću osvrtati jer su mi jedini nalogodavac moja savest i odgovornost prema Gospodu. Dakle, metodologiju istoriografskog rada sam savladavao u okviru postdiplomskog studija na Odeljenju za istoriju Filozofskog fakulteta u Ljubljani, uže područje istorija Jugoslavije u XX veku, posebna tema Organizacija jugoslovenskih nacionalista (ORJUNA).\nIz tog vremena mogu da spomenem i jedan mali kuriozitet. Naime, jedna od troje članova moje mentorske komisije bila je dr. Milica Kacin Vohinc, stručnjak za istoriju Slovenaca pod Italijom („Primorska“) od 1918-1945. Ona je 1990. godine objavila knjigu „Prvi antifašizam u Evropi. Primorska 1925-1935“ (Orjuna se mnogo borila protiv italijanskih pretenzija u oblasti Jadrana i zaleđa). Ta knjiga je zatim dobila i državnu nagradu u Sloveniji. Šta je neobično? Činjenica da me ugledna slovenačka istoričarka citira na sedam strana u svojoj knjizi (!), mene kojem je ona bila jedna od mentora. Pristojno, kulturno, citirala je istorijska istraživanja svog 25 godina mlađeg postdiplomca, bez ikakve uzvišenosti i umišljenosti u svoju akademsku titulu. Činjenica je da je pre toga u jednom mandatu bila i direktor jednog prestižnog arhiva u Ljubljani. Može u to da se uveri i V. Đurić jer primerak spomenute knjige poseduje i Narodna biblioteka Srbije.\nSa zahvalnošću mogu da kažem da mi je u savladavanju naučnog aparata svojim savetima u to vreme (druga polovina 80-ih godina prošlog veka) veoma mnogo pomogao i akademik Vasilije Krestić a da su sticajem okolnosti moja dva prva istoriografska rada objavljena u zbornicima dve akademije nauka – SANU u Beogradu i tadašnje Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti (danas HAZU) u Zagrebu.\nNeka čitaoci sami procene da li je umesno poređenje sa inžinjerima i stomatolozima.\nMislim da su procenjivači iz maja 1945. smanjili broj žrtava u NDH, da je broj od 750.000 minimalna ocena i da je broj žrtava veći.\nVeljko Đurić u odgovoru upotrebljava izraz „školovani istoričar“. U svojim radovima on je više puta citirao radove mog profesora, uglednog istoričara dr. Bogdana Krizmana (sina nekadašnjeg ministra dr Hinka Krizmana koji je aprila 1941. u njegovom Varaždinu od ustaške rulje bio sadistički vezan za volovska kola i tako doveden da gleda rušenje spomenika kralju Aleksandru).\nProf. Krizman mi je takođe, davne 1974. i 1975. svojim sugestijama mnogo pomogao u sticanju osnovnih znanja o istoriografskom radu, u okviru seminara iz predmeta „Opća historija države i prava“; bilo bi neskromno da govorim o ocenama i komplimentima koje sam od njega dobio. Da, i prof. Krizman i ja smo završili isti, pravni fakultet u Zagrebu (ni on nije „školovani istoričar“ po klasifikaciji V. Đ.), pa se pitam da li će se neko npr. usuditi da Bogdanu Krizmanu ospori naziv istoričara? Ne bih dužio i spominjao druge slične primere iz istoriografije.\nPređimo sada na na stvar, ad rerum.\nNi jedna činjenica i ni jedna od brojki koje sam spomenuo u odgovoru nije opovrgnuta a naveo sam ih nekoliko desetina. Ključna primedba je da pre objavljivanja nisam nazvao direktora Muzeja telefonom i sugerisao mu primedbe, već sam objavio članak u „Politici“. Da budem iskren: da sam znao da je on postavio članak na sajt, ja bih se verovatno i uzdržao od pisanja, da ne remetim dugogodišnje odnose. V. Đurić spominje samo jedan broj koji navodim i izriče stav da se „donekle slaže“ sa mnom i sa brojkom od 750.000 ljudi stradalih na području Nezavisne države Hrvatske (NDH).\nAli ni ja ne prihvatam u potpunosti ovaj broj. Mislim da su procenjivači iz maja 1945. smanjili broj žrtava u NDH, da je broj od 750.000 minimalna ocena i da je broj žrtava veći.\nTema je svakako delikatna i mislim da raspravi o njoj treba pristupati činjenično a ne emotivno i lično.\nIzvor: „Politika“, 11. oktobar 2018. g.\nProcene Državnog statističkog ureda Demokratske Federativne Jugoslavije o broju stanovnika 31. marta 1941. i 31. marta 1945. godine


Edhem Pašić: Skandal tokom posjete Lavrova obostrani diplomatski ”šamar“ – Fokus.ba\nbivši diplomata i bh. ambasador\nPenzionisani diplomata i dugogodišnji ambasador Bosne i Hercegovine u arapskom svijetu Edhem Pašić u razgovoru za Anadolu Agency osvrnuo se na nedavnu posjetu ministra vanjskih poslova Ruske Federacije Sergeja Lavrova Bosni i Hercegovini, koja je izazvala pažnju šire javnosti i medija, te reakcije s obje strane, na odnose Rusije spram Balkana, naročito kada je u pitanju BiH te odnose Rusije spram Bliskog istoka\nTo je jedan veliki obostrani ”diplomatski šamar“\n”Zaista sam iznenađen. Uopšte ne mogu razumjeti da je moglo doći do ovakvog nereda u toj posjeti. To je jedan veliki diplomatski šamar obostran, kako za Rusku Federaciju, tako i za BiH. Za BiH nekako i razumijem s obzirom na to da smo mi ovakva konstrukcija kakva jesmo, ali ne razumijem rusko Ministarstvo spoljnih poslova BiH i ja mislim da bi zbog ovog skandala, to su gabariti svjetske diplomatije, rusko MVP trebalo pod hitno povući svog ambasadora”, rekao je Pašić.\n#ukrajina#u fokusu#edhem pašić


DRAMA U PRVOJ LIGI FBIH: Pola lige u borbi za prvaka, druga polovina u borbi za opstanak - Posavina Sport\nDRAMA U PRVOJ LIGI FBIH: Pola lige u borbi za prvaka, druga polovina u borbi za opstanak\nNakon 22. odigranog kola u Prvoj ligi FBiH, stanje na tabeli je veoma izjednačeno.\nDok se u vrhu prvih osam ekipa nalazi unutar sedam bodova (Travnik, GOŠK, Bosna Visoko, Rudar Kakanj, Sloga SH, Bratsvo, Orašje, Zvijezda), uzubdljivo je također i na začelju tabele, gdje je šest ekipa u opasnoj zoni.\nTim koji se nalazi u najboljoj situaciji trenutno kada je u pitanju opstanak u Prvoj ligi FBiH je ekipa Goražda koja je 10. sa 30 osvojenih bodova.\nIz Goraždana je Čapljina sa 28 bodova, koliko ima i Budućnost iz Banovića na 12. poziciji, dok Velež na 13. mjestu ima 27 bodova. Radnički Lukavac je na 14. mjestu sa 24 boda, dok pretposljednja Bosna Sema ima 22 osvojena boda.\nPoslijednoplasirana je ekipa Novog Travnika sa devet bodova i siguran je putnik u Drugu liguFBiH, a ujedno uz devetoplasirano Jedinstvo (31 bod) jedina ekipa koja do kraja neće imati ogroman rezultatski imperativ, obzirom da je pola lige u borbi za plasman u PLBiH, a pola u borbi za opstanak, što je nesvakidašnja situacija u evropskim ligama.\nViše u ovoj kategoriji: « UZBUDLJIV FINIŠ SEZONE U DRUGOJ LIGI FBIH: Ko je najbliži plasmanu u Prvu ligu? POLA LIGE STREPI: Ko će ispasti iz Prve lige FBiH? »


Hjuston šest pobeda zaredom posle 15 poraza | Sport | Košarka\n23. maj, 01:38\nBILI NAJGORI TIM U NBA, A SAD ISPISUJU ISTORIJU: Ovo što je Hjuston uradio nije uspeo NIKO u američkom sportu! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nBILI NAJGORI TIM U NBA, A SAD ISPISUJU ISTORIJU: Ovo što je Hjuston uradio nije uspeo NIKO u američkom sportu!\n06.12.2021. / 07:45\nAutor Milutin Vujičić 06.12.2021. / 07:45\nKrenulo ih i sada se sve menja.\nPrethodne noći u NBA ligi odigrane su četiri utakmice, na njima nije bilo srpskih igrača pošto je Bogdan Bogdanović povređen i nije nastupio u porazu Atlante od Šarlota (127:130), a najveće iznenađenje nastavlja da nam priređuje Hjuston koga su svi otpisali nakon užasnog početka sezone!\nImali su niz od čak 15 uzastopnih poraza i delovalo je da se bliže negativnom rekordu NBA lige, međutim oni su umesto toga uspeli da postave rekord kakav nije viđen ni u jednom sportu u SAD.\nPobedom nad Nju Orleansom (118:108) uspeli su da vežu i šesti trijumf zaredom, a to nikada nije uspela da uradi ekipa koja je imala toliko loš niz iza sebe u sezoni. I pritom ne mislimo samo na NBA ligu, nego i na ostale profesionalne sportove - MLB, NFL i NHL.\nNa tom putu su rušili Čikago, Šarlot, Orlando, Nju Orleans i dva puta Oklahomu, tako da se sada sve menja, pa sa skorom 7-16 nisu toliko daleko ni od plej-ina (četiri pobede).\nDOVEO JOKIĆA U NBA, SADA NAPRAVIO NOVO ČUDO: Za godinu dana promenio sve i sada Čikago sa 3 CRNOGORCA sanja titulu!\nJOKIĆ OTKRIO TAJNU USPEHA U NJUJORKU, PA POSLAO PORUKU ŠEFOVIMA: Za MVP partije postoji i jedan zanimljiv "uslov"!\nBJELICA SOLIDAN, ALI "LUDI SRBIN" JE IPAK NADMUDRIO GOLDEN STEJT: Bobi zaigrao u Dalasu, ali izgubio u duelu 2 Srbina!\n06.12.2021. / 10:45\nPa u NFL ako imas 15 poraza u nizu, imas jos jednu utakmicu i sigurno zavrsavas sezonu, pa tamo to nije ni moguce.


LEKOVI: GONAL F - Šansa za Roditeljstvo\nLEKOVI: GONAL F\nLISTA RFZO: B – Lekovi koji se primenjuju u toku ambulantnog odnosno bolničkog lečenja u zdravstvenim ustanovama\nREŽIM IZDAVANJA: R – Lek se može izdavati samo uz lekarski recept\nINDIKACIJA ZA RFZO: Sekundarni hipogonadotropizam (hipotalamusno i/ili pituitarno oštećenje);Infertilitet u žena udružen sa hroničnom anovulacijom u sindromu policističnih ovarijuma kod žena koje su rezistentne na prethodnu primenu metformina i klomifen citrata. 3. Lečenje neplodnosti žene u postupku BMPO (N97).\nRFZO NAPOMENA: Za indikaciju pod tačkom 1. lek se uvodi u terapiju na osnovu mišljenja endokrinologa zdravstvene ustanove koja obavlja zdravstvenu delatnost na tercijarnom nivou. Za indikaciju pod tačkom 2. lek se uvodi u terapiju na osnovu mišljenja ginekologa ili endokrinologa zdravstvene ustanove koja obavlja zdravstvenu delatnost na sekundarnom ili tercijarnom nivou. Za indikaciju pod tačkom 3. lek se uvodi u terapiju na osnovu mišljenja ginekologa zdravstvene ustanove koja obavlja zdravstvenu delatnost na sekundarnom ili tercijarnom nivou.\nAnovulacija (uključujući policistični ovarijalni sindrom, PCOS) kod žena koje nisu reagovale na terapiju klomifen-citratom.\nStimulacija razvoja multiplih folikula kod pacijentkinja koje su podvrgnute superovulaciji radi primene tehnologija asistirane reprodukcije (ART) kao što su in vitro fertilizacija (IVF), intrafalopijalni transfer gameta (GIFT), i intrafalopijalni transfer zigota (ZIFT).\nGonal-f 300 zajedno sa preparatom luteinizirajućeg hormona (LH) se preporučuje za stimulaciju folikularnog razvoja kod žena sa ozbiljnom deficijencijom LH i FSH. U kliničkim studijama ove pacijentkinje su definisane na osnovu endogenog serumskog nivoa LH <1,2 i.j./L.\nKod odraslih muškaraca\nGonal-f 300 je indikovan za stimulaciju spermatogeneze kod muškaraca koji imaju kongenitalni ili stečeni hipogonadotropni hipogonadizam uz prateću terapiju humanim horionskim gonadotropinom (hCG).\nTerapija lekom Gonal-f 300 treba da se započne pod nadzorom lekara koji ima iskustva u lečenju infertiliteta.\nPacijentu se mora obezbediti odgovarajući broj penova potrebnih za terapiju i pacijent mora biti obučen o tehnici davanja injekcije.\nPreporuke o doziranju date za Gonal-f 300 su one koje se koriste za urinarni FSH. Klinička procena leka Gonal-f 300 ukazuje da njegove dnevne doze, način davanja i procedure za praćenje terapije ne treba da se razlikuju od onih koji se trenutno koriste za preparate koji sadrže urinarni FSH. Savetuje se pridržavanje preporučenoj početnoj dozi navedenoj dalje u tekstu.\nKomparativne kliničke studije su pokazale da je u proseku pacijentima potrebna niža kumulativna doza i kraće trajanje terapije lekom Gonal-f 300 u odnosu na urinarni FSH. Stoga, smatra se opravdanim korišćenje manjih ukupnih doza leka Gonal-f 300 nego urinarnog FSH, ne samo da bi se postigao dobar razvoj folikula već i da bi se izbegao sindrom ovarijalne hiperstimulacije (videti odeljak 5.1).\nPotvrđena je bioekvivalentnost između ekvivalentnih doza monodoznog i višedoznog oblika leka Gonal-f 300.Žene sa anovulacijom (uključujući PCOS).\nGonal-f 300 može da se daje u vidu serije dnevnih injekcija. Kod pacijentkinja koje imaju menstruaciju terapiju lekom treba započeti u toku prvih sedam dana menstrualnog ciklusa.\nUobičajeno korišćen režim počinje sa 75-150 i.j. FSH dnevno i povećava se, preporučljivo je, za 37,5 ili 75 i.j. u 7-dnevnim ili poželjno 14-dnevnim intervalima po potrebi, da bi se postigao odgovarajući, ali ne prenaglašeni odgovor. Terapija treba da bude prilagođena individualnom odgovoru pacijentkinja procenjenog merenjem veličine folikula utrazvukom i/ili sekrecijom estrogena. Maksimalna dnevna doza obično nije viša od 225 i.j. FSH. Ukoliko pacijentkinja ne odgovori adekvatno posle 4 nedelje terapije, ciklus treba da se obustavi, da se napravi procena stanja pacijentkinje, nakon čega pacijentkinja može započeti terapiju višom početnom dozom od one u prethodnom ciklusu.\nKada se dobije optimalni odgovor, 24-48 sati nakon poslednje injekcije leka Gonal-f 300 treba dati pojedinačnu injekciju od 250 mikrograma rekombinantnog humanog horiogonadortropina alfa (r-hCG) ili 5000 i.j. do 10000 i.j. hCG. Pacijentkinji se preporučuje da ima seksualni odnos na dan ili sledećeg dana nakon primene hCG. Alternativno, može da se izvede intrauterina inseminacija (IUI).\nUkoliko se dobije prenaglašeni odgovor, potrebno je obustaviti terapiju i ne primenjivati hCG (videti odeljak 4.4). Terapiju treba ponovo započeti sledećeg ciklusa sa nižom dozom od one u prethodnom ciklusu.Žene koje su podvrgnute ovarijalnoj stimulaciji radi razvoja multiplih folikula pre in vitro fertilizacije ili druge asistirane reproduktivne tehnologije:\nUobičajeno korišćen režim za superovulaciju uključuje davanje 150-225 i.j. leka Gonal-f 300 dnevno, sa početkom terapije drugog ili trećeg dana ciklusa. Terapija se nastavlja dok se ne postigne odgovarajući folikularni razvoj (procena se vrši praćenjem serumske koncentracije estrogena i/ili ultrazvučnim pregledom), sa dozom koja je prilagođena odgovoru pacijentkinje, obično ne preko 450 i.j. dnevno. Uglavnom se odgovarajući folikularni razvoj postiže u proseku desetog dana terapije (raspon 5 do 20 dana).\nPojedinačna doza od 250 mikrograma rekombinantnog humanog horiogonadortropina alfa (r-hCG) ili 5000 i.j. do 10000 i.j. hCG se daje 24-48 sati nakon poslednje injekcije leka Gonal-f 300 da bi se indukovala finalna folikularna maturacija.\nNishodna regulacija agonistima ili antagonistima gonadotropin-oslobađajućeg hormona (GnRH) se sada često koristi radi supresije oslobađanja endogenog LH i kontrole toničkih nivoa LH. U uobičajeno korišćenom protokolu, Gonal-f 300 počinje da se daje otprilike 2 nedelje nakon početka terapije agonistima, a zatim se oba leka daju dok se ne postigne adekvatni folikularni razvoj. Na primer, nakon 2 nedelje terapije agonistima, daje se 150-225 i.j. leka Gonal-f 300 prvih 7 dana. Onda se doza prilagođava prema odgovoru jajnika.\nSveukupno iskustvo sa IVF ukazuje da stopa uspeha terapije uglavnom ostaje stabilna tokom prva četiri pokušaja i postepeno se smanjuje nakon toga.\nŽene sa anovulacijom usled teške LH i FSH deficijencije:\nKod žena sa LH i FSH deficijencijom (hipogonadotropni hipogonadizam), cilj terapije lekom Gonal-f 300 zajedno sa lutropinom alfa je da se razvije jedan zreo Grafov folikul iz koga će se nakon primene humanog horionskog gonadotropina (hCG) osloboditi oocit. Gonal-f 300 treba davati u seriji dnevnih injekcija istovremeno sa lutropinom alfa. Pošto su ove pacijentkinje amenoreične i imaju nisku endogenu sekreciju estrogena, terapija može da počne bilo kada.\nPreporučeni terapijski režim počinje sa 75 i.j. lutropina alfa dnevno sa 75-150 i.j. FSH. Terapija treba da bude prilagođena individualnom odgovoru pacijentkinje procenjenog merenjem veličine folikula ultrazvukom i odgovorom estrogena.\nUkoliko se povećanje doze FSH pokaže potrebnim, promena doze treba da bude po mogućstvu u 7-dnevnim ili 14-dnevnim intervalima i po mogućstvu sa povećanjem za 37,5-75 i.j.. Produženje trajanja stimulacije može da bude prihvatljivo u bilo kom ciklusu do 5 nedelja.\nKada se dobije optimalni odgovor, pojedinačna injekcija od 250 mikrograma rekombinantnog humanog horiogonadotropina alfa (r-hCG) ili 5000 i.j. do 10000 i.j. hCG treba da se da 24-48 sati nakon poslednje injekcije leka Gonal-f 300 i lutropina alfa. Pacijentkinji se preporučuje da ima seksualni odnos na dan ili sledećeg dana nakon primene hCG. Alternativno, može da se izvede intrauterina inseminacija (IUI).\nMože se razmotriti podrška lutealnoj fazi jer nedostatak supstanci sa luteotrofnom aktivnošću (LH/hCG) nakon ovulacije može da dovede do preranog propadanja žutog tela.\nUkoliko dođe do prenaglašenog odgovora, potrebno je obustaviti terapiju i ne primenjivati hCG. Terapiju treba ponovo započeti sledećeg ciklusa sa nižom dozom FSH od one u prethodnom ciklusu.\nMuškarci sa hipogonadotropnim hipogonadizmom: Lek Gonal-f 300 treba primenjivati u dozi od 150 i.j. tri puta nedeljno, istovremeno sa hCG, minimum 4 meseca. Ukoliko u ovom periodu pacijent ne odreaguje, kombinovana terapija može da se nastavi; dosadašnje kliničko iskustvo ukazuje da terapija od najmanje 18 meseci može da bude neophodna da bi se postigla spermatogeneza.\nPosebne populacijske grupe\nUpotreba leka Gonal-f 300 nije relevantna za stariju populaciju. Bezbednost i efektivnost leka Gonal-f 300 kod starijih pacijenata nisu ustanovljene.\nBezbednost, efikasnost i farmakokinetika leka Gonal-f 300 kod pacijenata sa oštećenjem funkcije bubrega ili jetre nisu ispitani.\nNe postoji relevantna primena leka Gonal-f 300 u pedijatrijskoj populaciji.\nLek Gonal-f 300 je namenjen za supkutanu primenu. Primena prve injekcije leka Gonal-f 300 treba da bude pod direktnim medicinskim nadzorom. Samo pacijenti koji su dobro motivisani, odgovarajuće obučeni i kojima je savet stručnjaka lako dostupan mogu samostalno primenjivati lek Gonal-f 300.\nKako je Gonal-f 300 višedozni pen namenjen za nekoliko injektovanja neophodno je da se pacijentima obezbede jasne instrukcije da bi se izbegla pogrešna upotreba. Za instrukcije o upotrebi pena videti odeljak 6.6. i „Uputstvo za primenu”.\npreosetljivost na aktivnu supstancu ili na bilo koju od pomoćnih supstanci navedenih u odeljku 6.1\ntumori hipotalamusa i hipofize\nuvećanje jajnika ili cista na jajniku koja nije posledica policističnog ovarijalnog sindroma\nginekološka krvarenja nepoznate etiologije\nkarcinom jajnika, materice ili dojke\nLek Gonal-f 300 se ne sme koristiti u stanjima kod kojih nije moguće postići adekvatan odgovor, kao što su:\nprimarna ovarijalna insuficijencija\nmalformacije polnih organa inkompatibilne sa trudnoćom\nfibroidni tumori uterusa inkompatibilni sa trudnoćom\nprimarna testikularna insuficijencija\nGonal-f 300 je snažna gonadotropna supstanca koja može da izaziva blage do teške neželjene reakcije, i treba da se koristi jedino od strane lekara koji su potpuno upoznati sa problemima infertiliteta i njihovim lečenjem.\nTerapija gonadotropinom zahteva određenu vremensku obavezu lekara i zdravstvenog osoblja, kao i dostupnost odgovarajuće opreme za praćenje. Kod žena, sigurna i efektivna upotreba leka Gonal-f 300 zahteva praćenje odgovora jajnika samo ultrazvukom, ili po mogućstvu u kombinaciji sa redovnim određivanjem koncentracije estradiola u serumu. Između pacijenata mogu postojati razlike u odgovoru na primenu FSH, pri čemu kod nekih pacijenata odgovor na FSH može biti slab, a dok kod drugih veoma snažan. Treba koristiti najnižu efektivnu dozu leka u odnosu na cilj terapije kako kod žena tako i kod muškaraca.\nPacijenti sa porfirijom ili porodičnom anamnezom porfirije treba da budu pažljivo praćeni tokom terapije lekom Gonal-f 300. Deterioracija ili prva pojava ovog stanja može da zahteva obustavljanje terapije.Terapija kod žena\nPre početka terapije, infertilitet para treba da bude ocenjen kao ogovarajući, a navodne kontraindikacije za trudnoću procenjene. Posebno, treba ispitati postojanje hipotiroidizma, adrenokortikalne deficijencije, hiperprolaktinemije i treba primeniti odgovarajuću specifičnu terapiju.\nKod pacijentkinja koje su podvrgnute stimulaciji rasta folikula, bilo u okviru terapije za anovulatorni infertilitet ili u sklopu ART procedure, može doći do uvećanja jajnika ili razvoja hiperstimulacije. Pridržavanjem preporučenog režima doziranja leka Gonal-f 300 i pažljivim praćenjem terapije može se smanjiti incidenca ovakvih pojava. Kako bi tačno tumačio indekse razvoja folikula i maturacije lekar mora da ima određeno iskustvo u interpretaciji relevantnih testova.\nU kliničkim studijama, povećanje ovarijalne senzitivnosti na folitropin alfa je pokazano kada se primenjuje zajedno sa lutropinom alfa. Ukoliko se ukaže potrebe za povećanjem doze FSH, adaptacija doze po mogućstvu treba da bude u 7- ili 14-dnevnim intervalima i to za 37,5-75 i.j..\nNije izvedeno direktno poređenje Gonal-f/LH i humanog menopauzalnog gonadotropina (hMG). Poređenje sa podacima iz literature sugeriše da je stopa dobijene ovulacije sa Gonal-f/LH slična onoj dobijenoj sa hMG.Sindrom ovarijalne hiperstimulacije (SOHS)\nOdređeni stepen uvećanja jajnika je očekivani efekat kontrolisane stimulacije jajnika. Češće se javlja kod žena sa sindromom policističnih jajnika i obično se povlači bez terapije.\nZa razliku od nekomplikovanog uvećanja jajnika, SOHS je stanje koje može da se manifestuje sa rastućim stepenima ozbiljnosti. Obuhvata znatno uvećanje jajnika, visok nivo polnih steroida u serumu i povećanje vaskularnog permeabiliteta koja može da dovede do nakupljanja tečnosti u peritonealnoj, pleuralnoj i retko perikardijalnoj šupljini.\nU teškim slučajevima SOHS mogu se uočiti sledeći simptomi: abdominalni bol, abdominalna distenzija, ozbiljno uvećanje jajnika, povećanje telesne mase, dispnea, oligurija i gastrointestinalni simptomi uključujući mučninu, povraćanje i dijareju. Kliničkom procenom može se otkriti i pojava hipovolemije, hemokoncentracije, neravnoteže elektrolita, ascitesa, hemoperitoneuma, pleuralne efuzije, hidrotoraksa ili akutnog plućnog distresa. Veoma retko, teški oblici SOHS mogu biti praćeni komplikacijama kao što su torzija jajnika ili tromboembolijski događaji, poput plućne embolije, ishemijskog moždanog udara ili infarkta miokarda.\nNezavisni faktori rizika za razvoj SOHS su sindrom policističnih jajnika sa visokim apsolutnim ili brzorastućim koncentracijama estradiola u serumu (npr. > 900 pikograma/mL ili > 3300 pikomol/L kod anovulacije; > 3000 pikogram/mL ili > 11000 pikomol/L kod ART) i veliki broj ovarijalnih folikula (npr. > 3 folikula ≥ 14 mm u prečniku kod anovulacije; ≥ 20 folikula kod ≥ 12 mm u prečniku kod ART).\nPridržavanjem preporučenih doza i režima primene leka Gonal-f 300, smanjuje se mogućnost hiperstimulacije jajnika (videti odeljke 4.2 i 4.8). Praćenje ciklusa stimulacije ultrazvukom kao i određivanje koncentracije estradiola se preporučuju radi ranog otkrivanja rizika od pojave ovarijalne hiperstimulacije.\nPostoje dokazi koji ukazuju na to da hCG igra ključnu ulogu kao okidač za pojavu SOHS i da ovaj sindrom može biti teži i trajati duže ukoliko dođe do trudnoće. Stoga, ukoliko se pojave znaci ovarijalne hiperstimulacije kao što su koncentracija serumskog estradiola > 5500 pikogram/mL ili > 20200 pikomol/L i/ili ≥ 40 folikula savetuje se obustavljanje upotrebe hCG-a a pacijentu se savetuje da se uzdrži od koitusa ili da koristi barijernu metodu kontracepcije najmanje 4 dana. SOHS može brzo da napreduje (u 24 h) ili tokom nekoliko dana i da postane ozbiljno medicinsko stanje. Najčešće, SOHS se javlja nakon prekida hormonske terapije i dostiže maksimum otprilike sedmog do desetog dana nakon terapije. Pacijente zbog toga treba pratiti najmanje dve nedelje nakon primene hCG-a.\nKod ART-a, aspiracija svih folikula pre ovulacije može smanjiti pojavu hiperstimulacije.\nBlagi ili umereni oblici SOHS obično spontano prolaze. Ukoliko dođe do pojave teškog oblika SOHS, preporučuje se da se obustavi terapija gonadotropinom, ukoliko još traje, i da se pacijentkinja hospitalizuje i započne odgovarajuća terapija.Višestruka trudnoća\nKod pacijentkinja koje su podvrgnute indukciji ovulacije, incidenca višestruke trudnoće je povećana u poređenju sa prirodnim začećem. Većina višestrukih trudnoća su blizanačke. Višestruke trudnoće, posebno one sa većim brojem plodova, nose povećani rizik od neželjenih maternalnih i perinatalnih ishoda.\nZa minimizaciju rizika od višestrukih trudnoća sa velikim brojem plodova, preporučuje se pažljivo praćenje odgovora jajnika.\nKod pacijentkinja koje su podvrgnute ART procedurama rizik od višestruke trudnoće je povezan uglavnom sa brojem vraćenih embriona, njihovim kvalitetom i starošću pacijentkinje.\nPre početka terapije, pacijentkinje treba upozoriti na potencijalan rizik od višestrukih rađanja. Neuspela trudnoća\nIncidenca neuspelih trudnoća koje se završe spontanim pobačajem ili abortusom je viša kod pacijentkinja koje su podvrgnute stimulaciji rasta folikula radi indukcije ovulacije ili ART nego nakon prirodnog začeća.Ektopična trudnoća\nŽene sa oboljenjem jajovoda u istoriji bolesti su izložene riziku od ektopične trudnoće, bilo da je trudnoća nastala spontanim začećem ili usled terapije fertiliteta. Prevalenca ektopične trudnoće posle ART je viša u poređenju sa istom u opštoj populaciji.Neoplazme reproduktivnog sistema\nPrijavljene su neoplazme jajnika i drugih reproduktivnih organa, kako benigne tako i maligne kod žena koje su prošle više ciklusa lečenja nepolodnosti. Još uvek nije utvrđeno da li terapija gonadotropinima povećava osnovni rizik od ovih tumora kod žena sa infertilitetom ili ne.\nPrevalenca kongenitalnih malformacija nakon ART može da bude neznatno viša nego nakon spontanog začeća. Smatra se da je ovo posledica razlika u roditeljskim karakteristikama (npr. starost majke, karakteristike sperme) i usled višestrukih trudnoća.\nKod žena sa nedavnom ili trenutno prisutnom tromboembolijskom bolešću ili kod žena sa opšte prepoznatim faktorima rizika za tromboembolijske događaje, kao što su lična i porodična anamneza, terapija gonadotropinima može još više povećati rizik od pogoršanja ili pojave takvih događaja. Kod ovih žena, koristi od primene gonadotropina treba uporediti sa rizicima. Takođe treba imati u vidu i da trudnoća sama po sebi, baš kao i SOHS, takođe nosi povećani rizik od tromboembolijskih događaja.\nTerapija kod muškaraca\nPovišeni nivoi endogenog FSH ukazuju na primarnu testikularnu insuficijenciju. Takvi pacijenti ne reaguju na Gonal-f 300/hCG terapiju. Gonal-f 300 ne treba koristiti kada se ne može dobiti željeni odgovor.\nPreporučuje se analiza sperme 4 do 6 meseci nakon započinjanja terapije radi procene odgovora.Sadržaj natrijuma\nLek Gonal-f 300 sadrži manje od 1 mmol natrijuma (23 mg) po dozi, tj. suštinski je bez natrijuma.\nIstovremena upotreba leka Gonal-f 300 sa drugim lekovima koji se koriste za stimulaciju ovulacije (npr. hCG, klomifen-citrat) može da potencira folikularni odgovor, dok istovremena primena agonista ili antagonista GnRH radi izazivanja desenzitizacije hipofize može da poveća dozu leka Gonal-f 300 koja je neophodna da izazove adekvatan odgovor jajnika. Nijedna druga klinički značajna interakcija sa lekovima nije prijavljena tokom terapije lekom Gonal-f 300.\nNema indikacije za upotrebu leka Gonal-f 300 tokom trudnoće. Ograničeni podaci kod trudnica (manje od 300 ishoda trudnoća) ukazuju da folitropin alfa nema malformativnu ili feto/neonatalnu toksičnost.\nU studijama na životinjama nije zabležen teratogeni efekat (videti odeljak 5.3). U slučaju izloženosti tokom trudnoće, klinički podaci nisu dovoljni da isključe teratogeni efekat leka Gonal-f 300.Dojenje\nLek Gonal-f 300 nije indikovan za primenu tokom dojenja. Plodnost\nLek Gonal-f 300 je indikovan za lečenje neplodnosti (videti odeljak 4.1).\nLek Gonal-f 300 nema ili ima zanemarljiv uticaj na sposobnost upravljanja vozilima i rukovanja mašinama.\nNajčešće prijavljivane neželjene reakcije su glavobolja, ovarijalne ciste i lokalne reakcije ne mestu primene injekcije (npr. bol, eritem, hematom, otok i/ili iritacija na mestu primene injekcije).\nČesto je prijavljivan blagi ili umereni sindrom ovarijalne hiperstimulacije (SOHS) i treba ga smatrati intrizičnim rizikom procedure stimulacije jajnika. Težak SOHS zabeležen je povremeno (videti odeljak 4.4).\nTromboembolizam se može dogoditi veoma retko, obično povezan sa teškim SOHS (videti odeljak 4.4).\nLista neželjenih reakcija:\nNeželjene reakcije su prema njihovoj učestalosti definisane na sledeći način: veoma česte (≥ 1/10); česte (≥ 1/100 do < 1/10); povremene (≥ 1/1000 do < 1/100); retke (≥ 1/10000 do < 1/1000); veoma retke (< 1/10000).Terapija kod žena Poremećaji imunskog sistema\nVeoma retke: Blage do teške reakcije preosetljivosti uključujući analfilaktičke reakcije i šokPoremećaji nervnog sistema\nVeoma česta: GlavoboljaVaskularni poremećaji\nVeoma retke: Tromboembolizam, obično povezan sa teškim SOHS (videti odeljak 4.4.)Respiratorni, torakalni i medijastinalni poremećaji\nVeoma retka: Egzacerbacija ili pogoršanje astmeGastrointestinalni poremećaji\nČeste: Abdominalni bol, distenzija abdomena, nelagodnost u abdomenu, mučnina, povraćanje, dijarejaPoremećaji reproduktivnog sistema i dojki\nVeoma česta: Ovarijalne ciste\nČesta: Blag ili umeren SOHS (uključujući pridruženu simptomatologiju) Povremena: Težak SOHS (uključujući pridruženu simptomatologiju) (videti odeljak 4.4) Retka: Komplikacija teškog SOHSOpšti poremećaji i reakcije na mestu primene\nVeoma česte: Reakcije na mestu primene injekcije (npr. bol, eritem, hematom, otok i/ili iritacija na mestu primene)Terapija kod muškaraca Poremećaji imunskog sistema\nVeoma retke: Blage do teške reakcije preosetljivosti uključujući anafilaktičke reakcije i šokRespiratorni, torakalni i medijastinalni poremećaji\nVeoma retka: Egzacerbacija ili pogoršanje astmePoremećaji kože i potkožnog tkiva\nČesta: AknePoremećaji reproduktivnog sistema i dojki\nČeste: Ginekomastija, varikokeleOpšti poremećaji i reakcije ne mestu primene\nVeoma česte: Reakcije na mestu primene injekcije (npr. bol, eritem, hematom, otok i/ili iritacija na mestu primene injekcije)Ispitivanja\nČesta: Povećanje telesne mase Prijavljivanje neželjenih reakcija\nEfekti predoziranja lekom Gonal-f 300 nisu poznati, bez obzira na to može se očekivati pojava sindroma ovarijalne hiperstmulacije (SOHS) (videti odeljak 4.4).\nFarmakoterapijska grupa: Polni hormoni i modulatori genitalnog sistema, gonadotropini ATC šifra: GO3GA05\nKod žena, najvažnije efekat koji se dobija parenteralnom primenom FSH je razvoj zrelih Grafovih folikula. Kod žena sa anovulacijom, cilj terapije lekom Gonal-f 300 je nastajanje pojedinačnog zrelog Grafovog folikula iz koga se oslobađa jajna ćelija nakon primene hCG.Klinička efikasnost i bezbednost kod žena\nU kliničkim studijama, pacijenti sa teškom FSH i LH deficijencijom definisani su serumskim nivoom endogenog LH <1,2 i.j./L izmerenim u centralnoj laboratoriji. Međutim, treba uzeti u obzir da postoje varijacije između LH merenja izvedenim u različitim laboratorijama.\nTokom kliničkih studija koje su poredile r-hFSH (folitropin alfa) i urinarni FSH, u procesu tehnologije asistirane reprodukcije (videti tabelu u nastavku) i indukciji ovulacije, Gonal-f je pokazao veću efikasnost od urinarnog FSH u smislu niže ukupne doze i kraćeg perioda terapije potrebnog za pokretanje sazrevanja folikula.\nTokom tehnologije asistirane reprodukcije, Gonal-f je u manjoj dozi i u kraćem vremenskom periodu u odnosu na urinarni FSH, omogućio dobijanje značajno večeg broja oocita.\nTabela: Rezultati studije GF 8407 (randomizovana studija sa paralelnim grupama koja poredi efikasnost i bezbednost leka Gonal-f sa urinarnim FSH kod ART).\nGonal-f (n = 130) urinarni FSH (n = 116)\nBroj dobijenih oocita 11,0 ± 5,9 8,8 ± 4,8\nBroj dana potrebnih za stimulaciju sa FSH 11,7 ± 1,9 14,5 ± 3,3\nUkupna broj potrebnih doza FSH (broj FSH 75 i.j. ampula) 27,6 ± 10,2 40,7 ± 13,6\nPotreba za povećanjem doze (%) 56,2 85,3\nRazlike između 2 grupe su bile statistički značajne (p< 0,05) za sve navedene kriterijume.Klinička efikasnost i bezbednost kod muškaraca\nKod muškaraca sa deficijencijom FSH, primena leka Gonal-f istovremeno sa hCG kroz najmanje 4 meseca indukuje spermatogenezu.\nNakon intravenske primene, folitropin alfa se distribuira u prostor ekstracelularne tečnosti sa inicijalnim poluvremenom eliminacije od približno 2 sata i eliminiše se iz organizma sa terminalnim poluvremenom eliminacije od približno jednog dana. Volumen distribucije u stanju ravnoteže iznosi 10 L, a ukupni klirens 0,6 L/h. Jedna osmina doze folitropina alfa se izlučuje urinom.\nNakon supkutane primene, apsolutna biološka raspoloživost je približno 70%. Nakon ponovljene primene, folitropin alfa se akumulira 3 puta postižući stanje ravnoteže u roku od 3 do 4 dana. Kod žena kod kojih je suprimirana endogena sekrecija gonadotropina, pokazano je da folitropin alfa efektivno stimuliše folikularni razvoj i steroidogenezu, uprkos nemerljivim nivoima LH.\nLEKOVI: GONAL F was last modified: August 19th, 2018 by Sandra


Forum » ...:::Download Video sekcija:::... » ஜ۩۞۩ஜ Filmovi u najavi ஜ۩۞۩ஜ » The Penguins of Madagascar (2014) (!!!!)\narsic123 Datum: Cetvrtak, 28 August 2014, 19:31 | Poruka: 1\nPingvini sa Madagaskara (The Penguins of Madagascar) – najava animiranog filma Dreamworksa\nZa koji dan u domaće bioskope stiže novi animirani film iz DreamWorks Animation studija Kako da dresirate svog zmaja 2 (How To Train Your Dragon 2) a već su krenuli sa promocijom svog sledećeg projekta jer se radi o filmu Pingvini sa Madagaskara (The Penguins of Madagascar). Tako da ćemo u 2015 godini imati dva spin off crtaća jer pored Pingvina ćemo imati priliku i da pogledamo film o Minjonima iz filmova Grozan ja. Ali o tome u nekom drugom članku, sada trk da pogledate sinhronizovane trejlere!\nStvar je jasna, glavni junaci priče će biti čuveni pingvini iz franšize crtaća Madagaskar, koji su prepoznatljivi po svom komičnom humoru i\notkačenosti što im je ukazalo čast da imaju i sopstvenu animiranu tv\nseriju. Kao i u filmovima odakle potiču za režijom će se naći Eric Darnell (koji je režirao sve animirane filmove Madagaskar) i Simon J. Smith. U našem eksluzivnom titlovanom trejleru filma možete videti da se pingvini susreću sa vukom koji se zove Classified (kome će glas pozajmljivati Benedict Cumberbatch) koi se nalazi na čelu elitne životinjske jedinice pod nazivom North Wind. Ostali članovi tog tima su foka kojoj glas pozajmljuje Ken Jeong i medved kojeg tumači Peter Stormare. Da li ćemo se smejati zahvaljujući ovom filmu? Svakako! To dokazuje i\ntrejler koji obiluje lavinom apsurdnih i komičnih situacija. Samo što\nmoramo da se strpimo do polovine aprila 2015 kada film stiže u bioskope.\nPreko 100 snimljenih epizoda animirane serije „Pingvini sa Madagskara“ nije zadovoljilo apetite najmlađih koji sa\nnestrpljenjem iz godine u godine očekuju nove avanture pingvina iz\nMadagaskar serijala. Na njihovu veliku radost, studio „Dreamworks\nAnimation“ najavio je premijeru dugometražnog ostvarenja „Pingvini sa\nMadagaskara” u Srbiji 4. decembra!\nNakon ogromnog uspeha animiranih filmova „Madagaskar” (2005),\n„Madagaskar: Beg u Afriku” (2008) i „Madagaskar: Najtraženiji u Evropi”\n(2012) snalažljivi pisci scenarija i naravno animatori, dosetili su se\npingvina kao malih inteligentnih stvorenja koji mogu da spasu svet od\nnegativaca.Režiju animiranog filma „Pingvini sa Madagaskara“ potpisuje Erik Darnel (Madagaskar franšiza) i Sajmon Dž. Smit (Pčelac Beri Medić), dok\nsu scenario napisali Džon Abod i Majkl Kolton.U avanturističkoj 3D komediji koja nam stiže 4. decembra glavni protagonisti su pingvini Major, Kovalski, Riko i Vojnik, koji ovog puta\nudružuju snage sa špijunskom organizacijom „Severni vetar“ koju predvodi\nagent Tajni. Pingvini će pokušati da zaustave zlog doktora Oktavijana\nŠprica da uništi svet. Animirani film „Pingvini sa Madagaskara“ biće\nsinhronizovan na srpski jezik, da bi najmlađi mogli nesmetano da uživaju\nu avanturama hrabrih pingvina.\nEvo i originalnog, nesinhronizovanog trejlera:\narsic123 Datum: Cetvrtak, 28 August 2014, 19:44 | Poruka: 2\nFilm ce izaci 26 November 2014(USA) !!!! A na nasem sajtu verovatno decembru -januaru :D


Problemi sertifikacije u Crnoj Gori | Privredna komora Crne Gore\nProblemi sertifikacije u Crnoj Gori\nKoordinacioni odbor za kvalitet Privredne komore organizovao je 14. juna 2017. godine okrugli sto na temu: „Problemi sertifikacije u Crnoj Gori”.\nCilj skupa bilo je sagledavanje stanja u oblasti sertifikacije sistema menadžmenta privrednih subjekata i organizacija te definisanje aktivnosti za unapređenje ovog procesa.\nPrema riječima potpredsjednika Privredne komore Stanka Zlokovića stalno poboljšanje kvaliteta organizacije i njenih proizvoda/usluga su najbitnije polazište za konkurentnost i pozicioniranje, kako na domaćem, tako i na inostranom tržištu, naglašavajući značaj implementacije i sertifikacije standarda kvaliteta za doprinos uspostavljanju okvira za to.\nRadom institucija infrastrukture kvaliteta u Crnoj Gori, kaže Zloković, postavljen je aparat koji doprinosi razvoju metrologije, standardizacije i akreditacije. Razvoj i jačanje ovih institucija je bitan podstrek podizanju ošteg znanja o kvalitetu, povećanju broja sertifikovanih organizacija, a i sto tako i osnivanju domaćih sertifikacionih tijela, akreditovanih za širi opseg sertifikacije.\n- I mi u Privrednoj komori Crne Gori radimo na jačanju svijesti o kvalitetu, afirmisanju međunarodnih standarda. Prije svega, to nastojimo organizovanjem raznih edukativnih aktivnosti na temu kvaliteta. Sadržaj ovih edukacija je prilagođen privrednicima i organizacijama koje su u postupku implementacije ili već posjeduju sertifikate za sisteme menadžmenta kvalitetom – objasnio je potpredsjednik Komore.\nPrema njegovim riječima, u tom pravcu je i osnivanje Savjetodavnog tijela za standardizaciju i sertifikaciju pri Privrednoj komori, koje ima za cilj pružanje pouzdanih informacija svim zainteresovanim za ove procese, dok se pri Koordinacionom tijelu za kvalitet radi na uspostavljanju registara konsultanata, sertifikacionih tijela i sertifikovanih organizacija u Crnoj Gori.\nPredsjednik Koordinacionog odbora za kvalitet Komore mr Danilo Radoman smatra da je tržište Crne Gore vjerovatno jedno od najsurovijih u regionu, po djelovanju velikog broja različitih konsultanata i sertifikacionih kuća.\n- Cijene usluga su gotovo uvijek u potpunosti obezvrijeđene, a sve češće se nude modeli: „ključ u ruke”, „univerzalni paketi dokumentacije”, razni „sertifikati o obučenosti” i ekspresno „uslužno” izdavanje „sertifikata”. Nema informacija da je neko u Crnoj Gori platio usluge a da nije dobio sertifikat ili da mu je sertifikat tokom nadzora suspendovan – kazao je Radoman.\nDodaje da, nerijetko, ponuđači konsultantskih usluga ili njihovi promoteri agresivnim nastupima i reklamiranjem dovovode u zabludu klijente nudeći im uvijek i „najbolja rješenja” usluga sertifikacije-Siguran sertifikat. Na takav način organizacije dobijaju paralelni menadžment sistem, koji je beskorisan i predstavlja teret i trošak za samu organizaciju, a sertifikacija postaje formalnost i vremenom gubi svaku svrhu.\n- Zbog sve češće očiglednog nekredibiliteta izdatih sertifikata, ISO već preferira stanovište: „Mi primjenjujemo standard” umjesto dosadašnjeg „Mi smo sertifikovani”. Svi veliki kupci i investitori, radeći sopstvenu procjenu rizika, sa ciljem da osiguraju stabilnost svog poslovanja, počeli su da insistiraju na provjerama na lokacijama potencijalnih isporučilaca, iako imaju validan ISO sertifikat – naglasio je on.\nOn je ukazao na pojedine zablude koje se odnose na sertifikaciju. Tako ne postoji „međunarodna akreditacija“, svaka zemlja ima svoju nacionalnu organizaciju za akreditaciju, niti „međunarodno priznati sertifikati”, jer nema tijela koje bi ih na međunarodnom nivou priznavalo. Domaći sertifikat nije manje vrijedan od inostranog, a stvar je kupca da li će priznati bilo čiji sertifikat, ili ne. Takođe, ne postoji „ISO sertifikat“, jer ih ta organizacija ne izdaje.\n- Nema garancije da sertifikovana organizacija izrađuje kvalitetne proizvode ili pruža kvalitetne usluge. Sertifikat za sistem kvaliteta ništa ne govori o kvalitetu proizvoda/usluga – rekao je Radoman.\nProfesor dr Zdravko Krivokapić, direktor Centra za kvalitet Mašinskog fakulteta u Podgorici ukazao je da je potrebno zajedničko djelovanje poslenika kvaliteta sa resornim državnim organima kako bi se preduzeća zaštitila od onih koji na tržištu sertifikacije „nepošteno rade” i rukovode se pohlepom.\n- Sertifikacija je unosan biznis jer je na tržištu oko 1,5 miliona sertifikata, pa je ona vrijedna preko tri milijarde eura – ocijenio je Krivokapić.\nPrema njegovim riječima, neophodno je da preduzeća ulažu u kvalitet, ali na pravi način.\n- Kvalitet se isplati, jer ulažući u njega idemo ka unapređenjima koji vode inovacijama – riječi su profesora.\nKao glavne probleme u ovoj oblasti, Krivokapić, između ostalog, vidi nedostatak registra sertifkovanih organizacija, kao i zvaničnih cjenovnika, potom to što se organizacije koje ovim bave akredituju za jedan obim posla a rade skoro sve, kao i to što se ne može provjeriti validnost sertifikata.\n- Nadam se da će Privredna komora uspjeti da napravi registre sertifikacionih tjela, sertifikovanih organizacija, ocjenjivača, konsultanata i onih koji obučavaju. Ukoliko ne istrajemo, obesmisliće se dobar pristup standarda sistema menadžmenta kvalitetom i biće dat u ruke onima koji ne zaslužuju da vode ovu oblast – poručio je Krivokapić.\nU diskusiji koja je uslijedila učešće su uzeli Ranko Nikolić, Akreditaciono tijelo Crne Gore, Nedim Čaušević iz Instituta za sertifikaciju sistema, Vučko Vučković, Jugoinspekt kontrol, Tihomir Popivoda, Crnogorski institut za sertifikaciju i kvalitet, Danka Knežević, Montecert, doajen kvaliteta prof. emeritus dr Milan J. Perović, Dušan Boričić, „BORDID” d.o.o. i Biljana Knežević, „13. Jul Plantaže”. Oni su ocijenili značajnim skup koji je održan u Komori i založili se za nastavak ove prakse uz učešće nadležnih državnih institucija i predstavnika velikih javnih kompanija.\nNakon svođenja diskusija definisani su sljedeći zaključci:\nSvi učesnici Ogruglog stola su se saglasili da će aktivno i sistematično samostalno i zajednički više raditi na uvođenju reda u ovoj oblasti,\nSertifikovane organizacije treba da omoguće zaintresovanim stranama provjeru porijekla sertifikata,\nInsistirati na akreditaciji kod ATCG svih sertifikacionih tijela koje rade na teritoriji Crne Gore,\nAfirmisanje svih prigovora i žalbi koje stižu u ATCG i PKCG,\nUvesti registre: sertifikacionih tijela sa EAC kodovima, sertifikacionih organizacija, ocjenjivača i vodećih ocjenjivača sa NACE kodovima, konsultanata i konsultantskih organizacija\nObuke iz oblasti kvaliteta, mogu izvoditi za to akreditovani i odobreni kadrovi,\nFormirati udruženje akredutovanih sertifikacionih tijela u Crnoj Gori,\nU rad ovakvih okruglih stolova obavezno uključivati predstavnike Ministarstava ekonomije, Ministarstva turizma i održivog razvoja i Uprave za javne nabake,\nPromovisati poboljšavanja koja organizacije dobiju nakon sertifikacije ili nadzora,\nPromovisati obuke na svim nivoima sa posebnim akcentom na izvršne direktore i članove menadžmenta u organizacijama.


Radno pravo\nRadno pravo je dinamična pravna oblast koja često donosi brojne izazove za kompanije i pojedince. S obzirom na specifičnost ove oblasti prava, osjetljivost odnosa regulisanih ovom materijom i stava sudske prakse, Advokatska kancelarija Stevanović ima tim eksperata iz ove oblasti koji su u mogućnosti u cjelosti da predoče najbolji način reglisanja radnopravnih odnosa sa posebnim osvrtom na: zasnivanje radnog odnosa, vrste radnog odnosa, odgovornost zaposlenog i poslodavca, trajanje i raskid radnog odnosa, novčana potraživanja u vezi sa radnim odnosom, kolektivne ugovore, radnopravni sporovi, opšte akta društva, te ostala pitanja iz radnog odnosa. Advokatska kancelarija Stevanović pruža kontinuiranu pravnu pomoć u praćenju tokova promjena i prilagođavanju načina poslovanja sa izmjenama zakonske regulative.


Obnovljen košarkaški teren sa dječijim igralištem u Makedonskom naselju u Baru | Standard\nOpština Bar završila je radove na uređenju dječijeg igrališta i košarkaškog terena u Makedonskom naselju u zahvatu DUP Topolica II.\n“Na igralištu je postavljena nova tartan podloga sa koševima, dok je za najmađe poligon opremljen mobilijarom za igru kao što su klakalice, ljuljaške i vrteške. Postavljene su klupe i uvedena je javna rasvjeta, a u narednom periodu planira se dodatno oplemenjivanje ovog prostora zelenim fondom”, naveli su iz te lokalne uprave.\n“Prethodnih dana smo u prvoj fazi izgradili dječije igralište a na ovom mjestu rekonstruisali i košarkaško igralište gdje očekujemo da će stasavati nove generacije budućih košarkaša i šampiona”, kazao je Raičević i dodao da su svi ugovoreni radovi završeni u definisanom roku.\n” Vjerujem da će ovo biti zona u punoj funkciji i upotrebi kao što smo već i mogli da se uvjerimo kako se koristi i prethodnih dana. Sa ovakvim i sličnim radovima nastavićemo i u narednom periodu, prije svega maksimalno posvećeni zonama koje su do sada bile u nekom dijelu zapuštene želeći da posvetimo maksimalnu pažnju najmlađim sugrađanima kao najvrijednijem dijelu našeg društva ali i budućim sportistima i rekreativicma u cilju promocije zdravih stilova života”, poručio je Raičević.\nKako su naveli, večeras se na sportskom poligonu i igralištu okupio veliki broj građana, djece i mladih sportista.\n“Oni su iskazali veliko zadovoljstvo urađenim na ovoj lokaciji koja će nanovo oživjeti sport i igru u ovom naselju i zahvalili se lokalnoj upravi što je imala sluha za potrebe građana i omogućila uređenje ove lokacije”, dodali su iz Opštine Bar.\n“I u narednom periodu, širom grada, planira se uređenje javnih površina, adaptacija i opremanje dječijih igrališta i poligona, kao i izgradnja novih, stvarajući tako savremene prostore za igru i zabavu, te socijalizaciju i razvoj naših najmlađih sugrađana”, zaključili su iz Opštine Bar.


BIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Maslak/İstanbul (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye İş Bankası A.Ş., Maslak/İstanbul\nFaks: +90 2122854437\nBIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Maslak/İstanbul (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye İş Bankası A.Ş., Maslak/İstanbul u gradu İstanbul je ISBKTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye İş Bankası A.Ş., Maslak/İstanbul u gradu İstanbul. Shodno tome, İstanbul se nalazi u zemlji Turska. Türkiye İş Bankası A.Ş., Maslak/İstanbul se može kontaktirati na 2122760514.


Emancipacija u neoliberalnoj eri | Ponovno promišljanje tranzicije sa Karlom Polanjijem – zajedničko.org\nEmancipacija u neoliberalnoj eri | Ponovno promišljanje tranzicije sa Karlom Polanjijem\nzajednicko2020-03-24T16:24:03+01:0024. 3. 2020.|Tags: tekst|\nEkonomski istoričar Karl Polanji [Polanyi] skicirao je razvoj tržišnog društva. Udaljavajući se od uprošćene vizije sukoba države i tržišta, njegova uticajna „Velika transformacija“ objašnjava na koji način je njihov viševekovni dijalektički odnos oblikovao Zapadnu Evropu. Danas su tranzicija i transformacija ponovo na dnevnom redu. Nakon četrdeset godina neoliberalnog cepanja društvenog tkiva, postavlja se pitanje kako će izgledati suprotstavljeni pokret u 21. veku?\nNe tako davno, svaka organizacija težila je održivosti. Ovaj koncept zauzimao je centralno mesto u Bruntladnskom izveštaja iz 1987. godine, a ubrzo ga kao svoj vodeći princip usvajaju vlade, kompanije i nevladine organizacije.1 U međuvremenu pedeset nijansi zelene niklo je u okviru ovog koncepta, a njihov raspon kreće se od istinskih napora u pravcu institucionalnih reformi do pokušaja biznisa da svoje poslovanje uglanca eko-sjajem. Iako Ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih Nacija predstavljaju značajan proces, „tranzicija“ i „transformacija“ pridružile su se održivom razvoju kao vodeći principu. Sindikati pozivaju na pravičnu tranziciju u pravcu udaljavanja od ekonomije zasnovane na uglju, a tink tenkovi rade na proizvodnji vizija za transformaciju.\nUspon ova dva uvezana koncepta ukazuje na rast svesti o tome da se danas suočavamo sa višestrukim krizama koje zahtevaju duboke promene u odgovoru. Kako to obično biva, novi koncepti podložni su riziku da postanu samo zvučne reči koje impliciraju lepšu budućnost, ali koje potcenjuju kompleksnost koju sa sobom nosi istinska transformacija. Štaviše, one rizikuju ispunjenje maksime prema kojoj „se sve mora promeniti kako bi sve moglo ostati isto“. Inicijativa za energetsku tranziciju mogla bi da doprinese većoj efikasnosti, a automobili bi posledično trošili manje goriva. Ipak, bez promene u sistemu oporezivanja, promena će samo podstaći ljude da više voze. Vratimo li se na prethodno spomenuti koncept, čini se da tranzicija ne mora nužno biti i održiva.\nU radovima autora koji se bave transformacijom često se spominje austrijski antropolog Karl Polanji, međutim njegova Velika transformacija iz 1944. godine ostaje skrajnuta.2 Ovo je velika šteta, s obzirom da Polanjijev konceptualni okvir omogućava jasno sagledavanje neoliberalne epohe. Odgovor na pitanje zašto je 20. vek obeležen ratovima, ekonomskom krizom i fašizmom, Polanji je pronašao u razvoju laissez-fair tržišnog liberalizma u 19. i 20. veku. Njegovo osnovno načelo – da se društvo mora pokoriti volji samoregulišućih tržišta – razdvaja ekonomiju od društva, i istovremeno izaziva prekid i dovodi do nastanka suprotstavljenih pokreta koji se zalažu za društvenu zaštitu. Ovo „dvostruko kretanje“ ka većoj komercijalizaciji i odgovarajući pritisak za pojačanom zaštitom, doprinosi nastanku dva različita suprotstavljena pokreta: autoritarnog i demokratskog. Oba obećavaju društvenu zaštitu, dok istovremeno oduzimaju ili omogućavaju slobodu. Kao i u Engleskoj tokom 18. i 19. veka, danas neoliberalna ekonomska deregulacija uspeva da poremeti društva i ekosisteme, ali ujedno prouzrokuje spontane reakcije u ime odbrane sopstvenog sveta. Demokratski suprotstavljeni pokret danas je u nastanku – setimo se samo mladih koji su stali u odbranu klime – dok autoritarni suprotstavljeni pokreti pronalaze uporište u ličnostima kao što je Donald Tramp i Viktor Orban.\nSamoregulišuća tržišta izazivaju poremećaje jer su zasnovana na „fiktivnoj komodifikaciji“ prirode, rada i novca. Ovo su dobra koja nisu namenjena isključivo tržišnoj razmeni, nego imaju višestruke vantržišne funkcije, zbog čega njihovo fiktivno tretiranje kao robe ima ozbiljne posledice. Tokom rane industrijske revolucije, deca su stavljena u funkciju jeftine radne snage, a u svrhu profita. Vlade Brazila i Rumunije tretiraju šume kao skladišta drveta uprkos kompleksnosti ekosistema koje udomljavaju. Država blagostanja koja je nastala kao rezultat demokratskog suprotstavljenog pokreta u 20. veku, delimično je preokrenula tretiranje rada kao robe uvodeći sistem zaštite radnika i univerzalne javne usluge. Ipak, poslednjih decenija ova dostignuća su ugrožena usled neoliberalne komodifikacije. Pre četiri decenije obrazovanje je bilo besplatno, a univerzitet je važio za emancipatorsku instituciju, a danas su mladi prinuđeni da se zadužuju kako bi mu uopšte pristupili.\nPolanji objašnjava pojam odvajanja (engl. disembedding) uvodeći opoziciju „obitavanje Vs. napredak“. Sa napretkom industijalizacije u Engleskoj preduzetnici su težili uvećanju profita uvećanjem proizvodne efikasnosti. Ovaj trend doveo je do masovnih premeštanja ljudi bliže fabrikama koje su se nalazile u gradovima. Njihovo obitavanje moralo je da bude žrtvovano zarad napretka. Savremene paralele ovoj pojavi su frapantne. Ako je cilj posleratne države blagostanja bio da obezbedi ravnomeran razvoj cele države, zaposlenje i javne usluge, to danas svakako nije slučaj. Sa napretkom globalizovane neoliberlane ekonomije, fabrike su premeštene u Aziju, a milioni su ostali bez posla. Veliki gradovi postaju metropole–čvorišta u globalnoj mreži – London kao finansijski centar može se uzeti kao ultimativni primer. Nekadašnji industrijski regioni ostaju bez fabrika, a kako su vlade pod neoliberalnim pritiskom odustajale od demografske jednakosti, mreže javnog prevoza, lokalni dućani, škole, ogranci banaka i sindikati su se urušavali. Regionalne železničke linije su ugašene brzinom kojom su se gradile trase koje spajaju velike gradove. U okviru logike teritorijalne konkurentnosti, regioni se međusobno takmiče kako bi privukli privatne investicije spolja, a u toj trci periferije evidentno zaostaju.\nDominantna logika komodifikacije sve više kolonizuje nove sfere života. U 2005. godini izvršni direktor Nestle-a izjavio je kako je pravo na vodu kao ljusko pravo suviše radikalna ideja. Iza kulisa teških društvenih nemira u Čileu, vlada nastavlja da praktikuje stavljanje reka na aukciju (internacionalnim) privatnim kompanijama za komercijalnu hidroenergiju, što neretko ostavlja duboke soci-ekološke posledice u vidu izmeštanja lokalnih zajednica i zagađenja voda. Neoliberalna logika transformiše regione u robu dostupnu za kupovinu na globalnim finansijskim tržištima. Uništavanje lokacija i sredstava za obitavanje prožima ogorčenost Žutih prsluka u odnosu na vlast u Parizu, kao i poraz britanskih Laburista u nekadašnjim industrijskim uporištima.\nOtpor rastućoj komodifikaciji implicira da suštinski element demokratskog suprotstavljenog pokreta treba da bude upravo dekomodifikacija. Dobrima i uslugama ne može se upravljati vodeći se isključivo tržišnim principima, nego ih treba organizovati u skladu sa principom redistribucije i reciprociteta, što je moguće ukoliko se ponovo obezbede javne usluge (gradovi koji preuzimaju kontrolu nad energetskim sistemima, na primer) ili ukoliko se obezbedi kolektivno upravljanje (energetske zadruge ili poljoprivreda kojom upravlja zajednica)\nBaš kao i u Engleskoj u toku 18. i 19. veka, danas neoliberalno odvajanje ekonomije remeti društva i ekosisteme.\nPolanjijeve postavke nisu bez nedostataka. Dve linije kritike čine se naročito relevantnim. Sociološkinja Nensi Frejzer [Nancy Fraser] ukazala je da društvena zaštita takođe može da sadrži elemente opresije.3 Posleratna država blagostanja zasnovana je na hraniteljskom modelu, u kome su žene ostajale kod kuće. Gledano iz ove perspektive, širenje tržišta omogućilo je ženama da se suprotstave patrijarhalnoj dominaciji. Nije svako tržište nužno loše; problem nastaje kada tržište oblikuje društvene odnose, a ne obrnuto. Frejzer zaključuje da je neophodan trostruki pokret, koji obuhvata emancipaciju, tržište i društvenu zaštitu, kako bi se unapredio Polanjijev model dvostrukog kretanja. Druga linija kritike tiče se uloge države. Polanjijeva shvatanja o zaštitnoj ulozi države čine se naivnim. U stvarnosti, država može da štiti neoliberalnu tržišnu ekonomiju kao i autoritarnu vladavinu, stajući na put emancipaciji. I sam Polanji je prepoznao da država nije samo izvor društvene zaštite. Suprotstavljeni pokreti dolazili su iz različitih pravaca, uključujući i razvoj modela zaštite koji su isključivali direktnu državnu intervenciju i to putem udruženja i radničkih kooperativa.\nKada se kritika koja dolazi iz ova dva pravca uključi i analizu, izazovi sa kojima se današnja društva suočavaju su jasni. Četiri decenije neoliberalnog odvajanja ekonomije uništilo je društveno tkivo. Suprotstavljeni pokret koji se poziva na društvenu zaštitu prisutan je u formi autoritarnih i demokratskih reinkarnacija. Demokratski suprotstavljeni pokret mora da bude emancipatorski i zaštitinički, što predstavlja dvostruki zadatak u kome je uloga države ambivalentna. Ovaj trostruki pokret pojavljuje se u momentu u kome je čovečanstvo prevazišlo planetarna ograničenja, a autoritarne vođe negiraju klimatske promene kako bi ojačali fosilnu industriju. Paradoks je u tome što istovremeno obećavaju društvenu zaštitu (koja se ne materijalizuje), i produbljuju ekološku nesigurnost. Suočene sa rivalskim suprotstavljenim pokretom, demokratske strategije socio-ekološke transformacije moraće da ponude narativ koji je privlačniji od autoritarnog.\nRazmere ovog izazova čine se još većim nego što se pretpostavlja ukoliko se uzmu u obzir da tranzicija proizvodi nejednake efekte. Neprivilegovane grupe dvostruko su pogođene ekološkim problemima i mejsntrim ekonomskim politikama, što predstavlja „duplu nejednakost“. Prema nalazima Evropske ekološke agencije, nezaposlene osobe, ili osobe sa nižim primanjima, više su izložene negativnim posledicama po zdravlje koje prouzrokuju klimatske promene.4 Razlog je u tome što su ove kategorije stanovništva više izložene zagađenju, ali i zbog toga što žive u lošijim uslovima i više zavise od oskudnih javnih usluga. Globalno zagrevanje dodatno pogoršava situaciju. Vrela leta jače pogađaju domaćinstva sa niskim prihodima i domove sa lošom ventilacijom. Iako manje utiču na klimu, oni sa manjim primanjima snose najveće posledice poreza na ugalj, s obzirom da se siromašnija domaćinstva više oslanjaju na ugalj kao izvor toplotne energije, a alternative za stara auta nisu uvek dostupne. Posmatrano iz ovog ugla, privlačnost autoritarnog suprotstavljenog pokreta postaje jasnija.\nUzimajući u obzir sve navedene tvrdnje, transformativni pokret morao bi proširiti svoj raspon tako da ponovno obuhvati socio-ekološko ugrađivanje (engl. embedding) ekonomije, dekomodifikaciju, institucionalnu demokratizaciju, i eliminaciju nejednakosti sa ciljem obezbeđivanja kvalitetnog života za sve. Fokus treba da bude na emancipatorskim oblicima društvene zaštite i emancipatorskim pokretima za nove oblike društvene zaštite. Redistributivni mehanizmi zaštite ostaju glavna odgovornost vlada, ali ulogu igraju i građani, kao i samoorganizovanje zasnovano na reciprocitetu i poverenju. Inicijative zasnovane na zajedničkim dobrima (engl. commons) kao što su zemljišni fondovi (engl. community land trusts) predstavljaju prefigurativne pokrete koji kolektivno promišljaju društvo budućnosti kroz postojeće prakse, društvene odnose i pravila.\nGrađansko samoorganizovanje predstavlja srž političke ekologije od njenog začeća putem koncepta „autonomije“. Razvijana u radovima autora kao što je francuski filozof Andre Gorc [Gorz], autonomija se odnosi na mogućnost ponovnog preuzimanja kontrole nad sopstvenim životom. Autonomija je u suprotnosti sa heteronomijom, u kojoj slobodna tržišta ili paternalistička država donose odluke o budućnosti. U skladu sa Polanjijevim radovima na temu radničkih kooperativa, Gorc zaključuje da je samoupravljanje put ka autonomiji. Društvene i ekonomske jedinice koje su „dovoljno male i raznolike“ mogle bi osigurati prolaz za širok spektar ljudskih talenata i kapaciteta.5 Slično Polanjiju koji podržava mešovitu ekonomiju, Gorc smatra da potpuna lokalna samodovoljnost nije realistična, zbog čega ukazuje na potrebu da se uspostavi balans između konvencionalne ekonomije i autonomije koju imaju zajednice. Ovakva postavka ne predstavlja otkrovenje sveobuhvatnog projekta komunalnih društava, već realističnu utopiju izgrađenu na mnoštvu institucija: javnih, privatnih i građanskih.\nOpozicija autonomija/heteronomija uveliko je primenjiva na postojeće rasprave. U kontekstu udaljavanja od energetskih sistema zasnovanih na fosilnom gorivu, ekologisti odbijaju nuklearne elektrane ne samo zbog štetnih posledica po životnu sredinu, već i zbog toga što je njima moguće upravljati jedino na polu-militaristički način. Lokalne zajednice sposobne su za izgradnju vetrenjača ali ne i nuklearnih pogona. Ekološki teoretičar Kornelijus Kastoriadis [Cornelius Castoriadis] tvrdi da se u heteronomnom društvu dominantni obrazac društvene imaginacije ne dovodi u pitanje. Emancipacija zahteva autonomne individue koje su u stanju da dovedu u pitanje društvene zakone, sebe i sopstvene norme. Ovako viđena, autonomija se ne odnosi samo na modele samoupravljanja , nego i na društvenu i ličnu imaginaciju. Objektiv heteronomija/autonomija koristan je kako bi se evaluirali predlozi „velike transformacije“. Evropska komisija nedavno je predstavila Evropski zeleni dogovor u kome prepoznaje ulogu građana i predviđa prostor za izražavanje ideja i zajednički rad na ambicioznim akcijama. Vreme će pokazati. Građanske i energetske zajednice prepoznate su kao važni akteri i u Evropskom paketu mera za čistu energiju, no ostaje da se vidi kako će se ovo realizovati. 6\nZajednička dobra takođe predstavljaju odraz autonomije. Često se javljaju zbog toga što je samoorganizacija smislenija i može biti izvor zadovoljstva, i kao takve podmiruju ljudske potrebe tamo gde su država i tržište zakazali. Zbog toga ne čudi da novi talas ovih inicijativa nalazi uporište upravo u neoliberalnoj eri. Istraživanje koje je sproveo zeleni think-tank Oikos, pokazalo je da u slučaju Belgije zajednička dobra nisu samo fenomen koji se vezuje za urbane zajednice, nego ih nalazimo i u predgrađima i selima. Suštinska razlika između gradova i drugih oblasti je u tome što rastući broj urbanih progresivnih opština imaju svest o potencijalu novih oblika javno-civilne saradnje. Bolonja je usvojila regulativu o zajedničkim dobrima još 2014. godine i na taj način inspirisala još dvadeset italijanskih gradova da osmisle način na koji će podržati zajednička dobra. Belgijski peer-to-peer teoretičar Majkl Bovens [Michael Bauwens], 2017. godine kreirao je strateški plan zajedničkih dobara za grad Gent. U Holandiji, grad Amsterdam uključio je zajednička dobra u svoju socijaldemokratsku strategiju.\n„Partnerska država“ predstavlja ključni koncept. Suprotno neoliberalnom porivu za ograničavanjem države, partnerska država odnosi se na model upravljanja koji sadrži tržište kako bi se omogućio prostor za inicijativu od strane građana. U većini slučajeva, hibridni eksperimenti omogućavaju saradnju između komonera (engl. commoners), lokalnih vlasti i socijalnih preduzeća. Projekat Buurzame Stroom iz Genta koji je realizovan u kraju sa mešovitim primanjima predstavlja transformativni primer koji teži ka tome da omogući ugradnju solarnih panela na krovovima svih domaćinstava. Ipak, treba imati u vidu da nije svaki krov pogodan i da ulaganje ne može da priušti svako domaćinstvo. Lokalna energetska zadruga Energet i gradska uprava, zajedno sa drugim partnerima, pokušale su da dođu do ljudi i da ih spoje na sistem. Nakon dve godine, ovaj kraj udvostručio je proizvodne kapacitete i pokazao da pametna mreža može da funkcioniše na lokalnom nivou.\nSve veći broj gradova poput Genta imaju jasnu predstavu tranzicije ka socio-ekološkoj budućnosti. Ona predstavlja osnovu za stvaranje novih koalicija na nivou grada. Suprotno tome, u oblastima van gradova još uvek je potrebno dosta rada kako bi se omogućila transformacija, počevši sa kreiranjem novog društvenog imaginarijuma. Dvostruka nejednakost treba da postane dvostruka dekomodifikacija. Potrebno je ojačati infrastrukturu koja će podržati održiv načinu života bez rasta troškova. Na primer, kvalitetniji javni prevoz išao bi ruku pod ruku sa građanskim inicijativama koje kombinuju energetske zadruge i platforme za deljenje električnih auta. Druga bitna stavka je teritorijalna dekomodifikacija. Umesto guranja regiona u trku za unutrašnjim investicijama, vlade treba da preuzmu odgovornost nad svojom teritorijom i da omoguće saradnju između gradova i teritorija na periferiji. Kako bi ovakve transformativne politike postale realnost, Zeleni će morati da grade široke koalicije koje će obuhvatiti srednju i radničku klasu koje je napustio neoliberalni mejnstrim. Ovaj proces podrazumeva obogaćivanje demokratije putem participativnih prostora i praksi. Suprotstavljeni pokret koji emancipuje ljude i omogućava građanima da iskuse autonomiju na kraju će pobediti.\n1 Brundtlandski izveštaj „Zajednička budućnost“ [Our Common Future], objavila je 1971. Svetska komisija za životnu sredinu i razvoj koja je osnovana pod okriljem Ujedinjenih Nacija\n2 Karl Polanyi (1944, 2011). The Great Transformation. The Political and Economical Origins of our Times. Boston: Beacon Press\n3 Nancy Fraser (2017). Why Two Karls are Better than One: Integrating Polanyi and Marx in a Critical Theory of the Current Crisis. Working Paper der DFG-Kollegsforscher_innengruppe Postwachstumsgesellschaften\n4 European Enviormental Agency (2018). Unequal exposure and unequal impacts: social vulnerability to air pollution, noise and extreme tempratures in Europe. Luxembourg: Publications Office of the European Union\n5 Barbara Mauraca (2013). “Décroissance: A Project for a Radical Transformation of Society”. Environmental Values. 147-169\n6 Paket mera za čistu energiju postavio je okvire za EU energetsku politiku u budućnosti. Legislativni proces koji oblikuje način na koji će se struja proizvoditi, transportovati, koristiti i razmenjivati završen je 2019. godine.


Pripadnici LGBT populacije ne veruju policiji – GayEcho\nPripadnici LGBT populacije u Srbiji i dalje se ose?aju izrazito nebezbedno, drugs nemaju poverenja u rad policije i ne poznaju delovanje Vojske Srbije, buy pokazuje danas objavljena analiza bezbednosti LGBT osoba, koju je uradio Centar za istraživanje javnih politika.\nOse?aj nebezbednosti LGBT osoba proizlazi iz uverenja da državne institucije postupaju arbitrarno, a ne u skladu sa zakonom i da tolerišu visok stepen nasilja u društvu, navodi se u istraživanju “Kako reforma sektora bezbednosti uti?e na ljudsku bezbednost u Srbiji? Ponovna procena uticaja reforme sektora bezbednosti na LGBT populaciju”.\nCentar navodi da za razliku od 2011. godine, kada je ra?eno prvo istraživanje, LGBT identitet nije primarni ve? dodatni izvor nebezbednosti.\nGlavna istraživa?ica Jelena Radoman objasnila je da je za takav stav LGBT osoba percepcija povišenog nasilja prema svim gra?anima i nedelovanje insituticija sistema.\nKako je navedeno, uprkos postojanju nepoverenja u rad policije danas bi više od polovine u?esnika istraživanja prijavilo nasilje da bi izvršilo pritisak na policiju i tužilaštvo da sankcionišu nasilje, što 2011. nije bio slu?aj.\nRadoman je objasnila da LGBT osbe smatraju da u takvim slu?ajevima treba da reaguju institucije države i to profesionalno, adekvatno i nediskriminatorno, što zna?i da ne žele i ne smatraju poželjnim bilo kakve oblike paralelnih mreža unutar sektora bezbednosti.\nKatrin Gabrijel iz Misije OEBS-a, koji je podržao istraživanje, rekla je da je jedna od osnovnih funkcija države da obezbedi bezbednosti gra?anima, odnosno da njene institucije budu efikasne i efektivne u toj ulozi.\n« Tri velike ljubavi Džordža Majkla\nFrenk Sinatra: Dragi moj, Džordže… »


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: Nema automafije, ukradena vozila koriste ubice\nU CRNOJ GORI 29. 11. 2018. 07:24 >> 06:59 0\nU Crnoj Gori ne postoji organizovana krađa i prodaja automobila, ali organizovane kriminalne grupe često koriste ukradena vozila za izvršenje ubistava. Iz Uprave policije su "Vijestima” odgovorili da je šest ukradenih automobila u posljednje tri godine korišćeno prilikom likvidacija u Crnoj Gori.\nTvrde da je u periodu od 2016. do oktobra 2018. godine na teritoriji Crne Gore registrovano ukupno 68 krivičnih djela krađa koja se odnose na krađu putničkih motornih vozila.\n“U navedenom periodu izvršeno je šest krivičnih djela ubistvo kojom prilikom je korišćeno šest vozila. Policija je u svakom od tih šest slučajeva otkrila gdje su vozila koja su korišćena prilikom izvršenja ovih ubistava ukradena - dva su ukradena na teritoriji Crne Gore dok su četiri ukradena u inostranstvu jedno u Bosni i Hercegovini, dva u Srbiji i jedno u Italiji”, piše u odgovoru Uprave policije.\nU Crnoj Gori se automobili najčešće kradu na teritoriji Podgorice, dok se najviše otuđenih vozila izveze u Srbiju i Bosnu i Hercegovinu.\nU 2017. godini i devet mjeseci 2018. godine policijski službenici su podnijeli nadležnom tužilaštvu krivične prijave protiv 29 lica, zbog osnovane sumnje da su krali automobile.\n“Uprava policije nakon saznanja o izvršenom krivičnom djelu za predmetno vozilo raspisuje potragu i na taj način obavještava sve službenike na graničnim prelazima kao i sve službenike u centrima i odjeljenjima bezbjednosti. Takođe, ukoliko se vozilo ne pronađe u kratkom roku, posredstvom NCB Interpola Podgorica vrši se raspis odnosno potraga za vozilom na međunarodnom nivou”, piše u odgovoru Uprave policije.\nPredmetna vozila su, tvrde, u najvećem broju slučajeva, kada su pronađena u inostranstvu, bila pronađena u Bosni i Hercegovini i Republici Srbiji.


M. K. 22. septembra 2018. 08:34\nNepoznati naoružani napadači otvorili su vatru na vojnoj paradi u gradu Ahvaz na jugu Irana, navodi televizija „Pres TV“.\nPrema izveštajima medija, nekoliko ljudi je ubijeno u terorističkom napadu na vojnu paradu u južnom Iranu.\n„Nekoliko naoružanih ljudi započelo je pucnjavu iza štanda tokom parade. Nekoliko ljudi je ubijeno i povređeno“, rekao je dopisnik iranske državne televizije.\nVojna parada organizovana je povodom godišnjice početka oružanog sukoba između Irana i Iraka koji je trajao od 1980. do 1988. godine.\nBroj žrtava u Iranu 24; Zarif: Odgovorićemo brzo i odlučno\n„Veliki je broj civila među kojima su žene i deca koja su došla da gledaju paradu“, izvestila je iranska državana agencija IRNA pozivajući se na neimenovanog zvaničnika.\nNavedeno je da su u ranijem izveštaju napadači pominjani kao pripadnici „Takfirija“, što je termin koji se u Iranu koristi za Islamsku državu.