Dženifer Lopez (engl. Jennifer Lopez) – biografija | Sinemanija\nDženifer Lopez (engl. Jennifer Lopez) – biografija\nBy dannielladiaz on\t December 11, 2015 Biografije glumaca\nOna pleše, peva, glumi, režira, piše tekstove, dizajnira i iza sebe ima tri braka i ogromnu armiju obožavaoca koji prate njen rad. Počela je kao plesačica, karijeru je nastavila kao glumica i producent, obrobala se i kao modni dizajner, trenutno joj je prioritet muzička karijera, a vreme će pokazati u kojim još oblastima će se oprobati ova svetski poznata diva.\nGodište, detinjstvo i obrazovanje Dženifer Lopez\nDženifer Lopez (engl. Jennifer Lopez) je rođena 24-og jula 1969-te godine u Bronksu kao treća ćerka porodice Lopez. Majka joj je po zanimanju bila vaspitačica, a otac informatičar. Javnost je oduvek zanimalo njeno poreklo, jer iako je rođena u Sjedinjenim Američkim Državama njen tek i egzotičan izgled pomalo su podsećali na onaj kakav imaju latino devojke. Njeni roditelji su Portorikanci, oboje rođeni u Ponsu, koji su se doselili u SAD. Dženifer je imala srećno detinjstvo, odgajana je u predgrađu Bronksa, a vaspitavana je katolički.\nZbog toga je i išla u katoličke škole, nakon kojih upisuje srednju školu za devojke u svom rodnom mestu. Čim je prohodala počela je da igra, pa zato kao veoma malu upisuju je na časove plesa. Ona je plesom nastavila da se bavi i kasnije i vremenom ples joj je postao stras. Bila je veoma dobra u tome pa je tako sa osamnaest godina počela da zarađuje pare i sama plaća svoje časove plesa. Upravo ples joj je omogućio da zaigra u filmu „Moja mala devojčica“ 1987-e godine koji će označiti početak njene filmske karijere.\nOd obične plesačice do svetski poznate zvezde\nVeoma brzo Lopezovu su primili da učestvuje u jednoj plesnoj grupi, a uskoro je usledio i njen angažman u popularnoj TV seriji “U životnim bojama“. Polako počela je da napreduje, a mnogi kažu da je ključan uticaj na njenu karijeru imalo i pojavljivanje u spotu Dženet Džekson. Dve godine je trebalo da prođe da bi konačno dobila ulogu u filmu „Moja porodica“ 1995-te godine. Iste godine je imala angažman u još jednom filmu, a iako kritičari nisu davali velike ocene njenom glumačkom performansu Lopezova je ipak zahvaljujući upornosti uspevala da napreduje u karijeri. 1997-e godine dobija glavnu ulogu u filmu „Selena“, a iste godine izlaze još dva filma u kojima je prelepa glumica imala zapažene uloge. Uloga Slene donela joj je prvog „Zlatnog glubusa“ u karijeri i veliku popularnost kod medija. Druga dva filma koja su izašla te godie bila su filmska krimi drama „Potpuni zaokret“ u kojem je Lopezova tumačila jednu od glavnih uloga i naučno fantastični horor film „Anakonda“ u kojem je naslovna uloga takođe pripala Lopezovoj.\nEgzotičan izgled, divno oblikovano telo, sjajan izgovor engleskoj jezika omugućavali su joj da lako dobija glavne uloge, a tome na put nije ni stala njena visina koja je iznosila samo 164 cm. Snimajući filmove filmadžije su bile oduševljenje glasom koji poseduje Dženifer pa tako polako ona kreće da se bavi i muzičkom karijerom. Svoj debitanski album izdala je 1999-te godine i isti se odmah našao u prvih deset na listi „Bilborda 200“. Njen muzički talenat brzo je išao na videlo i ona je nastavila da vredno radi na snimanju drugog albuma. Uporedo sa snimanjem drugog studijskog albuma snimila je i psihološki horor film „Ćelija“ u kojem je dobila glavnu ulogu. Međutim film nije doživeo željeni uspeh, a Lopezova se našla na meti kritičara. U januaru 2001-ve godine izlazi njen drugi album pod nazivom „Dž. Lo“, koji je doživeo ogroman uspeh. Iako su mnogi osporavali njen glumački talenat, neosporno je bilo da ova zanosna lepotica poseduje veliki talenat za muziku. Iste godine izlazi i romantična komedija „Neplanirano venčanje“ u kojojjoj je partner bio Metju Mekohani. Film je postigao veliki uspeh i našao se na prvom mestu „box-office“, dok je njen drugi album držao poziciju na prvom mestu „Bilborda 200“, što je omogućilo Lopezovoj da postane prva osoba koja ima i album i film na prvom mestu. 2002-ge godine izlaze dva filma u kojima je glavni akter, a ljubavni film „Sobarica i senator“ doživljava veliki uspeh. Sledeće godine ona izbacuje svoj treći studijiski album koji je dospeo do druge pozicije.\nNedugo zatim Lopezova je uzela malo predaha, a 2003-e godine fanovi prelepe glumice imali su priliku da je gledaju u filmu „Žil“. Sledeće godine imala je manju ulogu u filmu „Devojka iz Džersija“, a naredne godine briljirala je u ulozi nesigurne verenice u komediji „Za sve je kriva svekrva“. 2005-te godine veliki uspeh doživeo je njen četvrti muzički album, a več naredne godine izlaze dva filma u kojima je zapažena uloge imala baš ona. 2007-a godina značajna je profesionalno iz više razloga za zanosnu glumicu. Te godine izdala je svoj prvi album na španskom jeziku , a krajem godine izdala je i album na engleskom jeziku. Pored vrtoglavoh uspeha koji su doživela njena dva albuma, imali smo prilike da je vidimo u filmu „Oseti buku“ u kojem je glumila nikog drugog do sebe. 2009-te godine počela je da piše pesme za svoj novi album koji je izdat dve godine kasnije. On je nastavio da obara rekorde koje su postilazi njegovi prethodnici, a pesma „On the floor“ koju izvodi zajedno sa svetskim poznatim repreom „Pitbulom“ postigao je ogoman uspeh i postao komericjalno najupešniji singl u SAD-u još od 2003-e godine. Poslednji film koji je snimila bila je romantična komedija „Rezervni plan“ u kojima je pokazala kakav plan ima žena kojoj kuca biološki sat.\nSvi filmovi Dženifer Lopez:\n“Moja porodica” iz 1995-te godine kao Marija Sančez,\n“Voz pun love” iz 1995-te godine kao Grejs Santijago,\n“Džek” iz 1996-te godie kao gospođica Markez,\n“Krv i vino” iz 1996-te godine kao Gabrijela,\n“Selena” iz 1997-e godine kao Selena,\n“Anakonda” iz 1997-e godine kao Teri Flores,\n“Potpuni zaokret” iz 1997-e godine kao Grejs,\n“Veoma opasna romansa” iz 1998-e godine kao Karen,\n“Ćelija” iz 2000-te godine kao Ketrin,\n“Neplanirano venčanje” iz 2001-ve godine kao Meri Fiore,\n“Oči anđela” iz 2001-ve godine kao Šeron,\n“Dosta je” iz 2002-ge godine kao Slim,\n“Sobarica i senator” iz 2002-ge godine kao Marisa Ventura,\n“Žili” iz 2003-e godine kao Riki,\n“Devojka iz Džersija” iz 2004-te godine kao Geturd Stenli,\n“Molim za ples” iz 2004-te godine kao Paulina,\n“Za sve je kriva svekrva” iz 2005-te godine kao Čarli,\n“U senci prošlosti” iz 2005-te godine kao Džin Gilkoson,\n“Na granici” iz 2006-te godine kao Loren,\n“Kralj salse” iz 2006-te godine kao Puči,\n“Oseti buku” iz 2007-e godine kao Dženifer,\n“Rezervni plan” iz 2010-te godine kao Zoi;\nBriljantna karijera u šoubiznisu praćena lošim ljubavnim životom\nNije tajna da je u brojnim intervijuima Lopezova izjavljivala da je za njen loš ljubavni život kriv status dive koji ima, kao i činjenica da joj mediji ne daju ni malo mira. Ona je imala veoma buran ljubavni život koji prate tri propala braka. Tokom njene karijere žuta štampa je Lopezovu povezivala sa pregršt muškaraca iz javnog života, sa nekima je bila za neke su samo nagađali.\nNajskadalozniju vezu imala je sa muzičarem P. Didijem sa kojim se zabavljala 1999-te godine, a veza im je trajala svek dok obadvoje nisu uhapšeni u klubu jer su bili umešani u pucnjavu koja se tu odigrala. Kod Lopezove je čak i pronađen pištolj ali glumica je imala sreće i nije su je krivično gonili. Ujedno za nju ovo je bio dovoljan razlog za raskid veze. Prvu ozbiljniju vezu imala je sa Ben Aflekom sa kojim je bila čak i verena, a poznati glumac pojavio se u njenom spotu “Jenny from the block”, dok je ona zahvaljujući njemu dobila angažman u filmu “Devojka iz Džersija”. Njih dvoje su bili čak i vereni, a 2004-te godine par je raskinuo veridbu.\nPrvi put na vernost obavezala se konobaru Ojani Nou 1997-e godine, ali taj brak nije dugo trajao i par se razvodi već sledeće godine. 2001-ve godine rešila je da se ponovo oproba u ulozi supruge i nakon samo par meseci zabavljanja udaje se za igrača svoje grupe Kris Džuda sa kojim je bila u braku dve godine. Treći put na ludi kamen stala je sa Mark Entonijem 2004-te godine nakon samo par meseci zabavljanja. Poznata glumica i pevačica izjavila je da se nikada nije osrećala srećnijom kao i to da je jedan od razloga takog brzog venčanja. Tokom braka sa Entonijem rodila je dvoje dece, a par se nažalost razveo nakon sedam godina braka. Kao jedan od razloga za razvod Lopezova je navela veliku ljubomoru njenog bivšeg muža, želju da je kontroliše, kao i to da on nije mogao da shvati koliko je pevačici važna profesionalna karijera.\nNakon razvoda brzo je pronašla utehu u narujču Kaspera Smarta sa kojim ima prilično turbulentu vezu. Par je jedno vreme bio veren, zatim je raskinuo veridbu, a česte su svađe u javnosti i ispadi koje ovaj par ima. Ipak glumica je izjavila da veruje u ljubav i da ne želi da odustane od nje pa zbog toga iznova daje Kasperu šanse. Da li će ova romansa završiti raskidom ili brakom ostaje da vidimo.\n10 zanimljivih činjenica o Lopezovoj koje možda niste znali do sada:\n2013-te godine u okviru svoje muzičke turneje svetski poznata pevačica posetila je i Beograd. Zanimljivo je da je od svih država koje se nalaze na Balkanskom poluostrvu ona izabrala baš Srbiju. Koncert je održala u Beogradu u “Kombak Areni”.\nViše puta proglašena je za najsek*ipilniju ženu na svetu u anketama koje su pravili vodeći svetski časopisi.\nJedina je žena na svetu koja je dva puta izglasana za najs*ksipilniju ženu od strane magazina “FHM”.\nNikada ne pije alkohol.\nIma problema pri izgovaranju španskoj jezika iako ima portorikanske korake.\nIma svoj lanac parfema, a pored toga bavi se i dizajniranjem odeće.\nZa glavnu ulogu u filmu “Za sve je kriva svekrva” plaćena je 15 miliona doalra, što ujedno čini najveći honorar koji je dobila glumica latinskog porekla u Holivudu.\nNjena imovina se procenjuje na preko 250 miliona dolara.\nLatino diva je u decembru ove godine izbacila još jednu modnu liniju u kojoj se pored uloge dizajnerke našla i u ulozi promoterke svoje robne marke.\n22-og novembra Lopezova je bila voditeljka “Američkih muzičkih nagrada” u Los Anđelesu.\nben aflek biografija brakovi deca dženifer lopez filmovi glumica godište Jennifer Lopez kasper smart poreklo razvod u beogradu uloge visina


Najsvežije vesti, Vesti — By taty on November 28, 2010 5:32 pm\nMraz i hladnoća nastupili su u predelu srednje Evrope, i već odneli tri života.\nU mestu Lipnjica Velka na samom jugu Poljske smrznut je pronađen 70-godišnji muškarac, dijabetičar koji je iz kuće izašao u petak. I u Lođu, na jugu Poljske, policija je pronašla smrznuto telo sredovečnog muškarca čiji identitet za sada nije utvrđen.\nU susednoj Češkoj, u Brnu, u subotu su kod gradskog autobusa policajci našli mrtvog čoveka. U Češkoj, kao i u Poljskoj vladaju od vikenda temperature od oko sedam stepeni ispod nule noću, a ne prelaze nulu ni danju.\nMeteorolozi u obe zemlje upozoravaju da su ovi prvi mrazevi tek prethodnica jačih i najavljuju da će se, recimo u južnim delovima Poljske, u podnožju Tatra temperature spustiti i do 20 stepeni ispod nule.\nPrvi sneg je izazvao i komplikacije u saobraćaju, a Češku od večeras čekaju snežne mećave, najavljuju meteorolozi.\nTags: Češka, Češka Republika, dva čoveka se smrzla u Poljskoj, jedan čovek umro od hladnoće u Češkoj, Mraz i hladnoća nastupili su u predelu srednje Evrope i već odneli tri života, Mraz odneo tri života, mrazevi i hladno vreme, Poljska, Prvi mraz i hladnoća odneli živote u Poljskoj i Češkoj, srednja Evropa, Vesti iz sveta\nKada su celebrity ličnosti u pitanju, sve je moguće. Evo još jedne kombinacije koja je oduševila pripadnice lepšeg pola. U...


Šetnja, uzbudljiva k`o podgrejana sarma - Teslavision\nU poslednje vreme radim medijski monitoring – centrala kompanije je u Helsinkiju, moj „OUR“ je u Talinu, ja sam u „švedskom timu“ i pratim švedske medije. U švedskim pričama sam bar osam sati dnevno. Intenzivno. Mogu da radim „daljinski“. Koristim tu privilegiju.\nU subotu sam izašao u „protestnu šetnju“, sa Zokijem, starim drugarom s fakulteta. Kao pre 20 i kusur godina. U prvi mah zaista beše flešbek. Devedesete su mi prošle na demonstracijama. Prvog dana studentskog protesta, u novembru 96, lično sam Miću Popovića popeo na binu. Štošta još. I, eto me, opet na istom mestu.\nEntuzijazam mi je, priznajem, brzo splasnuo. Šetao sam u novinarskom društvu, kraj kamiona sa razglasom. Priznajem bio sam preneražen skandiranjem „vođe navijača“ kome je dodeljen mikrofon i delegirano da „pali“ šetače: „Bando napredna!“, „Vučiću lopove“, „Majo Marijana“…\nKada se srpska javna, politička i medijska scena posmatraju sa otklonom kakav pruža distanca višegodišnjeg bivstvovanja u stabilnom i istinski demokratski ustrojenom društvu kakvo je švedsko, već i sami „ključni zahtevi“ opozicije „za fer izbore“ zvuče skoro pa groteskno.\nS jedne strane, svedoče da u Srbiji na kraju 2018. godine ne postoji ni minimalna „infrastruktura“ za demokratsko funkcionisanje društva i političkog života, odnosno da je ta infrastruktura danas u gorem i jadnijem stanju nego u najgorem jadu devedesetih. To je samo po sebi tragično i govori o dramatičnoj društvenoj regresiji.\nS druge strane, formulisani tako kako su formulisani, „ključni zahtevi“ opozicije posredno otkrivaju i uzroke tužne jalovosti i nedelotvornosti. Principijelno formulisanog „višeg“ cilja (ili ciljeva) nema, a skoro da je opipljiv implicitni nagoveštaj da će i sitniš biti razlog za zadovoljstvo.\nŠta znači „ključni zahtev“ za „većim prisustvom u emisijama RTS, najmanje 60 minuta nedeljno“? Da je sve drugo na RTS-u, a i u drugim medijima, u redu, i da nam samo fali veće prisustvo predstavnika opozicije? Nije nego. Ili, „bolja kontrola biračkog spiska“? Kontrola valjda treba da bude na nivou nekih propisanih demokratskih standarda, a ne malo bolja od pljačke i prevare. I tako dalje…\nOzbiljna politika, bar u Švedskoj, podrazumeva jasno definisane strateške ciljeve, istrajnu postojanost u borbi da se bar neki od tih ciljeva ostvare, principijelnost i vernost temeljnim vrednostima i uverenjima. Ozbiljna politika i ozbiljna politička kultura podrazumevaju, takođe, elementarno poštovanje političkih rivala i neistomišljenika, dijalog, kulturu dijaloga.\nPre i posle svega, ozbiljna politika u Švedskoj često podrazumeva i spremnost na kompromis sa neistomišljenicima i protivnicima. Odluke od opšteg i javnog značaja tiču se svih. Što je širi konsenzus oko strateškog pravca i suštinskih odluka, to je društvo stabilnije, postojanije i sigurnije u kretanju ka zacrtanom cilju (ili ciljevima).\nMi ni posle 30 godina mrcvarenja u nazovi-višestranačju nismo došli do tih spoznaja, kamoli da smo nešto od toga interiorizovali. Autoritarnost je, na žalost, naša najdublje ukorenjena tradicija. A mi se tradicije ne odričemo, makar bila i užasna.\nPoštovanje pojedinca u našoj kulturi nikada nije „sistemski“ uspostavljeno. Naprotiv, sistemska je njegova negacija. Nastupa se u taborima. Uobičajno je i „prirodno“ da se politički neistomišljenici vređaju i dehumanizuju. Na to se gleda sa simpatijama i bolećivošču kad je meta prava; kad se vređa i dehumanizuje „drugi“; kad je „fuksa“ zaslužila da dobije „po pički“.\nU takvoj kulturi dijaloga, logično, dijaloga neistomišljenika ne može ni da bude, a kamoli nekog eventualnog dogovora i konsenzusa.\nU tom kontekstu, i ove sadašnje šetnje meni izgledaju kao deja vu. Dokaz da se i u bukvalnom i u metaforičnom smislu decenijama vrtimo u istom krugu. Da tapkamo u mestu. Da iskorak iz užasne i pogubne „tradicionalne matrice“ kao društvo nikada nismo napravili.\nVeć i sama činjenica da postoji „unutrašnja potreba“ ljudi, a i „debeo“ razlog da se protestuje, porazna je i za društvo i za državu. Ne zbog unutrašnje potrebe već zbog razloga. Porazno je da na kraju 2018. mora da se protestuje zbog normalizacije brutalnog nasilja (svih oblika) i najcrnjeg medijskog mraka. Institucionalne brane za to morale su odavno da budu postavljene. To je odavno moralo da postane nemoguće.\nI bilo bi…da se posle 5. oktobra zaista marilo za jačanje profesionalnog integriteta institucija i njihovu nezavisnost; da je RTS bio temeljno provetren i još temeljnije restrukturiran; da je medijska sfera upristojena i postavljena na zdrave osnove; da je na pijedestal uzdignut neki drugi princip osim „privatizacije svega i po svaku cenu”… Avaj, posle svih vajnih „eksperata“, „demokratizatora“ i „evropeizatora“, sad, evo, mora ponovo da se šeta ne bi li od nas bar dugmići ostali.\nNajgolemija suštastvena razlika između „višestranačja“, „demokratije“, „političke klime“ u Srbiji i Švedskoj ogleda se upravo u tome što se u Švedskoj strateške političke odluke kreiraju kroz široki društveni dijalog u kome političke partije uopšte nisu jedini, a možda nisu ni najvažniji akteri.\nKada je reč o aktuelnim protestima u Beogradu, kao i o njihovom medijskom predstavljanju, meni – sa švedskim kontekstom na umu – prosto bode oči akcenat koji se stavlja na njihovu masovnost. Režimski političari i njihovi mediji ubiše se nipodaštavajući „šačicu slučajnih prolaznika“ koji se opet, uprkos takvoj malobrojnosti, ne libe da „pozivaju na linč, nasilje, silovanje i državni udar“. Na masovnosti, naravno, insistira i opozicija, pogotovo kada na okupljanje poziva sloganom „Hajde da se prebrojimo“.\nTu dolazimo do još jedne interesantne razlike u samom poimanju politike, „političkog kapitala“, društvene akcije.\nKoliko god da je ljudi protestovalo i šetalo prethodne dve subote i ma koliko da je politička poruka posle njih ostala nerazjašnjena do kraja, svakome bude jasno da je „nešto trulo u državi Danskoj“. To je, u stvari, odavno jasno i bez šetnji. Smrdi odvratno i nadaleko. Gore je od prohodskog smrada, što bi rekao Vasa Pelagić. Režim smrdi, nema u to nikakve sumnje. Na žalost, nije to jedini smrad. Septička jama nije čišćena decenijama. Javna scena prepuna je giganata. Preliva.\nSistem je kapilarno premrežen udruženjima. Na hiljade ih je. Za sve i svašta. Ta udruženja, pa i pojedinci, snagom svojih uverenja, argumentima, angažmanom utiču na „javni diskurs“. Ozbiljna politika u Švedskoj podrazumeva aktivno učešće građana i pojedinaca. Ne samo izlazak na glasanje ili u šetnju jednom u četiri godine.\nKod nas je principijelni javni angažman obesmišljen. Endemskim klijentelizmom i korupcijom. Ideja o javnom, opštem interesu izbrisana je iz svesti; to je bio preduslov privatizacije svega. „Javni diskurs“ je tako sveden na nivo rijalitija. Politika, politički forumi, mediji, sve se pretvorilo u rijaliti.\nJavni jezik, jezik televizija, radija, novina i „novinara“ – postao je izveštačen, isprazan, manipulatorski, lažan. Bez jezika, nema ni artikulacije ideja, nema stremljenja, vizija i utopija. Nema javnosti.\nTužna je istina to što je „rijaliti-format“ kod nas stigao u paketu post-petooktobarske modernizacije i evropeizacije. Nesebično su nam ga darovali Veran Matić i B92, a i današnji vođa opozicije odigrao je „levičarsku rolicu“ u toj filantropsko-patriotskoj misiji narodnog prosvetljenja. Željko Mitrović i Milomir Marić tek kasnije su preuzeli štafetu.\nSocijaldemokratija u Švedskoj je svoj istorijski uspeh u prošlosti (iz)gradila difuznošću pluralističkog (demokratskog) pokreta i obrazovanjem i emancipacijom masa. Od „masa“ su stvarani obrazovani, samosvesni i politički osvešćeni pojedinci. Ti pojedinci su opet kroz masovni difuzni i demokratski pokret isterivali svoja prava. Nisu „zahtevali“ i molili za sitniš i mrvice; organizacijom i organizovanom borbom su osvajali prostore slobode. Pismenost i obrazovanje masa bili su put „promena“.\nPolitičke partije i pokreti u Švedskoj nisu od danas do sutra. To su pojave „dugog trajanja“. Nastale su da bi se borile za interese različitih društvenih slojeva – kapitalista i posednika, radnika, seljaka, građanstva… Poverenje su gradile i grade na postojanosti svojih principa i na delatnom kontinuitetu. Verne su svojoj „bazi“. Njihova organizaciona struktura „kumulira“ iz generacije u generaciju.\nMi takvih partija i organizacija nemamo.\nMi još nismo stisli muda da se pogledamo u ogledalu. To je zajedničko i vlasti i opoziciji. I jedni i drugi podilaze laži, hipokriziji, zatucanosti, malograđanštini, rigidnosti, prostakluku. Pothranjivanjem večne netrpeljivosti ”svih prema svima”, društvo se drži zakucanima. Zato ”dan mrmota” nikada ne prestaje.\nJedna „pošalica“ kaže kako je prva stvar koju će uraditi troje Šveđana kada se sretnu na pustom ostrvu – da osnuju udruženje. Troje ljudi je dovoljno za to. Švedska je premrežena hiljadama udruženja, za sve i svašta. To je način da se na konkretan način dela u javnom i političkom životu; da se aktivno učestvuje u javnim debatama; da se utiče na kreiranje javnog diskursa.\nPrevious : Pogledajmo ništake pravo u oči\nNext : Balkanci odbacili jugoslavenstvo da bi bili Srbi i Hrvati


Dubai 11.09.-16.09.2021 GARANTOVANI POLAZAK\nCENA 670 EUR PO OSOBI\nDolazak na aerodrom u Beogradu najkasnije 3 sata pre leta. Individualno čekiranje na redovan let kompanije Fly Dubai FZ1746. Predviđeno poletanje za Dubai u 14:00h. Predviđeno sletanje u Dubai u 21:20h po lokalnom vremenu. Organizovani transfer do hotela. Smeštaj. Noćenje.\nDoručak. Slobodno vreme za individualne aktivnosti. U toku boravka moguće je organizovati fakultative turističke izlete.\nRano jutarnji transfer do aerodroma. Individualno čekiranje na redovan let kompanije Fly Dubai FZ1745-oko 3h pre poletanja. Predviđeno poletanje za Beograd u 09:05h po lokalnom vremenu. Predviđeno sletanje u Beograd u 13:00h.\n• smeštaj u navedenom hotelu na bazi 5 noćenja sa doručkom.\n• polisu putnog zdravstvenog osiguranja ( preporučuje se i može se kupiti u agenciji sa Covid-19 dodatkom).\n• boravišna taksa u hotelu : plaćanje na recepciji hotela oko 4,52 € po noći po svakoj spavaćoj sobi u okviru iste smeštajne jedinice.\nOpis: Voco™ Dubai se nalazi na Sheikh Zayed bulevaru u samom centru grada. Poseduje 471 sobu , sve su nedavno renovirane u modernom stilu sa pažljivo izabranim detaljima koji čine udoban boravak. Hotel ima 5 konferencijskih sala sa kapacitetom do 300 osoba, 4 restorana, 4 bara, room service 24/7, spoljašnji bazen, Spa centar Zen, spa tretmane, saunu, parno kupatilo. Nalazi se na pešačkoj udaljenosti od Svetskog Trgovinskog Centra i sajma The Big 5 Dubai 2021 (oko 10 min.). Dubai Mall , Jumeirah Beach i Burj Khalifa su udaljeni oko 10 minuta vožnje od hotela. Internacionalni aerodrom Dubai – DXB je udaljen oko 15 km.\nSobe: uživaćete u udobno nameštenim sobama koje sadrže kupatilo, bademantil, papuče, fen za kosu, TV, Wi Fi internet, sef.\n• Krajnji rok za prijavu za putovanje 20.08.2021. ili do popune mesta.\nPOSEBNI USLOVI OTKAZA ARANŽMANA DUBAI 11-16.09.2021. :\n• aranžman je moguće otkazati bez naplate penala do 06.07.2021.\n• od 06.07.21. do 7 dana pre početka putovanja je dozvoljena promena imena putnika. Nakon toga\n• nakon 06.07.21. naplaćuju se penali za otkaz avio karte i hotela po posebnim uslovima:\n•Državljani Srbije mogu da uđu u UAE, neophodan je PCR test ne stariji od 72 sata od datumauzorkovanja (vreme koje se računa je od trenutka uzimanja brisa, a ne od trenutka kada stignurezultati).\n• Navodi o sadržaju odredjenih usluga ili sadržaja koje pruža smeštajni objekat, ne podrazumeva obavezno besplatno korišćenje istih ( konzumacija pića iz mini bara u hotelskoj sobi , korišćenje, usluge masaže, spa centra, saune, đakuzija, fitnesa, parnog ili turskog kupatila, sefa, telefona, interneta, ishrana i piće u barovima i restoranima a la carte, korišćenje usluge hemijskog čišćenja, peglanja i pranja veša i slično). Doplata, na licu mesta, na recepciji hotela. Detaljne informacije o doplati i ceni hotelskih usluga, kao i radnom vremenu barova, restorana i hotelskog sadržaja se dobija po dolasku u hotel, na recepciji hotela.\n• Jedan hotelski dan, kao rezervisane usluge računa se od propisanog check in-a od strane hotela, datuma početka smeštaja do propisanog check out vremena od strane hotela, poslednjeg dana smeštaja. Bez obzira kada gost uđe u hotel. Svako korišćenje soba i usluga u hotelu prvog dana aranžmana pre i poslednjeg dana nakon propisanog check in/check out vremena od strane hotela se dodatno naplaćuje, direktno na recepciji.\n• U hotelima u Ujedinjenim Arapskim Emiratima se prilikom dolaska i prijave u hotel ostavlja garancija u vidu depozita/kaucije. Garancija se može dati u gotovini ili kreditnom karticom.Visina depozita zavisi od kategorizacije hotela, dužine boravka i vrste uplaćenih usluga. Na kraju\nboravka, prilikom odjave iz hotela, depozit se vraća. Isti će biti umanjen za neplaćene troškove u hotelu, ukoliko ih ima. Povraćaj depozita plaćen u gotovini se vrši prilikom odjave iz hotela, na recepciji. Ukoliko je plaćanje depozita garantovano kreditnom karticom procedura povraćaja sredstava je minimum 15 dana od povratka sa putovanja. Organizator putovanja nema uticaja na postojanje i visinu depozita u hotelu.\nCenovnik br.1, 01.07.2021.


Dačić: Širiti istinu o Jasenovcu - Sputnjik Srbija\n21:23 24 Februar 2020\n18:19 04.02.2019 Preuzmite kraći link\nIvica Dačić je na svečanoj akademiji povodom obeležavanja Međunarodnog dana Holokausta istakao da su zvaničnici Hrvatske te aktivnosti Srbije dočekali negativno, maltene „na nož“.\nOvo nije usmereno ni protiv Hrvatske, ni protiv bilo koje druge zemlje na svetu, nego protiv revizije istorije, rekao je Dačić.\nKako je naglasio, Srbija je protiv revizije istorije u tom slučaju, isto kao i kad su u pitanju pokušaji da se u zemlji saradnici okupatora „promovišu u heroje“.\nTreba da dignemo glas protiv revizije istorije, jer ako to ne uradimo, istorija se, nažalost, može ponoviti, upozorio je Dačić.\nOn je preživelim zatočenicima logora i potomcima žrtava Holokausta poručio da nisu sami i prepušteni zaboravu i da će Srbija učiniti sve u borbi protiv revizije istorije i oživljavanja neonacističke i neoustaške ideologije u regionu.


Iranska kriza i Putinov nastup u Teheranu\nIranski predsednik Mahmud Ahmadinejad u razgovoru sa ruskim predsednikom Vladimirom Putininom u Teheranu, 16. oktobar, 2007\nPutin se u Teheranu založio za mirno rešavanje svih spornih pitanja, pre svega iranskog nuklearnog programa.\nRuski predsednik Vladimir Putin izjavio je u utorak u Teheranu na samitu kaspijskih zemalja da je upotreba sile u ovom regionu neprihvatljiva i da se zalaže za dijalog u rešavanju svih spornih pitanja, pre svega iranskog nuklearnog programa.\nCilj samita pet zemalja je prevazilaženje razlika oko korištenja resursa Kaspijskog mora, ali Putinovi bilateralni razgovori sa domaćinima u Teheranu biće usmereni na iranski nuklearni spor sa Zapadom.\n"Naglašavamo potrebu rešavanja svih pitanja, čako i onih koja danas izgledaju nerešiva, dijalogom, uzimajući u obzir interese svih, poštujući suverenitet i odbacujući ne samo korištenje sile nego čak ne bi trebalo ni pomišljati na njenu upotrebu u ovoj regiji" kazao je Putin.\n"Veoma je važno takođe istaći da je nemoguće ponuditi našu teritoriju nekoj trećoj zemlji u slučaju agresije ili vojne akcije protiv jedne od kaspijskih zemalja", rekao je ruski predsednik očigledno aludirajući na Azerbejdžan, kaspijsku zemlju saveznicu SAD, kao i obližnju Tursku čije bi teritorije mogle poslužiti u slučaju američkog napada na Iran koji uprkos zahtevima međunarodne zajednice odbija da obustavi svoj nuklearni program. Putin je prošle sedmice ponovo izrazio neslaganje sa SAD-om, rekavši da nema "objektivnih podataka" koji bi dokazali zapadne tvrdnje da Iran pokušava stvoriti nuklearno oružje.\nPutinova poseta je inače bila pod znakom pitanja nakon što su ruski mediji u nedelju javili, pozivajući se na bezbednosne izvore, da se bombaši samoubice spremaju da ga ubiju u Teheranu, ali je on odbacio upozorenje doputovavši u Iran nakon posete Nemačkoj.\nNjegova poseta Teheranu prvi je boravak jednog lidera Kremlja otkako je Staljin učestvovao na samitu 1943. godine sa britanskim prermijerom Čerčilom i američkim predsednikom Ruzveltom.\nInače, pravni status kaspijskog regiona je nejasan nakon raspada Sovjetskog Saveza 1991. godine. Rusija i još tri države, nekadašnje republike SSSR-a, Kazahstan, Azerbejdžan i Turkmenistan spore se sa Iranom oko korišćenja naftnih izvora u moru, trećih po bogatstvu u svetu. Iran, koji je u prošlosti podjednako delio naftne rezerve sa bivšim Sovjetskim Savezom, insistira da svaka država uz more ima isti pristup resursima na dnu mora. Međutim, Rusija, Kazahstan i Azerbejdžan se zalažu da ta proporcija zavisi od dužine obale svake države, što bi značilo manji udeo za Iran od dosadašnjeg. Kaspijske zemlje nisu uspele da postignu dogovor na prethodnom samitu u Turkmenistanu 2002. godine, što je izazvalo zatezanje odnosa Moskve i Teherana. Ubrzo nakon toga, Rusija je demonstirala svoju moć izvodeći vojne manevre u Kaspijskom moru. Izostanak dogovora je glavna prepreka za međunarodne projekte u regionu kao što je gradnja naftovoda od Azerbejdžana koji bi išao ispod mora ka zapadnom tržištu, zaobilazeći Rusiju. Moskva se protivi tom projektu, ali se takođe pribojava da bi eskalacija sukoba naškodila takođe njenim interesima.\nKljučni je spor između Azerbejdžana i Irana oko markiranja kome pripadaju morski grebeni bogatih hidrokarbonom. Rusija strahuje da bi ovaj konflikt mogao da gurne Azerbejdžan još dublje u okrilje američkog uticaja.\nRusija, Kazahstan i Azerbejdžan su potpisali separatni sporazum podelivši međusobno 64 odsto morskih resursa. Iran ne priznaje taj dokument ali ove tri zemlje koriste pomenuti dogovor za razvoj naftne kao i gasne infrastrukture u severnom delu Kaspijskog regiona.


WIKO RIFF 2 WHITE/BLACK cena karakteristike komentari - BCGroup\nMobilni telefoni » WIKO RIFF 2 WHITE/BLACK\nČekovima na 12 rata. Mesečno: 248,00\nAkcijska cena 2.984,00 RSD * sa 13% popusta za sve nacine plaćanja\nWIKO RIFF 2 WHITE/BLACK opis\nSa ekranom od 2.4 inča, RIFF2 će naći savršeno mesto da se smesti u vašoj ruci i u džepu. Lagan, kompaktan i čvrst, možete ga nositi svuda sa sobom. Sa baterijom koja ima rekordno trajanje napajanja znači da možete ići na sva putovanja, izlaske i u noćni provod. Sa fokusom na funkcionalnosti, RIFF2 ima proreze za dve SIM kartice i za mikro SD karticu za proširivanje memorije do 32 GB. RIFF2 ima velike ambicije! Možete svoje podatke razmenjivati sa drugima preko Bluetooth konekcije.\nMREŽA - GSM/GPRS 850/900/1800/1900 MHz\nVELIČINA : 121.5 x 49 x 14 mm\nTEŽINA : 77g (sa baterijom)\nBATERIJA : 800 mAh litijum jonska\nEKSTERNA MEMORIJA : mikro SD do 32 GB\nOSTALO: Fm radio, kalendar, budilnik, LED lampa\nWIKO RIFF 2 WHITE/BLACK Komentari\nDa li ima facebook\novaj model nema facebook.\nKategorija: Mobilni telefoni, Operativni Sistem: Fabrički, Veličina ekrana: 1.8 inča, Procesor: DualCore, Radna memorija: Manja od 512MB, Dual SIM: Da, Kamera: 0.3MPix, Rezolucija ekrana: 128 x 160 pixels\nVeličina ekrana 1.8'' Tip uređaja Monoblock Mreža 2G Broj SIM slotova 2 Prednja kamera 0 Glavna kamera 0.3 MP SD slot do 32 GB SD kartica Ne Bluetooth Da WiFi Ne Veličina SIM kartice Mini SIM Interna memorija\nCopyright BC Group 2019© 0.025 Trenutno na sajtu: 736 korisnika


U Novom Sadu obeležena stogodišnjica priključenja Banata, Bačke i Baranje Kraljevini Srbiji - Balkanska\n– Prisajedinjenje Vojvodine Srbiji je esencija i sublimacija velikog narodnog puta i najveća tekovina istorije Srbije u poslednja dva veka uz oslobodilačke ustanke protiv Turaka, kazao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić na akademiji u Srpskom narodnom pozorištu na kojoj je obeležena stogodišnjica Velike narodne skupštine na kojoj je doneta odluka o prisajedinjenju Banata, Bačke i Baranje Kraljevini Srbiji.\nVučić je rekao da Vojvodina nikada neće nikome pripadati nego Srbiji, koja ima čvrst koren u Vojvodini I poručio:\n-Srbiju nikada niko nije uspeo da pokori, pa neće ni danas.\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović rekao je da je odlukom Velike narodne skupštine pre sdto godina promenjen tok istorije I ostvaren san o srpskom jedinstvu.\nOn je ocenio da je Vojvodina u okviru Srbije doživela neviđeni prosperitet I izrazio uverenje da će napredak biti nastavljen.\nVučić je zajedno sa gradonačelnikom Novog Sada Milošem Vučevićem na Trgu republike otkrio spomenik kralju Petru I Karađorđeviću, podsetivši da je odluka o podizanju spomenika “kralju oslobodiocu” doneta još 1934. godine. On je kazao da se time odaje priznanje I vraća veliki dug prema kralju koji je zajedno sa vojskom I narodom prošao albansku golgotu.\nTom činu prisustvovalo je nekoliko hiljada građana, predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik, predsednica RS Željka Cvijanović, predstavnici republičke I pokrajinske vlasti.\nProslava velikog jubileja počela je otvaranjem Muzeja prisajedinjenja, u centru grada otvorena je multimedijalne izložba o događajima I ličnostima koji su obeležili Prvi svetski rat, stradanje I oslobođenje Srbije.\nNevladina organizacija Vojvođanski klub saopštila je da stotu godišnjicu priključenja Vojvodine Srbiji vlasti obeležavaju uz “falsifikate, lažnu istoriju i mitove”, među kojima je i reč “prisajedinjenje”.\n“Prisajedinjenje se nikada nije desilo. Priključenje jeste. Zato što se u dokumentu o priključenju Vojvodine Srbiji, ni na jednom mestu ne koristi pojam ‘prisajedinjenje’, već ‘priključenje’. Aktuelna vlast, zarad veće uverljivosti svoje predstave, koristi arhaizam, koji se ni pre sto godina nije koristio”, naveo je Vojvođanski klub u saopštenju za javnost.\nU Novom Sadu, Zrenjaninu, Kovačici, Baloj Crkvi, Vršcu, Srbobranu, Vrbasu, Novom Bečeju I Kikindi organizacija Mlada Vojvodina izlepila je proteklih dana plakate na kojima piše „Posle 100 godina i Hongkong je rekao doviđenja“.\nSrbi i Mađari nikad bliži\nMađarska je mnogo izgubila u Prvom svetskom ratu, istakao je Vučić, ali I ocenio da to nije pokvarilo odnose dva naroda.\n– Srbi ii Mađari nikada nisu bili bliži, naglasio je Vučić, rekavši da Srbija ima velike prijatelje u predsedniku Pokrajinske skupštine Ištvanu Pastoru i premijeru Mađarske Viktoru Orbanu.\nDodik: Ja sam Srbin iz RS,a ne bosanski Srbin\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik podsetio je da je na “Aranđelovdan dan 1918. Srpska vojska oslobodila Banja Luku I da je tada doneta odluka o priključenju tog kraja Srbiji”.\n-Ta odluka nije realizovana. Žao mi je što I mi nismo učestvovali u tom poduhvatu”, rekao je Dodik kazavši da ga vređa kada ga nazivaju bosanskim Srbinom, jer je on Srbin iz Republike srpske, a ne bosanski Srbin.\nTags: PRISAJEDINJENJE, PROSLAVA, STOGODIŠNJICA, VOJVODINA


Autor Tema: Uputstva za digitalne fotoaparate i kamere (Pročitano 140127 puta)\nuputstvo C 170.jpg (75.32 KB, 1005x595 - pregledano 45064 puta.)\n« Odgovor #20 poslato: Jul 06, 2009, 12:22:27 pre podne »\nCitat: Tviti Jul 02, 2009, 10:19:33 posle podne\nJesi li ga to prodao jaranici?\n« Poslednja izmena: Jul 10, 2012, 08:03:00 posle podne od strane Crni_bombarder »\n« Odgovor #21 poslato: Jul 12, 2009, 11:51:11 posle podne »\nIma li neko uputsvo ili informaciju o uputstvu za Canon Eos 500 D na srpskom? Unapred hvala!\n« Odgovor #22 poslato: Jul 13, 2009, 10:42:00 posle podne »\nPozdrav, nije se jos pojavilo na SRP, bice uskoro nadam se, a do tad moze jako dobro da posluzi od 450D koje moze da se skine u pocetnom postu ove teme.\n« Odgovor #23 poslato: Jul 14, 2009, 01:53:42 posle podne »\nPostoji li upustvo za nikon D90 na srpskom\n« Odgovor #24 poslato: Jul 14, 2009, 07:05:04 posle podne »\nMislim da postoji, nisam ga jos nabavio, bice uskoro. Ovo sto je okaceno u pocetnom postu ove teme za Nikon D80 zavrsava 95% posla.\n« Odgovor #25 poslato: Novembar 03, 2009, 07:57:46 posle podne »\nDa li neko ima uputsvo ili informaciju o uputstvu za Nikon D700 na srpskom? Unapred hvala,pozdrav\n« Odgovor #26 poslato: Novembar 03, 2009, 08:18:36 posle podne »\nKoliko znam - ne postoji. Nadam se da ce biti, prati pocetak ove teme, cim bude dostupno okacicu ga sa ostalim.\n« Odgovor #27 poslato: Oktobar 02, 2010, 08:22:11 posle podne »\nPostoji li upustvo za nikon d7000 na srpskom,,,,\n« Odgovor #28 poslato: Oktobar 02, 2010, 09:25:49 posle podne »\nPolako, bice pretpostavljam, kada D7000 pocne da se prodaje kod nas, pa nakon mesec-dva ce se verovatno pojaviti i PDF uputstvo na srpskom, okacicu cu ga ovde sa ostalima cim se pojavi.\n« Odgovor #29 poslato: Oktobar 27, 2010, 11:11:44 posle podne »\npostoi li uparsrvo za Nikon SB-R200 SPEEDLIGHT REMOTE KIT R1 na srpskom\n« Odgovor #30 poslato: Oktobar 27, 2010, 11:17:48 posle podne »\nVidim nov post na ovoj temi, pa reko' da vidim o čemu se radi, međutim nemogu u konkretnom slučaju da pomognem.\nIpak, nisam mogao da odolim a da se ne nasmejem na jedan od starijih postova:\n« Poslednja izmena: Jul 10, 2012, 08:07:52 posle podne od strane Crni_bombarder »\n« Odgovor #31 poslato: Decembar 26, 2010, 09:13:22 posle podne »\npa ljudi gde je upatstvo za nikon d7000,, ajde malo brze ,,\n« Odgovor #32 poslato: Decembar 26, 2010, 10:37:36 posle podne »\nBice u toku ove nedelje. Dobio sam ga, ali je CD bio prazan, nisu mi dobro narezali.\n« Odgovor #33 poslato: Decembar 29, 2010, 09:26:33 posle podne »\nSvaka cast ,,nemam reci ,, hvala,hvala,,havala,,,,,,,,\npozdrav Veliki ste\n« Odgovor #34 poslato: Decembar 30, 2010, 09:44:17 posle podne »\nDali moze da se nadze nesto na srpski za SB-R200 Remote kit R1\n« Odgovor #35 poslato: Januar 06, 2011, 09:49:26 pre podne »\nPostoji li negde uputstvo na srpskom jeziku za Sigmu SD14?\nCanon EOS 600D i 1100D\n« Odgovor #36 poslato: Februar 26, 2011, 04:48:19 posle podne »\n600D / T3i http://gdlp01.c-wss.com/gds/0/0300004720/01/eosrt3i-eos600d-im-en.pdf (8,4 MB)\n1100D / T3 http://gdlp01.c-wss.com/gds/1/0300004731/01/eosrt3-eos1100d-bim-en.pdf (6,6 MB)\nZa sada na engleskom.\n« Poslednja izmena: Februar 26, 2011, 05:52:40 posle podne od strane cronnin »\n« Odgovor #37 poslato: Jun 18, 2011, 10:40:38 posle podne »\nDa li neko poseduje uputstvo za upotrebu Nikona D300s i blica SB-900 ?\n« Odgovor #38 poslato: Jun 18, 2011, 10:51:24 posle podne »\nZa telo imamo samo od D300: LINK\nA za D300s, ovde ima na engleskom: Link\nVrlo je slično, pošto su oni funkcionalno minorno različiti.\nZa blic već nisam video, ali ako odgovara na engleskom, evo ga: LINK\n« Poslednja izmena: Jun 23, 2011, 12:09:33 pre podne od strane StORM48 »\n« Odgovor #39 poslato: Jun 22, 2011, 11:15:27 posle podne »\nHvala mada bi mi vise odgovaralo na srpskom ;-)\nAko neko pronadje, nadam se da ce postaviti link.\n« Odgovor #40 poslato: Jun 25, 2011, 02:02:52 posle podne »\nDa li neko moze da mi kaze gde mogu da skinem uputstvo za upotrebu na srpskom za Nikon L120. Hvala unapred\n« Odgovor #41 poslato: Jun 26, 2011, 09:30:50 pre podne »\nMože li neko da me uputi na sajt sa uputstvom za upotrebu Canon-a G11, na srpskom jeziku, odnosno da li neko ima štampano uputstvo.\n« Odgovor #42 poslato: Jun 26, 2011, 10:11:16 pre podne »\nPredlazem da probas za uputstvo da kontaktiras > www.refot.com\nZa sve kompakt (ne dSLR) fotoaparate postoji osnovno uputstvo na srpskom jeziku samo u vidu male stampane knjizice (20-tak strana) od koje nema neke velike vajde, dok se samo za dSLR fotoaparate rade detaljna u elektronskoj formi na CD-u. Imas ovo osnovno uputstvo za G10 okaceno na pocetnoj stranici ove teme, pa skini njega, gotovo je identicno sa G11.\n« Poslednja izmena: Jun 26, 2011, 10:13:07 pre podne od strane Crni_bombarder »\n« Odgovor #43 poslato: Jun 26, 2011, 10:14:57 pre podne »\nImate li uputstvo za SB-600 na srpskom?\nNikon D90 | Nikkor AF-S 18-55mm | Nikkor AF-S 55-200mm | Nikon Speedlight SB-600 | Manfrotto 718B |\n« Odgovor #44 poslato: Jun 26, 2011, 10:25:46 pre podne »\nVeruj da sve sto nabavim istog momenta okacim na pocetnu stranicu ove teme.\n« Odgovor #45 poslato: Septembar 08, 2011, 09:16:36 pre podne »\nza koji dan stiže Sony A580. Kako za nju nema uputstva, pokušao sam da skinem za A500 i A550 ali ne ide. Da li je sve u redu sa ovom stranicom ili ja negdje griješim? Uputstvo za A700 sam skinuo bez problema.\n« Odgovor #46 poslato: Septembar 08, 2011, 09:05:31 posle podne »\nTrebalo bi da sada radi. Hvala na obavestenju, ispravio sam.\n« Odgovor #47 poslato: Septembar 08, 2011, 09:29:26 posle podne »\nU međuvremenu sam na Sonyeurope skinuo uputstva za A580 i na hrvatskom i na srpskom.\n« Odgovor #48 poslato: Oktobar 12, 2011, 10:54:58 posle podne »\nDa li neko mozda ima uputstvo na srpskom za FUJI 6500fd ili me moze uputiti gde se moze skinuti.\n« Odgovor #49 poslato: Oktobar 14, 2011, 08:07:58 posle podne »\nuputstvo za sb900 na srpskom, hitno??? postoji li shansa???\n« Odgovor #50 poslato: Oktobar 15, 2011, 03:17:38 posle podne »\nImate na pocetku ove teme za SB800, razlika je minimalna.\nCitat: predrag7 Oktobar 14, 2011, 08:07:58 posle podne\n« Odgovor #51 poslato: Oktobar 15, 2011, 09:48:11 posle podne »\nvideo za sb 800, ali na zalost, nije za mene, vec za prijatelja (59 god), a ja stvarno nemam vremena da mu objashnjavam (btw, ja se ne bavim fotografijom, tako da bi morao da sve to sam probam i vidim gde su razlike pa da mu objashnjavam) i zato mi treba na srpskom bash za sb900... a on putuje za par dana, tako da mi je bash hica ;(\nhvala u svakom sluchaju na informaciji...\n« Odgovor #52 poslato: Januar 28, 2012, 09:07:38 posle podne »\nPostoji li negde uputstvo na srpskom jeziku zanikon sb 700\n« Odgovor #53 poslato: Oktobar 08, 2012, 11:37:25 pre podne »\nDa li postoji negde uputstvo za Sony HX200V? Ili ako ima neki sličan njemu.\n« Odgovor #54 poslato: Oktobar 08, 2012, 11:52:05 pre podne »\nostali jezici http://www.sony.rs/support/sr/product/DSC-HX200V/manuals\n« Odgovor #55 poslato: Oktobar 08, 2012, 06:56:00 posle podne »\nCitat: škrabalica Oktobar 08, 2012, 11:52:05 pre podne\nJoš jednom hvala, Škrabalice! Prvi link ne radi, ali sam skinula sa drugog.\n« Odgovor #56 poslato: Oktobar 15, 2012, 01:39:30 posle podne »\nDetaljnije uputstvo za SONY HX200V\n« Odgovor #57 poslato: Novembar 26, 2012, 12:04:19 pre podne »\nPotrebno mi je uputstvo na srpskom za NIKON D3200 ako neko ima... Hvala\n« Odgovor #58 poslato: Novembar 27, 2012, 09:16:52 posle podne »\nCitat: Spavac Novembar 26, 2012, 12:04:19 pre podne\nUputstvo za D3200 na srpskom je upravo postavljeno.\n« Poslednja izmena: Decembar 19, 2012, 08:59:34 posle podne od strane Crni_bombarder »\n« Odgovor #59 poslato: Februar 01, 2013, 08:30:44 posle podne »\n« Odgovor #60 poslato: April 22, 2013, 10:57:02 pre podne »\nDa l imozda neko ima srpsko upitstvo za CANON SX 240 HS ?\nPotreban mi je za drugara (kuma) .\n« Odgovor #61 poslato: Jul 18, 2013, 06:43:32 posle podne »\nHoce li biti uputstvo za 5D Mark III?\n« Odgovor #62 poslato: Jul 18, 2013, 08:34:35 posle podne »\nCitat: Ivan Jul 18, 2013, 06:43:32 posle podne\nMa imas za Mk II, haj dobar je i on!\n« Odgovor #63 poslato: Jul 18, 2013, 10:51:49 posle podne »\nCitat: Tviti Jul 18, 2013, 08:34:35 posle podne\n« Odgovor #64 poslato: Jul 18, 2013, 10:53:51 posle podne »\nNazalost, pretpostavlja se da ubuduce nece biti detaljnih uputstava na srpskom jeziku za Canon proizvode.\n« Odgovor #65 poslato: Jul 18, 2013, 10:56:12 posle podne »\nCitat: Crni_bombarder Jul 18, 2013, 10:53:51 posle podne\nIz kog razloga? Baš mi je čudno.\n« Odgovor #66 poslato: Jul 19, 2013, 08:15:38 pre podne »\nJednostavno tako je odluceno ovde. Stampace se samo mala osnovna uputstva (30-tak strana).\n« Odgovor #67 poslato: Avgust 29, 2013, 05:26:54 posle podne »\njel ima neko upustvo za nikon d700 na srpskom ...\n« Odgovor #68 poslato: Januar 23, 2014, 08:51:05 posle podne »\nIma li ko uputstvo za canon 6d na srpskom ? hvala\n« Odgovor #69 poslato: Januar 24, 2014, 09:09:30 pre podne »\nCa Canon EOS 6D ne postoji veliko detaljno uputstvo na srpskom jeziku, ima samo mala stampana knjizica od 20-30 strana (osnovno uputstvo), koja nije od neke velike pomoci, jer objasnjava kako upaliti fotoaparat, gde se ubacuje baterija, kartica, podesava datum i td.\n« Odgovor #70 poslato: Avgust 30, 2015, 01:03:24 posle podne »\nLink za uputstvo Nikona d5300 ne funkcionise mada sam ga pronasao ispod testa aparata.\nJedno pitanje, da li se pri kupovini Canonovih modela dobija detaljno uputstvo na srpskom ili samo ova skracena verzija ?\n« Odgovor #71 poslato: Avgust 31, 2015, 10:36:21 posle podne »\n« Odgovor #72 poslato: Avgust 31, 2015, 11:05:25 posle podne »\nTakodje hvala na odgovoru.\n« Odgovor #73 poslato: Oktobar 23, 2015, 12:15:49 posle podne »\nDa li neko mozda ima uputstvo na srpskom ili hrvatskom u PDF formatu za CANON 40D, ili 50D, posto su skoro isti fotoaparati.\n« Odgovor #74 poslato: Februar 25, 2017, 09:43:45 posle podne »\nDa li neko ima uputstvo za Canon 650d na Srpskom\n« Odgovor #75 poslato: Februar 25, 2017, 10:19:12 posle podne »\nMislim da ne postoji. Ja imam taj aparat i jedno vreme sam trazio po netu prevod uputstva. Doduse, odavno sam digao ruke od toga. Koristio sam njegovo originalno + prevod na srpski za 600d (koji se mogao naci na netu). Mislim da sam ga cak preuzeo sa oficijalnog Canon web sajta. Ako ti to nesto znaci mogu ti poslati....\n« Odgovor #76 poslato: Februar 25, 2017, 10:57:25 posle podne »\nHvala imam uputstvo za Canon 600d i ja nisam uspeo nigde da nadjem za 650d\n« Odgovor #77 poslato: April 14, 2017, 02:22:48 pre podne »\nIzvinjavam se što ovoliko kasnim ali ja imam Canon EOS 650D na srpskom - pdf od 10.9 M i 372 strane .\n« Odgovor #78 poslato: April 14, 2017, 10:11:49 pre podne »\nNasao sam, hvala u svakom slucaju


Zemlja se zagrijava deset puta brže od normalnog, novembar ove godine najtopliji dosad | olovka.info\nNaslovna Istaknuti tekstovi Zemlja se zagrijava deset puta brže od normalnog, novembar ove godine najtopliji dosad\nZemlja se zagrijava deset puta brže od normalnog, novembar ove godine najtopliji dosad\nZdravo MisterNo 08/12/2020\nZdravo MisterNo 08/12/2020 0 Komentar\nNovembar ove godine je bio najtopliji dosad registrovani mjesec na našoj planeti, a u Evropi je evidentirana najtoplija jesen, alarmantni su podaci iz izvještaja Službe za klimatske promjene Evropske unije Copernicus.\nOvi podaci su objavljeni danas, uoči pete godišnjice potpisivanja Pariskog sporazuma o klimatskim promjenama.\nPrema tome, 2020. godina se po temperaturi tako približila najtoplijoj zabilježenoj godini dosad, a to je 2016.\nPoređenja radi, na globalnom nivou, ovogodišnji novembar bio je za 0,77 Celzijevih stepeni topliji u odnosu na prosječnu temperaturu u referentnom periodu od 1981. do 2000. godine te za 0,1 Celzija topliji nego 2016. i 2019. godine, kada su evidentirane rekordno visoke temperature za novembar.\n“Čim se postavljaju ovakvi rekordi u temperaturi, onda je jasno da se cijeli svijet zagrijava”, kazao je Zeke Hausfather, klimatolog i direktor za klimu i energiju u Breakthrough Institute, istraživačkom centru za okoliš.\nERA5 global temperature anomaly for 1-25 November easily exceeds the previous record set in Nov 2016.\nWe've very likely just lived through the warmest November on record. And what's notable, during moderate La Niña. pic.twitter.com/GM0pP5Xhp8\n— Mika Rantanen (@mikarantane) November 30, 2020\nNajviše natprosječne temperature zabilježene su u sjevernoj Evropi, Sibiru i na Arktiku gdje je, zbog drastičnog otapanja morskog leda evidentiran njegov drugi najniži nivo u novembru dosad.\nPlaneta reaguje na najviše atmosferske nivoe ugljen-dioksida, a stručnjaci smatraju da njegov nivo u atmosferi inače prirodno fluktuira, ali da trenutna situacija nije uopšte takva.\nAnomalije površinske temperature zraka za novembar 2020, izvor: Copernicus Climate Change Service / ECMWF\nUzimajući u obzir protekle godine, Zemlja se nije ni približno ovako brzo zagrijavala. Taj podatak je NASA primijetila na osnovu prijašnjih klimatskih izvještaja.\n“Ovi klimatski dokazi nam otkrivaju da se zapravo trenutno zagrijavanje događa otprilike deset puta brže od prosječne stope zagrijavanja koja je potrebna. Ugljen-dioksid (CO2) od ljudskih aktivnosti raste brže za više od 250 puta, nego što se to događalo u prirodnom procesu u atmosferi”, stoji u saopćenju NASA-e, piše Mashable.\nPrema podacima Svjetske meteorološke organizacije globalna temperatura od januara do oktobra bila je za 1,2 stepeni Celzija viša od one u predindustrijskom periodu.\nBez obzira na temperature koje će biti izmjerene do kraja godine, ova će decenija biti zabilježena kao najtoplija dosad. Uz to, treba voditi računa o tome da je šest najtoplijih godina otkad postoje mjerenja zabilježeno od 2015. do danas.\nzagrijavanje planete zemlje\nPrasići skuplji u RS nego u Njemačkoj\nRuska vakcina stiže u RS u februaru


(VIDEO) MEDIJI IZOSTAVILI KLJUČNI DETALJ TRUMPOVOG GOVORA U SJEDIŠTU CIA-e: 'Trebali smo zadržati iračku naftu, ali dobro - možda ćemo imati još jednu šansu! - GlobalCir\nNakon što je u subotu predsednik SAD Donald Tramp posetio sedište CIA-e u Virdžiniji i održao govor zaposlenima u ovoj agenciji, većina svjetskih medija je izostavila jedan zanimljiv detalj. Da li se radi o propustu ili svjesnom izostavljanju ove informacije zaključite sami, ali dodajmo i da su domaći buržoaski mediji takođe kolektivno izostavili ovu, možda i najbitniju, Trampovu izjavu u toku posjete sjedištu CIA-e.\nAko pogledate reference koje smo gore naveli, vidjet ćete da su mediji prenijeli sve ostale detalje Trampove posete sjedištu CIA-e, od podrške ovoj obavještajnoj agenciji do sitnih doskočica kojima je predsjednik SAD-a nasmijao okupljene. Međutim, Trampovu sugestiju da bi SAD trebale da ukradu iračku naftu, vjerujemo slučajno, niko od njih nije prenio.\nSamo nekoliko svjetskih medija prenijelo je ovu informaciju, pa da vidimo šta je Tramp tačno rekao:\n„Kada su Sjedinjene Države ušle u Irak, trebalo je da zadržimo naftu. Rekao sam to iz ekonomskih razloga. Razmislite o tome, da smo zadržali naftu, vjerovatno ne bismo dobili DAIŠ, jer su tako zaradili svoj novac, tako da je trebalo da zadržimo naftu. Ali, dobro, možda ćemo imati još jednu šansu.“\nKao što vidite, radi se o izjavi koja zaslužuje naslovne strane svih ozbiljnih medija. Iako smo svi vrlo svjesni motiva iza imperijalističkih agresija na nerazvijene zemlje koje teže ekonomskoj nezavisnosti, nikada do sada nismo čuli ovako otvoreno priznanje imperijalističkih zvaničnika.\nOvdje sada možemo donijeti tri zaključka:\nStrategija otimanja iračke nafte je u suprotnosti sa više međunarodnih zakona i sporazuma Ujedinjenih nacija, ali primjena međunarodnog prava na imperijalističke sile ne važi.\nNeznanje američkog predsjednika o poslovanju sopstvene države je fascinantno. Količine nafte koju SAD crpe iz Iraka, od invazije na ovu zemlju, su ogromne, a pogledate li tabelu, vidjet ćete da je ekstrakcija nafte iz Iraka drastično opala tek usljed pojave DAIŠ-a i ponovnog upadanja zemlje u stanje haosa, što se odrazilo i na drastično smanjenje američkog uvoza. Takođe, zajedno sa Britancima, Rusima, Kinezima, Kanađanima… SAD dijele i naftna polja iračkog Kurdistana.\nBuržoaski mediji, u velikoj mjeri, koordinišu izvještavanje o „osjetljivim“ temama i jasno je da su propagandisti imperijalizma, ali ovo je prvi put da smo zabilježili ovakav slučaj koordinacije i kod nas.\nCijli Trampov govor u sjedištu CIA-e možete pogledati ovdje:\nTramp je na svom Tviter profilu 2012. godine izbacio sljedeći status: „Trebalo je da uzmemo više nafte u Siriji i više nafte u Iraku.“


Zvezda odbranila titulu, gol Pavkova presudio Mladosti - BIGportal.ba\nMaj 6, 2019 066\nFudbaleri Crvene zvezde po 29. put u svojoj istoriji osvojili su titulu prvaka Države.\nCrvena zvazda – Mladost 1:0 (0:0)\nStadion: “Rajko Mitić”. Kapacitet: 53.000. Sudija: Dragan Čolović (Raška). Crveni karton: Gobeljić (C. zvezda) u 68. minutu. Strelac: Pavkov u 82. minutu.\nCrvena zvezda: Borjan, Gobeljić, Savić, Babić, Rodić, Jovičić (od 84. Gajić), Jovančić, Ben, Marin, Vukanović (od 61. Ivanić), Joveljić (od 61. Pavkov).\nMladost Lučani: Rosić, P. Jovanović, Milošević, Šatara, Leković, Andrić, I. Jovanović (od 80. Pavlović), Pejović, Radivojević (od 87. Ristić), Bojić (od 84. Obiora), Bojović.\nPraktično, izabranici trenera Vladana Milojevića su odbranili titulu, može se reći apsolutno zasluženo jer su od početka do kraja trke bili ubedljivi, a na putu do novog trofeja izgubili su samo jednu utakmicu, od Čukaričkog na Banovom brdu.\nIzveštaj o stravičnom požaru: Od 78 putnika i članova posade ruskog aviona samo 37 preživjelo


"Okrenut" i CSKA, Fenerbahče nastavlja da gazi!\nNaslovna Košarka Evroliga “Okrenut” i CSKA, Fenerbahče nastavlja da gazi!\nFenerbahče je konačno pokazao svoje pravo lice i upisao veliku i važnu pobedu u 21. kolu Evrolige. U sred Moskve pao je CSKA sa 89:83 (15:21, 23:17, 25:28, 26:17).\nFenerbahče je tako nastavio pobedničku seriju, pošto mu je ovo šesta vezana pobeda u Evroligi, kojom je došao na deobu osmog mesta. Mučili su se gotovo čitave sezone, ali sad konačno igraju onako kako znaju.\nKljučna je bila poslednja deonica, u kojoj je Fenerbahče uspeo da preokrene rezultat, a onda i sačuva to vođtvo uprkos naletu CKSA. Najefikasniji u pobeničkom timu bio je Jan Veseli, koji je upisao 24 poena, pratio ga je Nando De Kolo koji je dodao dva manje, dok je srpski košarkaš Marko Gudurić dodao osam poena.\nU ruskom timu istakao se Šengelija sa 18 poena, dok su Nikola Milutinov i Danijel Heket dodali po 12 poena.\nCSKA je sjajno otvorio utakmicu i već posle nekolio minuta stigao do dvocifrene prednosti, ali je Fenerbahče uz mini seriju uspeo da prepolovi zaostatak.\nGotovo identičnu igru gledali smo i u drugoj deonici, a CSKA ni na sekund nije ispuštao prednost koju je stekao još u prvom periodu.\nIpak, trojkom u samom finišu ovog perioda, turski tim je uspeo da stigne do izjednačenja, a početkom treće četvrtine i do prve prednosti. U nastavku smo gledali prilično izednaenu igru oba tima, pogađali su Majk Džejms, ali i srpski igrali Marko Gudurić i Nikola Miluinov.\nTek što su se vratili na parket, CSKA je ponovo poveo sa +5 i činilo se da će konačno osigurati pobedu, ali košarkaši Fenerbahčea se nisu predavali tako lako.\nPoslednji minuti doneli su i novi preokret. Fener je uz poene Džarela sigi dlo prednosti od 78:75. Uzvratio je ruski tim preko Šengelije, pa smo ponovo došli do izjednačenja, a Fener je svoje nove poene našao preko Jana Veselog, koji nije grešio na liniji penala.\nCSKA je posle faula nad Heketom prilikom za tri poena i tehničke Igoru Kokoškovu imao priliku da povede, ali od šest penala pogodili su samo tri i rezultat je ponovo bio izjednačen.\nVeseli je vezao šest poena, a u završnici je poađao i De Kolo, naročito sa linije penala, pa je Fener uspeo da sačuva svoju prednost i ne poklekne pre naletom CSKA.\nU narednom kolu Evrolige, CSKA će igrati protiv Albe u Berlinu, dok će Fenerbahče dočekati Makabi iz Tel Aviva.\nPrethodni tekstRoma kažnjena za nesmotren potez\nSledeći tekstObjavljen kalendar MotoGP šampionata\nFlaki 23 januara, 2021 At 14:29\nRazocarao me je CSKA…Fener je pruzio bas bas zrelu partiju…i nisam ocekivao da ce da pobede u Moskvi.\nUki 23 januara, 2021 At 12:54\nOdlična igra na gostovanju, Bravo.\nNidza007 22 januara, 2021 At 22:16\nFener malo po malo i penje se polako na tabeli.. Sjajna utakmica i odlican posao Kokoskova. Nadam se da ce nastaviti da redjaju pobede.\nLojd: Uvek su me potcenjivali, Zvezda može da pobedi svakoga\nAleksandar Knežević - 14 novembra, 2020 3


CATIA V5 - Strana 3\n05.08.2009., 13:49 #51\nPricam ono sa cime sam upoznat. Radionicki crtezi su poodavno stvar proslosti u mnogim firmama. To udaranje glavom u zid deluje previse detinjasto za ovako ozbiljnu temu.\n05.08.2009., 13:55 #52\nAli kod nas nisu prošlost...\n05.08.2009., 13:55 #53\nda..narocito je detinjasto kad se pokvari hard a cd/dvd je po marfijevom zakonu pukao i ostanes bez dokumentacije\nsvaka ozbiljna firma pravi backup u "papiru" bez obzira kako radi.\nto sto neki inzenjerski biroi rade na kompjuterima krajnje neodgovrno i neozbiljno na licenciranim ili piratskim softverima ne svrstava ih u domen "ozbiljnih" firmi\n05.08.2009., 14:00 #54\nA tehničari, majstori u proizvodnji? Npr. kod nas numeričke mašine za rezanje na prste možeš prebrojati... Šta će oni sa dokumentacijom u elektronskoj formi?\n05.08.2009., 14:05 #55\npa naravno..pusti nove tehno gikove\non ocigledno misli da svi koriste NUMA-e\nNaravno da su CAD /CAM programi ne buducnost nego sadasnjost i veoma dobra i potrebna stvar koja olaksava i ubzava proces proizvodnje ali reci da oni izbacuju pisanu formu je vise nego smesno (narocito deo da to rade ozbiljne firme). Nije to prosta zamena rapidografa stampanim materijalom\nI na kraju ne razumem..kako misle uopste da pregledaju na terenu model..da pale laptopove? da kupuju licence softvera za laptopove koje inzenjeri nosi na teren..mislim smesno...i naravno detinjasto\n05.08.2009., 14:08 #56\nKo zna čim se čovek bavi? Nismo u tako naprednom tehničko-tehnološkom okruženju kao on.\n05.08.2009., 14:17 #57\nNa terenu se to upravo tako radi, nose se laptop računari sa piratskim verzijama softvera... Ali to je najčešće kontrola, bitna je proizvodnja, ne može inženjer da stražari kraj majstora u hali koji radi na klasičnoj mašini koja nema računarsko upravljanje i da mu svetli dok ovaj ne odradi posao na osnovu modela sa njegovog laptopa...\n05.08.2009., 16:05 #58\nNUMA-numericki upravljana masina alatka,tj busene trake itd,to je stvarno davna davna proslost ali kod nas se jos uvek na svim fakultetima/visokim skolama to izucava,e to je za lupanje glavom o zid(po mogucnosti profesorovom).Mada ako ti nesto donosi pare...\nE sad ajd da se ne udaljimo puno od teme,kakva je ta nova knjiga koju pominjete,tj CATIA V5 za masinske inzenjere?Kupio sam pre dve godine od F.Karam i C.Kleinsmit knjigu CATIA V5,ali je jeko jeko lose bila uradjena,vise me je zbunila nego sto sam nesto skontao,e sad od istih autora knjiga za CATIA V5,dizajn mehanizama i simulacija ili tako nesto,nije mi pri rucai je jako dobra preporucio bih je svima koji hoce da nesto nauce.\n06.08.2009., 21:45 #59\nKonacan crtez na papiru sa koga se gleda jel u 3du ili 2du?????\nacad moze da zadovolji sve prohteve samo ako poseduje jedan stepen znanja koji je potreban da za to sto zelis da nacrtas. 3d cad/cam programi su jednostavniji jer konstruktor ne mora da zamislja projekcije u glavi vec ih jednostavno vidi na ekranu preko programa... Inace rezultat kod oba je isti!\n06.08.2009., 22:18 #60\nStvar je u tome sto se uopste ne gleda sa papira vec se obradni procesi odredjuju direktno sa 3D modela i izvodi G-code za masinu.\nRezultat nije isti jer kod programa koji nisu parametarski ne mozes da menjas neke dimenzije modela a da se ostale sve automatski "sloze". Mora da se pravi razlika izmedju modeliranja i crtanja.\n06.08.2009., 22:21 #61\nNije li Mehanikal Desktop takođe parametarski program za modeliranje?\n06.08.2009., 22:23 #62\nOnda ne poznajes toliko dobro acad...\n06.08.2009., 22:51 #63\nNe znam, moguce da su neke novije verzije parametarske...no, nije ni vazno, ja sam komentarisao razliku izmedju parametarskih i neparametarskih programa.\n06.08.2009., 22:53 #64\nNe poznajem ga uopste niti imam potrebe za time...ali neko ovde pomenu da ACAD nije parametarski program.\n07.08.2009., 13:36 #65\nACAD je vektorski program.....\n07.08.2009., 13:54 #66\nAcad je bio pojam za nas sve kada smo poceli studirati,profesor nacrtne nam ga je toliko nahvalio da je to bilo strasno.Kasnije sam video da je dovoljno jedno pre podne da bi sve naucio sto ti treba.Ti ne vidis ili ne znas razliku izmedju parametarskog projektovanja i Acada.Lepo ti je Tex rekao,znaci u parametarskom projektovanju ti mozes da menjas odredjene dimenzije odredjenih ficera,polozaj delova u sklopu itd.Mechanical Desktop jeste parametarski softver na platformi Acada,po mom misljenju odlican!!!I dan danas ga imam instaliranog,ima ogromnu bazu standardnih delova koji se vrlo lako ubacuju u sklop,i lako se manipulise njima.Inventor je po meni sr..e najvece koje je Auto Desk izbacio,ni u jednom segmentu ne moze da se poredi sa CATIA koja je po meni vrh.Mechanical Desktop je prestao da se proizvodi pre sedam godina,tacnije 2002 godine nalazi se na instalacionim diskovima Inventora ali ne razvija se,od verzije 2010 ga vise nece biti ni tako.Po meni to je najveca glupost koju su uradili,Mechanical Desktop-u je falilo samo da mu nadograde modul za zavarivanje,malo nabudze FEA i da poboljsaju Drafting,tj da recimo ima opciju kao CATIA Do Not Cut In Section View,inace on ima dodatke za CAM,pa cak i za FEA,Surface mu je dosta jak,ima cak opciju Axial Paterrna (racimo CATIA je nema),tako da bi za ovu nasu industriju gde je sve pomocu stapa i kanapa bio i vise nego dovoljan.\nSam Acad nije los da se recimo crtez u CATIA snimi kao DWG pa da tu nesto cifras pod uslovom da ces to da stampas.\nCATIA koriste Boeing,Airbus itd tako da nema potrebe o njoj polemisati i raspravljati.\nAko si jos student,a predpostavljam da jesi,nemoj biti tvrdoglav uzmi i uci neki parametarski sovtver,nije ni bitno koji.\n07.08.2009., 22:30 #67\nDa ne znam da radim u CATIA, SW, PRO/e ne bih pricao...\nAko mozes nesto da zavrsis u acadu ne vidim potrebu da u nekom drugom programu radim.\nOvo ne vazi za sve poslove i sve crteze, ali mislim ono sto sam ja sretao da je za nasu industriju sasvim dovoljan i MD2002...\n07.08.2009., 22:32 #68\nI ja bi rekao da je MD za naše uslove koristan softver.\n08.08.2009., 08:47 #69\nLjudi, član sam nekoliko furuma čija je tematika CAD, inače sam mašinski inženjer, aktivno radim u CATIA V5 i SolidWorks-u, a trenutno učim NX6. Imam iskustva u radu sa sljedećim programima: AutoCAD (2000, 2002, 2004, 2005, 2009), Mechanical Desktop 6, Inventor 10, Pro/ENGINEER (2000i, Wildfire 2 i 3), CATIA V5 (R9, R10, R14, R16 i R19), SolidWorks (2001Plus, 2004, 2006, 2007, 2008, 2009) i NX6.\nVećih gluposti od izjava pojedinih članova na ovom forumu nisam čuo, izjave tipa "AutoCAD je dovoljan, nema potrebe učiti druge programe" i slične izjave su, blago rečeno, glupost i rezultat su ne poznavanja struke i vremena i prostora u kome se nalazimo. A još kad vidim da postoje osobe koje ne poznaju razliku između 3D modelera i običnog 2D programa, i još ne poznaju razliku između parametrizovanog i neparametrizovanog softvera, pa to je neshvatljivo!!! Parametrizovani softver i sam pojam "parametrizacije" miješati sa tipom grafike (vektorska ili rasterska grafika) je kao miješati babe i žabe!!! I još gore!!! Sramota!!! Kako takve osobe onda da shvate sinhronu tehnologiju koju uvodi SIEMENS PLM Software u svojim programima NX i Solid Edge, gdje se izbjegava stroga hronološka zavisnost mlađih od starijig elemenata parametarskog modela?! Strašno!!!\nNapredak je nezaustavljiv, i više se tehnička dokumentacija ne radi na klasični način. Čak se više ne radi ni 2D dokumentacija. Zašto? Jednostavno, ide se ka stvaranju potpuno automatozivane fabrike, a samim tim i proizvodnje, kako bi se čovjek-majstor izbacio iz proizvodnje. Zašto? Jer je čovjek živo biće, griješi, umara se, donosi pogrešne odluke, mora da jede, da spava, da pravi pauze u radu, nervira se, podložan je stresu,... što sve dovodi do toga da proizvodi budu lošijeg kvaliteta, sa greškama, uz kašnjenje i neminovno poskupljenje proizvodnje. Zato su prvo uvedene NC mašine, pa CNC, pa DNC,... Na takvim, savremenim, mašinama nema majstora, postoje samo tehničari koji prate izvršenje procesa proizvodnje, i inženjeri koji definišu tu istu proizvodnju. Samo je takva proizvodnja konkurentna na svjetskom, tj. globalnom tržištu.\nAutoCAD u mašinstvu već odavno više nema šta da ponudi. To je jednostavno činjenica. Danas su tu programi tipa CATIA V5, NX6 i Pro/ENGINEER, koji su programi gornje klase (CAD/CAM/CAE i PLM programska rješenja), te SolidWorks, Solid Edge i Inventor, kao programi srednje klase, i to je ono što vrijedi i na čemu se danas zasniva savremena proizvodnja i industrija uopšte.\nIći mimo toga je isto kao ići glavom kroz zid. Možete udarati, ali bez obzira koliko vam je glava tvrda, zaboljeće vas, kad-tad.\n08.08.2009., 09:54 #70\nSada si gotov stvarno... ...ima na krst da te razapnu, ko je jos video da se dokumentacija ne cuva na 'artiji, lepo uradjena rapidografom\n...ja sam ustvari ovde poslao par poruka da bih pokusao ljudima koji pocinu da uce CATIA da pomognem oko izbora literature, pa se diskusija nastavila u drugom smeru.\n08.08.2009., 13:58 #71\nDobro sad miiiiiiiir covek vam je lepo i tacno sve objasnio,pa kako ko hoce.\nPo meni je druga strana medalje samo to sto je jako malo firmi danas u Srbiji koje tako nesto hoce,ovde su se dinosauri previse zadrzali,ponekad pomislim da su ovi nasi otporni i na komete .\nEnigma kakvo je tvoje misljenje,da li je NX6 trenutno uprednosti u odnosu na CATIA?\n08.08.2009., 14:20 #72\nNie fer...ja ne smem da odgovorim\n08.08.2009., 17:22 #73\nMoj prijatelj Tex707 je jedan od najboljih poznavalaca CATIA V5 pa ga možete pitati sve u vezi tog programa, a ja ću vam sad iznijeti mišljenje jednog mog drugog prijatelja koji isto jako dobro poznaje i CATIA V5 i NX jer jako dugo radi i u CATIA V5 i u NX programu (čovjek sa naših prostora, inženjer, radi u Njemačkoj, površine "A" klase i tanki limovi za auto industriju), dakle, po njegovom ličnom iskustvu u CATIA V5 se lakše modeluje nego u NX i moduli za površine su najbolji upravo u CATIA V5. Sa druge pak strane, NX ima najbolji CAM. Takođe, FEM/FEA je bolji u NX nego u CATIA V5.\n08.08.2009., 20:08 #74\nHa ha ,ne nisam nista lose mislio znam da je Tex crni pojas 10 dan CATIA,jako bih voleo da cujem njegovo misljenje.Kao drugo ako ti je 78 neki simbol za godiste nemoj mi persirati,jer sam mladji par godina .\nInace na YouTube ima dosta tutorijala za CATIA i SW i za NX6.\nTo me jako zanima sto si spominjao,izbegavanje hronoloske zavisnosti roditelj dete,cuo sam da su u AutoDesk slicno pokusali Born tehnikom kod Inventora 11,ali im nije uspelo.\n09.08.2009., 03:35 #75\nKao što već rekoh pojedine kolege izgleda da nisu sa planete zvane Srbija...


Batina i dalje vaspitava decu: Fizičkom ili psihičkom kažnjavanju u Srbiji izloženo 43 odsto dece | Društvo | Novosti.rs\nBatina i dalje vaspitava decu: Fizičkom ili psihičkom kažnjavanju u Srbiji izloženo 43 odsto dece\nV. C. S. | 10. mart 2020. 10:33 | Komentara: 3\nPrema podacima Unicefa, čak 43 odsto dece u Srbiji između jedne i 14 godina bilo je izloženo barem jednom vidu psihološkog ili fizičkog kažnjavanja, koje su činili članovi njegove porodice\nPoslanici optužili porno industriju da promoviše NASILjE NAD DECOM za vreme pandemije\nNapadnuta trojica dečaka, pretučeni (11) prebačen u Institut za majku i dete\nČAK 43 odsto dece u Srbiji između jedne i 14 godina bilo je izloženo barem jednom vidu psihološkog ili fizičkog kažnjavanja, koje su činili članovi njegove porodice, pokazalo je istraživanje Unicefa. Oko 39 odsto izloženo je psihološkom, a 17 odsto fizičkom kažnjavanju.\nBatinama se najčešće vaspitavaju deca od tri i četiri godine, a teško fizičko kažnjavanje pretrpelo je osam odsto mališana, i to više devojčica nego dečaka.\nCentar za prava deteta sprovodi obuke o pozitivnom roditeljstvu za nastavnike i nastavnice u osnovnim školama, kako bi oni dalje preneli stečeno znanje i veštine roditeljima. Obuke se odvijaju u okviru projekta "Prava deteta u politikama i praksi", koji realizuju u saradnji sa organizacijom Save the children, uz finansijsku podršku Vlade Švedske.\nKroz program pozitivnog roditeljstva, roditelji će biti osnaženi da umesto telesnog kažnjavanja dece primenjuju alternativne pristupe i nenasilne metode odgajanja. Imaće priliku da steknu znanja o načinima pristupa detetu kada je ljuto ili agresivno, da prepoznaju i kontrolišu sopstvene emocije i razvijaju pozitivnu komunikaciju, da se upoznaju sa efikasnim vaspitanjem i pozitivnim nagrađivanjem, da nauče da postavljaju jasne granice i grade autoritet.\n- Međunarodni standardi u oblasti prava deteta obavezuju države da osiguraju zaštitu dece od telesnog kažnjavanja u svim okruženjima, uključujući i porodično. Zabrana telesnog kažnjavanja pokazuje da društvo smatra da su deca važna - saopštava Centar za prava deteta.


Savjetodavni odbor pri američkoj Upravi za hranu i lijekove (FDA) podržao je hitnu upotrebu vakcine protiv korona virusa kompanije Moderna, prenosi Reuters.\nTako je osigurana druga mogućnost zaštite od COVID-19, nakon što je ovaj Odbor prošle sedmice, 11. decembra, podržao hitnu upotrebu Pfizerove i BioNTechove vakcine.\nOdobrenje Savjetodavnog odbora pretposljednji je korak prije zvaničnog odobrenja vakcine. Formalno odobrenje FDA očekuje se u petak, piše New York Times. Moderna bi tada počela isporuku miliona doza, namijenjenih zdravstvenim radnicima i stanovnicima domova za starije.\nU studiji na 30 hiljada osoba Modernina vakcina pokazala se efikasnom u 94 posto slučajeva, pružajući snažnu zaštitu.\nDruga vakcina je ovoj zemlji prijeko potrebna jer brojevi zaraženih, hospitalizovanih i umrlih rastu. Sjedinjene Države vode u svijetu po ukupnom broju zaraženih, s više od 1,6 miliona potvrđenih slučajeva i skoro 309.000 prijavljenih smrtnih slučajeva, navodi AP.\nNakon odobrenja FDA, američki zvaničnici planiraju isporučiti početnu pošiljku od skoro 6 miliona doza Modernine vakcine. Vakcinu treba čuvati na regularnim niskim temperaturama zamrzivača, ali ne na ultra hladnoj temperaturi potrebnoj za čuvanje vakcina Pfizer-BioNTech-a.\nBit će potrebno stotine miliona dodatnih vakcina da bi se vakcinisala opšta populacija, što se očekuje tek na proljeće ili ljeto. Američka vlada je preko Operacije "Warp Speed" naručila 200 miliona doza Modernine vakcine i 100 miliona doza vakcine Pfizer-BioNTech. Zvaničnici pregovaraju o kupovini dodatnih doza.


Filmski program za januar 2021. godine ‹ KCNP\nFilmski program za januar 2021. godine\n05 jan 2021 Postavio admin\nUlaznice će biti u prodaji na biletarnici Kulturnog centra od ponedeljka, 11. januara u periodu od 13.00h do 20.00h.\nNAPOMENA: Posetioci bioskopa su u obavezi da se pridržavaju propisa koje je doneo Krizni štab na nivou države.\nMoguće je da producenti filmova (zbog pandemije covid19) odlože najavljene izlaske filmova (tako da bude otkazivanja zakazanih projekcija u našem bioskopu). Ukoliko to bude slučaj, blagovremeno ćemo vas obavestiti putem društvenih medija.\n14. januar 2021. godine\n’’Jakari i veličanstveno pero’’ – 2D – 14.00h\n’’Sećanja iz Italije’’ – 2D – 16.00h\n’’Čudesna žena’’ – 2D – 18.00h\n’’Tesla’’ – 2D – 16.00h\n21. januar 20201. godine\n’’Kako se rešiti Deda Mraza’’ – 2D – 18.00h\n’’Kako se rešiti Deda Mraza’’ – 2D – 16.00h\n’’Ukleta kuća’’ – 2D – 18.00h\n28. januar 2021. godine\n’’Fantastični povratak u Oz’’ – 2D – 14.00h\n’’Takav si kakav si’’ – 2D – 16.00h\n’’Voz za Busan: Zona zombija’’ – 2D – 18.00h


Kako pomoću aplikacije da proverite kurs evra na telefonu? (VIDEO) - PametniTelefoni.rs\nHome / Aplikacije / Android / Kako pomoću aplikacije da proverite kurs evra na telefonu? (VIDEO)\nAndroid | 31. jul 2018 | Marjan Stojanović\nKako pomoću aplikacije da proverite kurs evra na telefonu? (VIDEO)\nEvo kako da proverite kurs bilo koje valute, uključujući i kurs crypto valute, uz pomoć samo jedne aplikacije! Što je najbitnije, možete pogledati koji je kurs i u menjačnicama!\nProveravanje kusra evra, ili možda neke druge valute, je nekom svakodnevnica jer se bavi poslom koji to zahteva. Samim tim, bitno je da postoji način da se to lako i brzo obavi. Upravo tome služe aplikacije za pametne telefone.\nJedna od novijih aplikacija za proveru kursa evra, dolara, krune, ili bilo koje druge valute, je upravo “Kursna Lista”. Ona je besplatna može se preuzeti sa Google Play prodavnice.\n>> Kursna LIsta <<\nAko izuzmemo to što aplikacija ima sjajan dizajn, jednostavan i lak za konzumiranje, Kursna Lista nudi i uvid u kurs skoro svih valuta, u svega par dodira. A ono što aplikaciju čini drugačijom, pa hajdemo reći, boljom od svih drugih aplikacija njoj sličnih, je to što je moguće proveriti kurs u VIP i DOK menjačnicama. Takođe, postoji i isečak gde se brzo može proveriti kurs najpopularnijih crypto valuta.\nJednom kada pokrenete aplikaciju, na početnoj strani će vam se izlistati srednji kurs Narodne Banke Srbije prema valutama.\nKako bi pristupili ostalim kategorijama, potrebno je izvršiti gesturu koja podrazumeva prevlačenje prsta sa desne strane ekrana na levu. Svim tim ostalim kategorijama se mogže prstupiti i dodirom na “sendvič” taster koji se nalazi u gornjem levom uglu ekrana.\nNaredna kategorija, odnosno stranica, prikazuje kupovni i prodajni kurs Narodne Banke Srbije.\nPotom imamo stranicu koja prikazuje kurs određene valute prema bankama, kako kupovni, tako i prodajni. Podrazumevani kurs je “euro”, dok promenu kursa vršite dodirom na narandžasti taster “eur” koji boravi u gornjem desnom uglu liste.\nNaredna gestura prstom vas vodi ka listi menjačnica i kursu valute koji oni nude. Za sada je ta lista prilično kratka, ali ono što znamo je da će se vremenom produžiti. Kako tvorci aplikacije navode, potrebno je se određeni uslovi ispune kako bi se neka do menjačnica našla na listi.\nTu je i konvertor koji vam omogućava da brzo i lako izračunate koliko novca ćete dobiti ili ptrošiti pri konverzije određene valite. Osim toga što možete da podesite valute za konverziju, tu je i opcija za određivanje banke ili menjačnice prema čijem će se kursu vršiti konverzija.\nI na kraju imamo stranicu koja prikazuje kurs najpopularnijih crypto valuta kao što su Bitcoin, Tether, Ethereum, EOS, Bitcoin Cash, Dash, itd, itd…\nPhotos by: Saša Radovanović | BLM Film\nKursna Lista aplikacija je praktično dodatak sajta www.kursnalista.rs. Sam sajt pruža brojne korisne infromacije te vas savetujemo da ga “čekirate”.\nAndroid | 31. jul 2018


Drvene ograde, Banatsko Veliko Selo :: Daibau.rs\nDRVENE OGRADE, BANATSKO VELIKO SELO\nTražim dobrog stolara za drvene ograde: Skupili smo i proverili stolare za drvene ograde, koji rade u mestu Banatsko Veliko Selo i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani stolari za drvene ograde će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan stolar za drvene ograde Banatsko Veliko Selo, koji može da uradi:\tmobilne panelne drvene ograde, drvena ograda smreka, piljena drvena ograda, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Sada penzionisani Atija (89), nagrađivani britansko-libanski matematičar, predstavio je svoj rad na skupu u Hajdelbergu, za koji tvrdi da je "jednostavan dokaz" Rimanove hipoteze, a da li je uspeo da reši jedan od najpoznatijih >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << nerešenih problema u matematici utvrdiće komisija, navodi magazin "New scientist".\nKurir: REŠEN MILENIJUMSKI PROBLEM KOJI JE 160 GODINA IZLUĐIVAO MATEMATIČARE: Nagrada je milion dolara, a rešenje ponudio naučnik od skoro 90 godina! (VIDEO)\nB92: Matematičar rešio problem koji je 160 godina izluđivao njegove kolege\n25.Sep.2018: Novi Sad\n25.Sep.2018: Radio 021


Ljubavni horoskop za 21. februar: Trenutno ni ne razmišljate o ljubavi, partnera doživljavate kao prijatelja! – Gloria\nLjubavni horoskop za 21. februar: Trenutno ni ne razmišljate o ljubavi, partnera doživljavate kao prijatelja!\nLjubavni horoskop za 21. februar donosi velike promene, a jedan znak će obnoviti erotsku vezu…\nŠta predviđa ljubavni horoskop za ostale znakove, pročitajte na sledećoj strani…\nFoto: Antonio Diaz iStock Getty Images Plus via Guliver\nJelenu Karleušu savladale emocije – Pevačica opet u suzama!


Koordinaciono tijelo Vlade TK najavljuje moguće popuštanje mjera - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIKoordinaciono tijelo Vlade TK najavljuje moguće popuštanje mjera\nSagledavanjem svih aspekata epidemiološke situacije Koordinaciono tijelo Vlade Tuzlanskog kantona za praćenje stanja pandemije COVID-19 zaključilo je da će u narednom periodu sagledati mogućnosti popuštanja dijela propisanih mjera. Kao prioritet postavljeno je pokretanje „hladnog programa“ sa akcentom na dijagnostičke usluge na Univerzitetsko kliničkom centru Tuzla.\nPrevious articleRamazanska poruka reisa Kavazovića: Odreknimo se velikih zajedničkih iftara\nNext articleIz kabineta predsjednika Slovenije za : Pahor je protiv ideja o raspadu BiH


Faktor | Konakovićev drugi zamjenik potvrdio ono što Izetbegović godinama govori: Kod Vučića sam išao...\nDenis Zvizdić, drugi zamjenik predsjednika Naroda i pravde u vrijeme podnošenja zahtjeva za reviziju presude po tužbi Bosne i Hercegovine protiv Srbija pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu u februaru 2017. godine bio je visokopozicionirani član SDA i predsjedavajući Vijeća ministara BiH.\nZvizdić tvrdi kako nije znao šta se u februaru 2017. godine dešavalo oko podnošenja zahtjeva.\n- Nikada nisam prisustvovao ni u pripremi, ni izradi revizije. Nisam bio pozvan niti na jedan sastanak koji se ticao i na kojem se raspravljalo o reviziji. Nisam bio ni u Vijećnici. Ideja da (Safet) Softić i ja odem u Beograd došla je od gospodina Bakira Izetbegovića, i vjerovatno je nastala na bazi sigustije Rasima Lajića koji je sugerirao SDA da bi dobro bilo da se održi jedan takav sastanak i da se to kaže Vučiću.\nU Beograd smo otišli, na molbu Izetbegovića, kako bismo Aleksandru Vučiću prenijeli sasvim jednostavnu poruku, da će revizije biti, da se tiče rukovodstva Srbije iz vremena agresije i da se očekuje da neće doći do drastičnih pogoršavanja odnosa dviju zemalja. Navodi da je Izetbegović Vučiću poslao poruku kako se ne treba brinuti i da ništa neće biti od revizije nisu istiniti. To je neistina i ovo je poruka koju je Izetbegović poslao Vučiću - tvrdi Zvizdić.\nIako je izetbegović u brojnim istupima proteklih godina govorio isto što je sada rekao i Zvizdić, uglavnom se u javnosti spinovalo kako je on slao emisare Vučiću da mu prenesu kako od revizije neće biti ništa.\nTokom intervjua koji je dao za Euronews prošle godine, predsjednik SDA je rekao:\n- Nisam ja poslao nikoga da Vučića bilo šta zamoli. Ja sam poslao da mu kažu da idem u tom smjeru. Da ću se potruditi da dođe do revizije jer Srbija je ovdje kriva itekako. Ja sam Vučiću poslao poruku da se to odnosi na krivicu režima koji je to radio devedesetih godina i da ja ne želim s modernom Srbijom da imam konflikt - rekao je on tada, a što je Zvizdić kao jedan od emisara i potvrdio.\nDenis ZvizdićNarod i pravdarevizijapresudaHagBakir Izetbegović


[quote=Malipinko post_id=9499884 time=1394868088 user_id=98627] Kakšna se ti pa zdi lega, ali je zadnja prostorska prema veliko boljša od nekdanje? V testih načeloma kar zelo pohvalijo lego. [/quote]


Konjunktivitis je zapaljenje tanke, providne membrane - sluzokože koja oblaže unutrašnju površinu očnih kapaka i vidjivi, beli deo očne jabučice, poznat kao beonjača. Upalni proces se obično razvija na oba oka, a može da se desi prvo na jednom oku, pa da se kroz dan-dva pojavi i na drugom. Isto tako, moguće je da zapaljenje protekne asimetrično, odnosno da bude vrlo izraženo na jednom, a znatno manje na drugom oku. Manifestuje se crvenilom, otokom kapaka, suzenjem, ponekad i gustom sekrecijom iz oka.\nBeba može da se inficira tokom porođaja, ukoliko prolaskom kroz porođajni kanal beba dođe u kontakt sa bakterijama iz cervikalnog kanala ili vagine majke. Kapljičnim putem se prenosi ukoliko osoba koja ima jaku respiratornu infekciju i kašlje, kija, ili diše u blizini mališana. Takođe, može se desiti da se infekcija prenese direktnim kontaktom, tako što osoba prljavim rukama dodiruje ruke ili lice bebe.\nŠta može biti uzrok za nastanak konjuktivitisa kod male dece?Uzroci za nastanak zapaljenja oka kod dece mogu biti razni spoljni faktori, bakterijski, virusni, alergijski, ili hemijski (dolazi do nadražaja oka ako dođe u kontakt sa nekom hemikalijom, recimo hlor u bazenu...).\nKod dece se najčešće javlja, bakterijski (uzrokuju ga bakterije streptokoke, stafilokoke, pneumokoke), virusni (različiti virusi mogu biti uzročnik infekcije), alergijski (glavni uzročnik je polen) konjuktivitis i ukoliko je uzrok herpes ili kontakt sa hemikalijama\ndetetu smeta svetlost – mršti se, plače\nKako da prepoznam da moje dete ima konjuktivitis?\nUkoliko iz nekog razloga ne možete odmah otići lekaru kao prva pomoć može da posluži blagi rastvor biljnog čaja. Ako mališan ne može da otvori oči, jer se skupilo mnogo gnoja, bebine okice umijte blagim, mlakim čajem kamilice. Dve kafene kašice je dovoljno na 50 ml ključale vode. Ostavite da odstoji desetak minuta, procedite, sipajte na tufer i pažljivo očistite oči, od spolja, ka unutra.\nNe samo da se upala može proširiti na drugo oko, već se može preneti i na druge ljude dodirivanjem upaljenog oka ili očnog sekreta. Veoma je važno održavanje redovne higijene ruku jer je sekret iz oka zarazan 24-48 časova od početka terapijskog lečenja. Takođe, izbegavajte kontakt sa drugom decom.\nPre sipanja kapi ili mazanja očiju obavezno treba oprati ruke. Zatim pripremite kapi da vam budu na dohvat ruku. Uzmite dete tako da mu glava bude blago zabačena unazad. Jednu - dve kapi ukapati u donji ugao, nikako direktno u oko i pazite da da pipetom ne dodirnete oko, kako ne bi dalje prenosili infekciju.\nTakođe, trebalo bi izbegavati kupanje u zagađenim rekama, jezeru.\nIzvori: www.babycenter.com, www.yumama.com, www.bebac.com\n31. avgust 2014. 17:09


Šta je ortoreksija\nLifestyle Autor:Tanjug07. okt. 201520:36 > 20:44\nAnoreksija i bulimija su dva danas dobro poznata poremećaja u ishrani, dok se o ortoreksiji, pak, još uvijek gotovo ništa ne zna.\nVažno je pojesti pet voćki i povrća dnevno, ne pretjerivati s mesom, izbjegavati palmino ulje… Ovi i mnogi drugi, iako dobri savjeti mogu postati neprijatelji našeg zdravlja ukoliko se potreba za unošenjem zdravih namirnica pretvori u bolest koja sada ima i svoj naziv – ortoreksija (od grčkog orthos ”korektno” i orexis ”apetit”).\nZa razliku od spomenuta dva poremećaja, kod ortoreksije nije riječ o kalorijama već o nutricionom kvalitetu namirnica.\nIzraz ortoreksija prvi put je 1997. godine upotrijebio američki istraživač Steven Bratman koji je čak napravio test kako bi mogao da identifikuje potencijalne pacijente.\nPremda ovaj izraz nije priznat od strane struke, sve je više ljekara koji traže da se ova dijagnoza može formalno da se postavi.\nortoreksijaporemećaj u ishrani


Ponedeljak - petak: 08:00 - 16:00 Subota: 08:00 - 13:00 + 381 30 570 903 Sedište kompanije Central-H d.o.o.\noffice@central-ch.com Poslovne jedinice Beograd office.bg1@central-ch.com Novi Sad office.ns@central-ch.com Niš office.nis@central-ch.com Ivanjica office.ic@central-ch.com Zaječar office.za@central-ch.com Dobro došli\nu naš svet! PRODAJNI PROGRAM Kupcima nudimo celokupan spektar opreme:\nprvenstveno za instalacije centralnog grejanja,\nali i za instalacije klimatizacije i vodovoda GREJANJE I KLIMATIZACIJA I VODOVOD\nCentral-H ispred konkurencije\nToplo, može biti lepše\nVođeni motivom „Toplo, može biti lepše“ kupcima nudimo celokupan spektar opreme: prvenstveno za instalacije centralnog grejanja, ali i za klimatizaciju i vodovod. U saradnji sa nekim od najvećih svestkih i domaćih proizvođača u oblasti grejanja, stremimo da kupcima ponudimo proizvode koji pružaju najbolji odnos cene i kvaliteta.\nTrgovina, ali i projektovanje i instalacija\nIskustvo koje se meri periodom dužim od 20 godina u branši pomaže nam da, u saradnji sa dugogodišnjim partnerima, na teritoriji čitave Srbije, pored kvalitetnih brendova i brze isporuke, obezbedimo i konsultacije, projektovanje, kao i instlaciju opreme za centralno grejanje – bilo da se radi o stabmenim kućama ili o industrijskim objketima.\nBrza isporuka na teritoriji čitave Srbije\nDobro snabdevene magacinske objekte, obezbeđene transportnim vozilima, na teritoriji Srbije pozicionirali smo sa ciljem pružanja kupcima mogućnosti isporuke robe u najkraćem roku, nezavisno od toga gde je kupac, u Srbiji, lociran i da li se roba isporučuje u poslovni objekat kupca ili direktno na gradilište.


Ponovljeno suđenje optuženima za paljenje kuće Milana Jovanovića zakazano za 24. februar – Centar za razvoj lokalnih medija\nPonovljeno suđenje Dragoljubu Simonoviću, Vladimiru Mihailoviću i Aleksandru Marinkoviću u Drugom osnovnom sudu u Beogradu trebalo bi da počne tačno dva meseca nakon što je Apelacioni sud objavio svoju odluku o ukidanju prvostepene presude, kojom su trojica optuženih bili osuđeni na ukupno 12 i po godina zatvora. Kao što je Cenzolovka ranije objavila, postupak će voditi sudija Luka Pantelić i on će praktično biti treći sudija koji će ovaj predmet voditi u osnovnom sudu.\nU Drugom osnovnom sudu u Beogradu danas je zakazan početak ponovljenog suđenja za paljenje kuće novinara Milana Jovanovića i njegove supruge Jele Deljanin. Suđenje je zakazano za 24. februar, tačno dva meseca nakon što je Apelacioni sud objavio svoju odluku o ukidanju prvostepene presude kojom su na zatvorske kazne osuđeni Dragoljub Simonović, bivši predsednik Opštine Grocka, Vladimir Mihailović, bivši policajac, i Aleksandar Marinković, sitni prestupnik, još uvek u bekstvu.\nSudija u ovom važnom predmetu je Luka Pantelić i on će praktično biti treći sudija koji će ovaj predmet voditi u osnovnom sudu, jer je nakon odlaska u penziju sudije Slavka Žugića, koji je izrekao prvostepenu presudu, za predmet bila zadužena Sanja Vujačić, ali joj je predmet oduzet odlukom predsednika suda.\nJavnost očekuje da se na ovo suđenje vrati tužilac Predrag Milovanović, koji je vodio istražni postupak i zastupao optužnicu za teško delo izazivanja opšte opasnosti podstrekavanjem. Tužioca Milovanovića je, nakon njegovog izbora u Državno veće tužilaca, javna tužiteljka Zagorka Dolovac sprečila da dalje zastupa svoju optužnicu, uz nemušto obrazloženje da treba da se posveti novim dužnostima.\nPredlog Radne grupe za zaštitu i bezbednost novinara, nakon što je apelacija ukinula prvostepenu presudu i suđenje vratila na početak, bio je i da se tužilac Milovanović vrati i zastupa optužnicu, pre svega zbog poverenja koje je stekao u javnosti radeći brzo i efikasno na rasvetljavanju napada na novinara.\nTužilac Milovanović je u razgovoru za Cenzolovku rekao da još čeka odluku javne tužiteljke Dolovac i da se nada da će mu to omogućiti. Posebno je naglasio da ga duboko profesionalno i ljudski uznemirava sudbina Milana Jovanovića i Jele Deljanin, koji su u poznim godinama i narušenog zdravlja primorani da prolaze kroz dugo suđenje, uz puno kašnjenja i prekršenih rokova koje su sudovi počinili, maltretiranje kojem su ih izložili advokati odbrane i uvrede koje su ponovo morali da trpe od optuženih.\nKuća Milana Jovanovića i Jele Deljanin zapaljena je u decembru 2018. godine po nalogu bivšeg predsednika opštine Dragoljuba Simonovića, kako se kaže u optužnici koja do sada nije oborena. Simonović je naručio napad na novinara zbog njegovih tekstova u kojima je istraživao korupciju i malverzacije u Grockoj.\nApelacioni sud je iz procesnih razloga ukinuo presudu i vratio je na ponovno suđenje. Ova odluka je oštro kritikovana u medijskoj zajednici i obeležila je negativni skor slobode govora i bezbednosti novinara u Srbiji.\nIako se očekuje da ponovljeno suđenje bude brže ovog puta, jer je Apelacioni sud detaljno obrazložio šta treba ispraviti u postupku, otežavajuća je činjenica to što postupak vodi novi sudija koji tek treba da uđe u predmet. Za Milana Jovanovića i Jelu Deljanin ponovljeni postupak predstavlja još jedan mučan i neizvestan proces. Za novinare koji su gotovo svakodnevno meta brutalnih verbalnih napada, targetiranja i pretnji, ponovljeni postupak je pitanje vraćanja poverenja u pravdu.


Putin: Ruski brodovi imaju ekskluzivu za korišćenje severnomorske rute - 03.01.2018, Sputnik Srbija\nRuski predsednik Vladimir Putin potpisao je zakon kojim se uvode izmene u trgovinske aspekte pomorskog saobraćaja na Severnom moru i koji u tim vodama daje... 03.01.2018, Sputnik Srbija\n11:53 03.01.2018 (Osveženo: 12:10 03.01.2018)\n© Sputnik / Valeriy Melnikov / Uđi u foto-galerijuLedolomac "Jamal"\nRuski predsednik Vladimir Putin potpisao je zakon kojim se uvode izmene u trgovinske aspekte pomorskog saobraćaja na Severnom moru i koji u tim vodama daje ruskim brodovima i tankerima ekskluzivno pravo da pod ruskom zastavom prevoze i čuvaju naftne proizvode.\nPored toga, isključivo će brodovi pod ruskom zastavom moći ubuduće da probijaju led, da pilotiraju druge brodove, kao i da se bave sanitarnim i ekološkim pitanjima akvatorije severnomorske rute.\nIzmeđu ostalog, zakon predviđa da se ruski brodovi bave i tegljenjem drugih brodova u tim vodama, čuvanjem tereta, kao i sprovođenjem pomorskih istraživanja, ali i organizovanjem spasilačkih misija.


Znamenitosti Madrida - KASADOO\nMadrid je grad bogate kulture i kulturnog nasleđa pa je i broj znamenitosti u ovom gradu prlično brojan. Na ovoj stranici ćete naći listu najbolji atrakcija u Madridu koje ne biste trebali da prospustite. Od velelpne Kraljevske palate, neverovatnih gradskih trgova, fontana i brojnih drugih.\nTuristička mapa Znamenitosti u Madridu\nPalata Sibeles se nalazi na istoimenom trgu. Poznata je i pod imenom palata Komunikacija. Ovo grandiozno belo zdanje, jedno je od lepših u Madridu. Sastoji se od dve zgrade, u kojima se istorijski centri Španije. U ovoj zgradi se nekada nalazila glavna pošta Madrida, kao i centri telegrafa i telefona. Danas je centar kulture. Kako je stanovništvo u Madridu raslo, tako se stvorila potreba za stvaranjem centra za poštansku komunikaciju. I to je bila prvobitna namena ove palate. Gradnja je počela pošetkom XX veka, i trajala je 12 godina.\nTrg Plaza de Oriente\nTrg plaza de Oriente je jedan od najgrandioznijih madridskih trgova. Okružen sa dve najznačajnije gradjevine u Madridu, Kraljevskom palatom i kraljevskim pozorištem. Pre nego što je na ovom mestu izgradjen trg, nalazile su se male srednjovekovne kućice, koje su uništene zarad izgradnje trga, davne 1844 godine. Dizajner trga je arhitekta Narciso Pascual. Za ovo vreme, Madrid je bio pod vlašću kralja Hosea I. Svako ko želi da poseti Kraljevsku palatu, ovaj kraljevski trg zaobići nikako neće.\nStatua medveda i drvo jagoda\nStatua medveda koji ljubi drvo jagoda je jedna od najpopularnijih statua kod koje se turisti masovno slikavaju. Nastala je XX veku, a predstavlja grb grada Madrida, pa je baš ova statua često vidjena na razglednicama, na palatama, zgradama i suvenirima. Nalazi se u centru grada, na veoma prometnom trgu Puerta del Sol (Vrata sunca), gde sve vrvi od turista i prodavaca suvenira. Predstavlja zastitni simbol Madrida.\nTrg Sibeles (Plaza de Cibeles) je od mnoštva madridskih trgova jedan od najpoznatijih. U centru ovog trga se nalazi veoma poznata fontana Sibeles, napravljena od mermera, izgradjena 1782. godine. Kad god fudbalski klub Real Madrid doživi uspeh, slavlje se održava kod ove fontane, tako što kapiten ekipe postavi pehar i šal na statuu konjanika koja se nalazi u sredini fontane. Možda je po tome i najčuvenija.\nGlavna ulica kosmopolitskog Madrida je ulica Gran Via. Proteže se od Calle de Alacala do Plaza Espana, smeštena u centralnom delu grada. Kao i sve glavne ulice u metropolama, sadrži veliki broj prodavnica, butika, odličnih restorana, kafe barova, suvernica i slično. Ovo je ulica koja pruža veliki izbor za shopping holičare, tu su Mango, Zara, Primark, Nike i druge poznate robne. Gran via je i za one koji vole da uživaju u izvrsnoj hrani i nekom dobrom piću. Predstavlja jedno od najvažnijih mesta za kupovinu, ali i za šetnju


ZBOG OVOG JE MOGLA DA VAM "ODE GLAVA" Šefovi podzemlja nisu voleli da ih zovu po nadimcima iz mladosti | Najnovije vesti - Srbija danas\n17.05.2021. • 20:34 Srbija Danas/Novosti\nKriminalci se u svom miljeu poznaju po nadimku, nikako po imenu i prezimenu.\nNadimci uglavnom opisuju njihovu svirepost. Čuveni kriminalci, ipak, ne vole da budu nazivani po nadimcima dobijenim u mladosti, u periodu života dok nisu postali "poznati" u podzemlju. Ovo je priča o pet šefova mafije i nadimcima kojih su se stideli...\nNadimak "Majmun" nije želeo ni da čuje. Niko ga u voždovčkom klanu nije tako oslovljavao niti je smeo. Tek posle njegovog ubistva mediji su počeli da ga tako nazivaju. "Majmunom" su ga nazivali jedino prijatelji Ljubomira Magaša - Ljube Zemunca, u koga je Vuković ispalio smrtonosne hice.\nZnali ste ga kao "Arkan", po nadimku koji je dobio po čarobnjaku Arkanusu, glavnom junaku njegovog omiljenog crtanog filma. Ali malo je poznato da je njegov prvi nadimak bio "Hibrid". Tako su ga nazvali stariji drugovi iz kraja po njegovoj fizionomiji. Kasnije, ko je Ražnatovića nazvao "Hibridom" mogao je krvavao da prođe. Ostaće zabeleženo da je i potezao pištolj na pomen tog nadimka.\nImao je najviše nadimaka koji su mu smetali: "Cuca", "Bolid", "Cema". Ove nadimke vuče iz detinjstva sa Novog Beograda, pre nego što je postao "Legija". "Cuca" su ga zvale devočice iz kraja, a stariji momci "Bolid" ili "Cema". Zna se da je Cema postao jer je stalno dizao tegove napravljene od velikih limenki napunjenih cementom. Od ova tri nadimka jedini je preživeo "Cema". Ali, ovako ga je oslovljao jedino tadašnji načelnik Resora državne bezbednosti Radomir Marković i poneki dobar prijatelj, dok su ostali to naširoko izbegavali.\nZvanični nadimak za vođu novog "zemunskog klana", koji trenutno robija u Španiji, ne postoji. Na početku svoje kriminalne karijere zvali su ga "Pekar" i to kada je devedesetih godina otvorio pekaru na Vračaru. Ali, njegovim usponom u kriminalnom miljeu sve je manje dozvoljavao da ga oslovljavaju sa "Pekar". Taj nadimak se gotovo izgubio.\nObratiti se Spasojeviću sa "Šiptar" značilo je batine. Ovog nadimka grozio se vođa "zemunskog klana" i niko u njegovom prisustvu nije smeo da pomene ni "š" od "Šiptar". Ovaj nadimak mu je "sledovao" po geografskom poreklu, jer je iz Medveđe, u kojoj su mu prve komšije bili Albanci. Za kriminalce iz ganga uvek je, i samo, bio "Duća".\nnadimci kriminalci Željko Ražnatović Arkan Luka Bojović Goran Vuković Milorad Ulemek Legija Dušan Spasijević Šiptar


Vesti online / Vesti / Srbija / Srbi sa KiM: Vratite nam Vulina!\nPeticija za povratak Aleksandra Vulina\nVulin je nedavno podneo ostavku, jer je bio nezadovoljan sporazumom Beograda i Prištine.\nPismo upućeno Vladi i predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću prenosimo u celosti.\nPovodom sve učestalijih najava da će Kancelarija za Kosovo i Metohiju prestati sa radom, obraćamo Vam se sa molbom i zahtevom da ne uskraćujete njen rad, jer tu Kancelariju doživljavamo kao najvažniju u našoj borbi za opstanak na prostoru Kosova i Metohije, kao i funkcionisanju stanovnika opština koje predstavljamo.\nSvesni da i sami shvatate značaj rada ove Kancelarije, posebno Vas molimo da razmotrite i učinite sve što je u vašoj moći na povratku Aleksandra Vulina, dosadašnjeg direktora kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nOvu molbu Vam prosleđujemo na inicijativu naših građana koji su pokrenuli PETICIJU sa zahtevom da se Aleksandar Vulin vrati na mesto direktora pomenute kancelarije. Jer njegovo lično zalaganje i podrška koju nam je davao sve ovo vreme ali i saosećanje sa nama, doprinelo bi da lakše prebrodimo sve poteškoće ali i neizvesnosti sa kojima se suočavamo ali i koje nas očekuju u narednim danima i nedeljama.\nSvesni da nam bez obzira na politička rešenja oko sporazuma u Briselu predstoje možda još teži dani od dosadašnjih, molimo Vas da nam ne uskraćujete podršku ličnosti poput Aleksandra Vulina ali njegovu podršku kao predstavnika vlasti naše države na čelu Kancelarije za Kosovo i Metohiju, što će, nadamo se i on razumeti i prihvatiti, jer njegova podrška, ali pre svega rad i angažovanje koje je pokazao kao direktor kancelarije nemerljivi su za nas, svojim harizmom, svojim delima on je dao deo sebe u očuvanju srba na prostoru Kosova i Metohije.\nPredsednici opština sa Kosova i Metohije podržavaju potpisivanje peticije za nastavak rada kancelarije za Kosovo i Metohiju, ali i povratak direktora Aleksandra Vulina.\nU Orahovcu 26.04.2013.godine\nInicijator peticije: Predsednik opštine Orahovac Marjan Šarić


Lista najneobrazovanijih zemalja: Pogledajte gdje se nalazi Crna Gora - Vijesti.me\nGDJE ŽIVE NAJVEĆE "NEZNALICE"?\nU istraživanju koje je sprovela britanska kompanija Ipsos Mori, 29,133 ljudi iz 38 zemalja iz cijelog svijeta odgovaralo je na pitanja o nacionalnim i globalnim problemima.\nPitanja su uglavnom odnosila na terorizam, stopu ubistava, tinejdžerske trudnoće, kao i zdravlje, a rezultati su pokazali da su mnogi ljudi posjedovali veliko neznanje o nekim osnovnim stvarima i svjetskim problemima.\nPogledajte u kojim državama žive „najveće neznalice“ na svijetu:\nmarkobr 8 mjeseci i 1 nedelja\novo je 100% procenat fakultetski obrazovanih\nodoka20cm 8 mjeseci i 1 nedelja\nHahahhahaha.😅,izgleda ih baš nešto ne voliš..😅😉\nsatrap_cucki 8 mjeseci i 1 nedelja\nNepismeni kreteni miješaju obavještenost i znanje. Po nima bi poznavanje precizne stope tinejdžerskih trudnoća bila prva stepenica ka 'univerzalnoj teoriji o svemu', a Hoking bi u Crnoj Gori punoj 'obavještajaca' bio samo prosječno bistro čeljade.\nPodgoričanski 8 mjeseci i 1 nedelja\nnaravno da bosne nema na listi obrazovanih nacija..\nКустурица 8 mjeseci i 1 nedelja\nА ђе је моја Босна,ма којем је она мјесту?\nЗлатни су ти Xрвати при Босанацима!


Živković: Peticija za oslobađanje ubice Đinđića je akcija Vučićevog režima\nPolitika Autor:N103. okt. 202122:23\nFondacija Kapetana Dragana organizovala je centru Beograda, kod restorana Ruski car, potpisivanje peticije za puštanje na slobodu Zvezdana Jovanovića, osuđenog za ubistvo premijera Zorana Đinđića. Revoltirani ovakvom peticijom, građani su preko društvenih mreža pozivali na suprotstavljanje tome. Ispred štanda pojavili su se momci u crnom koji su, kako kažu, tu da bi štand čuvali, kao i Dragoslav Ljubičić koji je na Tviteru pozvao na suprotstavljanje takvoj peticiji. Od političara, da izrazi negodovanje zbog peticije, pojavio se jedini bivši premijer Srbije, koji je na toj funkciji upravo zamenio Zorana Đinđića - Zoran Živković.\n„To nema veze ni sa kakvim kapetanom Draganom, ili takvim nekim maskiranim klovnovima, nego je to akcija režima (predsednika Srbije) Aleksandra Vučića, prenosi N1.\nOn je dodao da se na 200 metara od štanda Fondacije Kapetana Dragana, ka Terazijama nalazi policija „koja ih čuva, a imate ih i kod garaže (na Obilićevom vencu).\n„To znači – oni su zaštićeni“, poručio je osnivač Nove stranke Zoran Živković.\nTokom potpisivanja peticije došlo je do verbalnog okršaja Ljubičića i jednog od momaka u crnom.\n„Gde smo to?! Zašto smo došli ovde?! Kako smo dozvolili da mladi ljudi u crnim odelima istetovirani, budu nekakav reper vrednosti, da budu uzori, gde je nestao onaj svet sa sahrane Zorana Đinđića, ili smo i tada lagali sebe? Gde je kraj ovom ludilu koje živimo“, kazao je Ljubičić i potom upitao okupljene momke u crnom „Mislite da je u redu da bilo ko nekoga ubije?“\n„Vi ste ko psi koji laju, ja da sam na vašem mestu ja bih sad ovo sklonio“, kazao je mladić u crnom, na šta mu je Ljubičić odgovorio da to neće da radi.\nNa pitanje reporterke N1 može li da objasni o čemu se radi u peticiji, mladić u crnom nije hteo da odgovori.\nDragan Nižel iz Fondacije Kapetan Dragan rekao je da „mi tvrdimo da je ubijen naš predsednik, predsednik naše vlade, pod nerazjašnjenim okolnostima, da nikada rekonstrukcija nije urađena. To tražimo“.\nZoran Đinđićzoran živković


Laguna - Bukmarker - Savršeni spoj knjige i crne kafe - Knjige o kojima se priča\nZa ljubitelje pisane reči i neopisivog ukusa crne kafe, Grand aroma je i ove godine pripremila jedinstveni promo set Grand kafe sa poklon knjigom.\nKupovinom ovog seta, uz 2 x 200 g kafe Grand aroma dobijate na poklon knjigu! Izdavačka kuća Laguna pripremila je šest novih naslova „Ponašaj se kao dama, razmišljaj kao muškarac“ Stiva Harvija i Denen Milner, „Đokonda“ Lusil Tarner, „Bekstvo iz harema“ Darije Haron, „Leon i Luiz“ Aleksa Kapija, „Kad duva severac“ Danijela Glatauera i „Odluka“ Nikolasa Sparksa.\nUz ove knjige možete potpuno uživati u kafi i prepustiti se uzbudljivom, aromatičnom putovanju.\nSada uživanje u omiljenom ritualu ispijanja prave domaće kafe postaje još veće.\nĐokonda Lusil Tarner