Čedomir Vasić | Jovan Despotović\nTokom devedesetih godina usledila je bitna promena u likvonom stvaralkaštvu. Posle ’veselih’ i ’bezbrižnih’ osamdesetih, nastupila je decenija ratova, masovnih ubistava, etničkih čišćenja, ekonomske i društvene devastacije na teritoriji nekadašnje Jugoslavije. Umetnici koji su bili osetljivi na ove dramatične promene reagovali su na različite, kreativne načine. Međi njima bio je i Čedomi Vasić koji je i tada pokazao dvosmislen ili ambivalentan karakter rada. Najpre, i u tom periodu ostao je, u načelu, dosledan slikarstvu, ali je ono poprimilo dodatne karakteristike koje se mogu čitati u kontekstu ’nepreglednosti’ estetike devedesetih. Istovremeno, on je očigleno nastavio da gradi jedinstvenu zgradu svoje umetnosti začetu početkom osme decenije na taj način da je u nju ugradio još jedan sloj značenja koji dotad kod njega nije bio registrovan.\nVeć prva izložba – “Klijina bašta”, održana novembra meseca 1992. godine u Galeriji ULUS-a, otkrila je jednu novu temu. Nju autor objašnjava citatom iz Tukididove “Istorije”: “Od pređašnjih ratova najveći beše Persijski, ali i on je brzo odlučen u dvema bitkama na moru i kopnu. Međutim ovaj rat toliko se odužio i Grčka je za to vreme toliko patnji podnela, koliko nikada nije u istom vremenskom periodu. Jer, nikada toliko zauzetih gradova nije bilo opustošeno, bilo od varvara, bilo od međusobno zaraćenih strana (a bilo je i onih gradova gde je pri zauzimanju promenjeno i stanovništvo), niti je ikada bilo toliko izbeglica i krvoprolića što zbog samog rata, što zbog nesloge…” Dakle, veza je bila direktno uspostavljena sa aktuelnim ratnim zbivanjima na jugoslovenskom području tog perioda. Ova dramatična aktuelizacija teme u radu Čedomira Vasića postala je njegovim znakom praktično do danas kao jedinstvena celina pokazavši Vasićevo suvereno, gotovo rutinsko vladanje nekim povesnim umetničkim sadržajima koji mu efikasno pomažu da identifikuje sa njima uporediva aktuelna zbivanja i to ne samo u domenu estetičkih formi, već i u društvenim te ideološkim procesima. Govor istorije u ovakvoj kreativnoj interpretaciji postao je i govorom njegovog vremena i njegove umetnosti.\nOdnos umetničke forme i teme zapravo je stalno zaokupljao imaginaciju Čedomira Vasića. Stim da je ideološki diskurs u njegovom primeru vremenom sve vidnije izbijao u prvi plan gde se devedesetih konačno učvrstio time ukazujući kako Vasić spada među one stvaraoce koji su osetljivi na damare vremena, na dramatične i sudbinske istorijske događaje i epohalne prekretnice.\nSve to bilo je sublimisano i u njegovoj multimedijalnoj ambijentalnoj instalaciji pod nazivom “Put u Oz” koja je tokom novembra 1997. izvedena u Savremenoj galeriji Pančevo. Oz je dakako poznato bajkoliko mesto iz zemlje čuda Frenka Bauma. Ovaj motivski predložak Vasićevog rada zasnovan je na imaginarnom (pa stoga praktično govoreći uzaludnom) kretanju prema nekom mestu koje se može dostići jedinu u mašti umetnika. Drugi, znatno realniji, egzistencijalno potvrđen predložak na istoj izložbi bila je istorijska kompozicija Paje Jovanovića “Seoba Srbalja”. Na Jovanovićevoj slici prikazana je izbeglička kolona naroda predvođena patrijarhom Šakabentom kako beži iz oblasti koje su ponovo pale pod Otomansku imperiju. Oni se kreću prema “obećanoj zemlji” a kako će to kasnija istorija pokazati – to je bio samo još jedan od nacionalnih mitova nastalih u velikom strahu za vlastitu sudbinu. Deo ove postavke čini i jedan enkran na kome su neprekidno pulsirale samo dve slike: prizor sa Jovanovićevih “Seoba” i isti prizor kompjuterski očišćen od ljudi – znači da je ostao samo prazan pejzaž. Simbolika sa tim, ali današnjim vremenom više je nego očigledna.\nPomenuti radovi po svojim ikoničkim, vizuelnim i semantičkim svojstvima podignuti su na opšti, aktuelni nivo brojnih traumatičnih i katastrofičnih događaja koji su se naročito tokom dve poslednje decenije intenzivirali u ovom delu Evrope. Ovaj postupak temelji se na smislu memorijalnog, na davanju novog obeležja pređašnjeg – onog što je ostalo kao konačni podatak i podsećanje na nekadašnje postojanje, na prošlu egzistenciju, ali koja se nažalost katkada i ponavlja u vremenima anahronih političkih projekata. Dakle, ovde je izneto specifično zanimanje Čedomira Vasića za istorijsko, za migracije, za nasilno (ili dobrovoljno) premeštanje etničkih zajednica kroz različite prostore, kulture, civilizacije, za evociranje mita kao aktuelizovanih dnevno-političkih imperativa. A taj put, još jednom se pokazalo, uvek vodi samo u jednom pravcu – ka opštoj društvenoj kataklizmi koja je njegova direktna redovna i neumoljiva posledica.\nNeizbežnost ponavljanja u ciklusima, nije samo pitanje načina umetničkog rada, stvaranja, imaginacijskih kreativnih poriva većine stvaralaca, već i odraz, dokaz, evidencija zbivanja u realnosti koja se ponegde (i kadkada) uvek iznova, ali i zakonomerno odvijaju. A pitanje je šta čemu prethodi? Da li se stvarnost post festum odražava u umetničkim radovina ili su ih takva dela, koje uobičajeno nazivamo angažovanim, anticipirala. Ova beskrajna povesna ponavljana i nagoveštavanja najrazličitijih vrsta (kroz istoriju i njenu sliku – istoriju umetnosti) u nekim periodima su vrlo česta, u drugima sasvim retka. Bilo bi logično da su upozorenja na društvene (a i druge) opasnosti u vremenima kriza i dramatičnih događaja učestalija, no, to nije uvek slučaj. A upravo je sa nama, danas, takva prilika. Koliko umetnika sada i ovde, naravno onih koji se izražavaju autentičnim a ne bukvalno propagandnim jezikom stvaralaštva, svojim medijima prenose te znakove-upozorenja opšte opasnosti bilo da su njihova dela nastala posle događaja na koja se odnose, bilo da su ih intuitivno predvideli.\nU prilici smo bili da još jedan primer takve, striktno umetničke, nepropagandne – čak protivpropagandne, angažovanosti vidimo i na izložbi sa karakerističnim nazivom ’Stanje uzbune’ Čedimira Vasića u Galeriji ’Nadežda Petrović u Čačku maja 2004. Postupak je ovde već prepoznatljiv za ovog autora: izložba je poprimila izgled ambijentalne postavke koja objedinjuje sve prostore galerije povezujići ih u jedinstvenu predstavu poznatim slikama tri velika umetnika iz istorijskog perioda: „Kosovski božuri“ Nadežde Petrović, „Seoba Srbalja“ Paje Jovanavića i „Kosovka devojka“ Uroša Predića. Ali samo kao predloške, jer na ovim, savremenim, ili bolje reći aktuelnim reinterpretacijama nedostaju njihovi bitni sadržaji – u dva slučaja to su likovi, u trećem nestaje jedno monumentalno srednjovekovno zadanje koje je postalo važan deo kulturne baštine, ne (samo) naše već svetske. Stim da je u prva dva slučaja sam Vasić uklonio bitne motive slika (zbog kojih su one i nastale) ostavljajući samo ispražnjene pejsaže, a u trećem primeru posetioci izložbe, i nesvesni toga, sami učestvuju u ovoj igri menjanja krećući se pored slike. I time je Vasićev rad postao značajno usložnjen.\nUbrzo potom, praktično u istom ciklusi koji je povezan jedinstvenim tematskim okvirom i jezikom izražavanja, Čedomir Vasić priređuje izložbu – ambijentalnu instalaciju ’Raskućivanje’ u Narodnom muzeju u Kruševcu. Naziv aludira na istorijksu neminovnost kako je ova, nekada carska prestonica tokom istorije toliko ’raskućivana’ da su, napokon, od originalnog inventara od nje ostale samo kulise. U tome su mu pomogli ’predlošci’ – gravire Adama Stefanovića i Pavla Čortanovića ’Jug Bogdan’, ’Car Lazar i njegova porodica’ i dr. sa kojih su ’skuniti likovi a ostao samo goli mizanscen kao tužna remeniscencija na nekadšnje vreme slave, sjaja i bogatstava. Ovom utisku doprinosi i postavka zatečenog nameštaja koji je grupisan na sredinu galerije i prekriven celofanom kao pred renoviranje ili selidbu, odn. trajno napuštanje. Takvih raskućivanja zabeleženo je u našoj istoriji, Vasić je tek nekoliko izabrao kao ilustraciju trajnog, neumoljivog procesa propadanja, prisilnog kretanja, izmeštanja, pomeranja u neke druge prostore i vremena.\nI ’Post skriptum’ postavljen novembra 2007. u Kulturnom centru u Beogradu nastavlja ovu liniju Vasićevog interesovanja za neizbežni usud i tragičnost kretanja kroz istoriju pod prinudom. To ’dopisivanje’ desetogodišnjeg vlastitog slikarskog opusa (obuhvaćenog godinama 1997-2001.) Vasiću je omogućilo osvrtanje na neka od ključnih dela koje je načinio, a kojima je dao novu medijsku interpretaciju tzv. lentikulkarnom tehnologijom. Uz to, on im je za ovu priliku promenio i nazive. Tako je ’Kosovka devojka’ postala ’U osvit Vidovdana (Konačno rešenje)’, ’Hercegovački begunci’ su preimenovani u ’Nedeljno popodne u planini’, a ’Seoba Srbalja’ u ’Put u Oz’ itd. Ovo, izprva individualno, autorefleksivno posmatranje i zaključivanje postalo je vremenom, a sada i definitivno, kolektivnim razotkrivanjem nekih konstanti koje su, prema definiciji, neprijatna saznanja o nama samima.\nOvo može biti jedan od važnjih razloga zašto je delo Čedomira Vasića, izuzimajući prvi njegov slikarski period kada se bavio semantikom i semiologijom slikovnosti, ostalo postrani kritičkog prosuđivanja i uvođenja u glavni tok aktuelne srpske umetnosti. Odale proističu i neke nedoumice koje se povremeno javljaju oko njegovog stilskog određenja. Ukupno uzevši, delo Čedomira Vasića izbegava striktne stilske odrednice, poput postmoderne, nove moderne, slikarstva memorije, citatnosti, dekonstrukcije, ukrštanja i dr., jer jednostavno, on sam nije bio sklon mehaničkom, ili formalističkom unošenju u vlastiti plastički jezik recentne idiome koji bi umnogome olakšali formiranje kritičkih odrednica u odnosu na njegov rad. Otuda on stoji kao izazito jedinstvena stvaralačka ličnost u srpskoj savremenoj umetnosti posebno se trudeći da u toj, nezavisnoj poziciji zadrži svoje stvaralaštvo.\nKako smo napomenuli, za ovu izložbu, iz praktičnih razloga, Čedomir Vasić je uveo jednu novu tehniku stvaranja likovnog dela. Naime, lentikulkarna tehnika nu je omogućila da postigne efekat da jedan rad bude posmatran čak iz tri ugla: gledajući ga direktno naspram kada se vidi jedan prizor, a potom iz desnog ili levog ugla kada se vidi njegov promenjen sadržaj. To je onaj isti efekat koji je ranije kompjuterskom animacijom ili na drugi način (zaklanjanjem gledalaca) postizao menjajući sadržaj slike kako smo gore opisali. Dakle, primenom nove tehnologije Vasić je umnogome pojednostavio prosec gledanje-razumevanje koji je za njega od ključnog značaja kada se bavi temama istorijskih procesa i događaja koji su dovodili do velikih promena u statusu i položaju naroda i nacija.\nUpravo takav nastavak rada i interpretacije već navedenih tema, uz upotrebu lentikulkarne produkcije rada mogli smo videti i na sadašnjoj Vasićevoj izložbi koju je, opet karakteristično, nazvao ’Prividi’ postavljenoj u Zrenjaninu. Ovde su izložene slike sa prethodne izložbe ’Post skriptum’ uz nekoliko novih koji su ’lokalnog’ karaktera jer su interpretirane na poznati način umetnici koji su stvarali u tim krajevima. A to je još jedna od stalnih osobina Vasićevog rada da uvek u konkretnom ambijetu pronađe karakteristične autore i njihova dela kojima će znatno lakše da svoj koncept rada približi lokalnoj populaciji kojoj je lakše da se identifikuje sa, za njih, poznatijim umetnicima. U tom smislu, u izložbu su uneti i neki komadi muzejskog, antikvitetnog nameštaja koji određenije orjentišu posmatrače prema istorijskim periodima koji zanimaju Vasića u nekom konkretnom kulturnom prostoru ili oblasti.\nNo, ova vrsta ponavljanja, ili konstanti u delu Čedomira Vasića priziva i pomisao o latentnoj ironičnosti koju on nekada otvorenije, ali češće prikriveno iskazuje svojim delima. Kao da želi da pomeri gledaoca od pasivnog primanja ideje koju mu kao autor predočava i uvede ga u neku vrstu mentalnog lavirinta u kome treba sam da se snađe i podesi vlastite kriterijume za razumevanje onoga što gleda ili vidi ili zapaža. Vasić tu nimalo nije sentimentalan, popustljiv ili blagonaklon. Ako se već nemilosrdno poigrava sa percepcijom i kognicijom posetilaca izložbi onda je zasigurno spreman i da te iste gledaoce dovede u nedoumicu da li oni to vide (re)interpretaciju prošlosti kroz dela starih majstora, ili zapravo kroz tek otškrinuta vrata posmatraju vlastitu individualnu ili kolektivnu budućnost. U tom smislu sam kaže:\n’… svođenjem ove teme (zaboravu i zaboravljanju kao trajnim oblicima ljudskog ponašanja – prim. J.D.) na političku ili dnevnu dimenziju predstavlja užasno osiromašenje i prenebregavanje suštine: a to su nepouzdanost, promenljivost i nestajanje ljudskog sećanja, relevatnost postojanja i nepostojanja, što čini da, na kraju, svi ljudski napori izgledaju uzaludni.’\nDoista, to i jeste privid ove izložbe da svi ljudski napori izgledaju uzaludni – izuzev jedne delatnosti: slikarskog oblikovanja, imaginacije i stvaralačke prakse u obliku koji nam upravo Čedomir Vasić već toliko uporno i toliko dugo predočava.\nTreći program Radio Beograda, Beograd, 2. 1. 2009


Vučićeva himna za kampanju predstavlja Srbiju na Eurosongu - Njuz.net\nHimna SNS-a jedan od najvećih favorita na Eurosongu\nVučićeva himna za kampanju predstavlja Srbiju na Eurosongu\nBEOGRAD, 2. mart 2017, (Njuz) – Predstavnik Srbije na 62. Pesmi Evrovizije koja će se 13. maja održati u Kijevu biće himna kandidata vladajuće koalicije za predsedničke izbore Aleksandra Vučića.\nOdluku da upravo Vučićeva himna predstavlja Srbiju u Kijevu Muzička redakcija RTS-a donela je u poslednjem trenutku, saznaje Njuz.\n– Do samog kraja smo se dvoumili ko bi mogao da nas predstavlja na ovogodišnjoj Pesmi Evrovizije. Pesme koje su ušle u najuži izbor i nisu bile bog zna kakve. Čak smo razmišljali i da ove godine preskočimo Evroviziju, sve do jutros dok SNS nije objavio spot sa himnom za Vučićevu kampanju – kaže izvor Njuza.\nMuzički kritičari ocenjuju da je ovo izvanredna odluka i da Srbija nikada u novijoj istoriji nije imala veće šanse da pobedi na ovako značajnom muzičkom takmičenju.\n– Očekujem da će Vučićeva himna “Brže, bolje, jače” ubedljivo pobediti i da će osvojiti više glasove nago svi drugi učesnici zajedno. Radi se o pesmi izvanrednog i emotivnog teksta, skladne melodije i upečatljivog aranžmana koja na evropsku muzičku scenu donosi jedan nov i osvežavajući zvuk. Nesumnjivo da će ova pesma biti ne samo regionalni već i svetski hit – ističe muzički kritičar Petar Luković.\nNa vest da će Vučićeva himna za kampanju predstavlja Srbiju na Evroviziji odmah su odreagovale i kladionice, pa je ova pesma već proglašena za favorita.\n02/03/2017 u 17:27\nTa je pesma izabrana da predstavlja Srbiju na takmičenju u Patagoniji (malo dalje od Ukrajine). Izvodjač će biti On lično, a destinacija će mu baš odgovarati posle izbornih rezultata!\n03/03/2017 u 06:40\nPa da nam posle sude za zlocinska dela protiv populacije patagonijskih pingvina\n03/03/2017 u 14:11\nMene to ne brine. Pingvini bi znali šta sa njim. Samo Srbi ne znaju!\n13/04/2017 u 17:28\nglavna veza u patagoniji ce mu biti poznata srpska starleta chada koji je tamo rodjen\n02/03/2017 u 18:33\n“Kraj puta ostaće, kokarda na stiroporu…” na na na…\nAca Vučić i Vokalna dijareja bend\n02/03/2017 u 18:55\nFinale se neće ni održati jer će Vučićeva himna ubedljivo pobediti još prve polufinalne večeri\n02/03/2017 u 21:14\nMoze li u izbor da udje i pesma “Dragi Aco mi ti se kunemo”? Pa nek pobedi najbolja.\n02/03/2017 u 23:12\nOd njihovog zapevanja Srbija je vec prokukala, pa bi bio red da pocetkom aprila otpevaju labudovu pesmu.\n03/03/2017 u 08:08\nHaha urnebesnl ste\n03/03/2017 u 08:44\nKako ne pitaste koliko su kostale pesma i spot? Jel i to bilo 200-400 eura?\nNego, moracu prestati citati vase vesti. Ne mogu otvoriti sajt, a da mi ne iskoci AV ili Mali.\n03/03/2017 u 23:54\nSkladatelj kompozicije Tony Bler,aranžman Mogerini Federika,vokalni izvodjač Former Great Serbia…A sada da čujemo,kako će glasati studio iz Prištine…\n07/03/2017 u 02:42\nPrema istraživanjima koja su rađena na reprezentativnom uzorku….., sa čak 52% glasova, ova pesma nosi ubedljivu pobedu već prve polufinalne večeri…\nNeće biti finala, jer ova pesma nosi ubedljivu pobedu već u prvoj polufinalnoj večeri!\nGenijalni ste :)\n10/03/2017 u 16:35\nI Mile Dodik traži da ta pesma predstavlja i njegovu Republiku ( Šumsku..) .!


Uklanjanje čamaca do 01.12.2020 - Marina SlankamenMarina Slankamen\nUklanjanje čamaca do 01.12.2020\nObjavljeno 03/12/2020 od strane admin\nU skladu sa odredbama Statuta Udruženja nautičara „Stari Slankamen“ (u daljem tekstu: Udruženje), radi ostvarivanja ciljeva Udruženja iz člana 2. i 3, a na osnovu prava i obaveza koje proističu iz odredbi člana 10, člana 12. stav 1. i stav 2. na sastanku održanom u Starom Slankamenu, Upravni odbor Udruženja donosi\nBroj odluke: 20201127-01\nUpravni odbor na svojoj sednici donosi odluku da se putem obaveštenja istaknutog na oglasnoj tabli i na sajtu Udruženja obaveste svi članovi Udruženja da su dužni da svoja plovila izvuku iz vode na obalu najkasnije do 1. decembra 2020. godine jer posle tog datuma Udruženje neće više biti odgovorno za bilo kakva oštećenja ili potonuća izazvana vremenskih uslovima tokom zimskog perioda. Čuvarska služba od tog datuma neće imati obavezu izbacivanja vode ili snega iz čamaca.\nOva odluka je u skladu sa ustaljenom praksom Udruženja jer tokom zimskih meseci, usled pojave leda ili drugih loših vremenskih uslova nije moguće blagovremeno zbrinuti plovila članova Udruženja, pa je isticanje ovog obaveštenja način da se vlasnici plovila podsete da to naznačenog roka treba da obezbede svoja plovila.\nOsoba zadužena za praćenje i realizaciju:\nPetar Đorđević, predsednik UO\nOdluka je doneta glasovima članova Upravnog odbora:\n1.\tPetar Đorđević, predsednik Upravnog odbora\n2.\tPredrag Mardžokić, član\n3.\tLazar Stanojević, član\nOdluka je doneta u prisustvu i uz saglasnost članova Nadzornog odbora:\n1.\tBožidar Pavlović, član\n2.\tDuško Nikitović, član\n3.\tDragan Bibić, član\nPrilikom usvajanja odluke, svoje mišljenje je izdvojio:\nPetar Đorđević, predsednik Upravnog odbora


DJ Archie briljira s miksetama: Upoznajte najmlađeg disc jockey na svijetu | Balkan Stars\nDJ Archie briljira s miksetama: Upoznajte najmlađeg disc jockey na svijetu\nArchie Norbury poznat pod nazivom DJ Archie najmlađi je klupski DJ na svijetu. Mališan je prava mini muzička senzacija na nastupima širom svijeta, a čest je i gost muzičkih festivala u Velikoj Britaniji.\nČudo od djeteta bio je star 4 godine i 130 dana kada je oborio Guinnessovo rekord – nastupao je bez pomoći pola sata pred publikom od najmanje 20 ljudi. Pokušaj obaranja rekorda zabilježen je u klubu u Hong Kongu, gdje je mališan oduševio prisutne.\nPrethodno je ovu titulu nosio DJ Arch Junior, koji je u Johannesburgu 2017. rekord oborio s pet godina i 38 dana starosti.\nNovi najmlađi DJ rođen je u Dubaiju, a od nedavno s porodicom živi u Hong Kongu. Mališan od druge godine slijedi stope oca P koji je također DJ.\nMarija Šerifović najavila koncert za pamćenje u “Kasina by Community”


Jezici Bosne i Hercegovine - Jezici Bosne i Hercegovine, Ust\nInstitut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju Sarajevo\nSAO Sjeverna Bosna\nⓘ Jezici Bosne i Hercegovine - Jezici Bosne i Hercegovine, Ustav Federacije Bosne i Hercegovine, Južnoslovenski jezici, Pasoš Bosne i Hercegovine, Jezici Evrope ..\nBosanski jezik Hrvatski jezik Srpski jezik\nUstav Federacije Bosne i Hercegovine je najviši pravni akt Federacije Bosne i Hercegovine. Donesen je na sjednici Ustavotvorne skupštine Federacije Bosne i Hercegovine 30. marta 1994. godine, pod predsjedavanjem Mariofila Ljubića nedugo nakon postizanja Washingtonskog sporazuma.\nJužnoslovenski jezici su jedna od tri grane slavenskih jezika koja je geografski razdvojena od govornika ostalih slavenskih jezika pojasom gdje se govori njemački, mađarski i rumunjski jezik. Južnoslavenskim jezicima govori preko 30 miliona ljudi u Jugoistočnoj Evropi. Sami južnoslavenski jezici se dijele na istočnu i zapadnu grupu. === Klasifikacija === Južnoslavenski standardni jezici Makedonski jezik Istočna grupa Bugarski jezik Slovenski jezik Zapadna grupa Srpskohrvatski jezik S obzirom na diskusije u vezi klasifikacije južnoslavenskih jezika potrebno je skrenuti pažnju na to da se sl ...\nPasoš Bosne i Hercegovine je javna putna isprava koja se državljaninu Bosne i Hercegovine izdaje za putovanje i boravak u inostranstvu, kao i za povratak u zemlju. Za vreme boravka u inostranstvu, putna isprava služi njenom imaocu za dokazivanje identiteta i kao dokaz o državljanstvu Bosne i Hercegovine. Pasoš Bosne i Hercegovine se izdaje za neograničen broj putovanja. Građanima Bosne i Hercegovine nije potrebna viza za ulazak u Republiku Srbiju, Republiku Tursku, Republiku Albaniju, Republiku Hrvatsku, kao i zemlje potpisnice Šengenskog sporazuma.\nVećina jezika Evrope pripada indoevropskim jezicima. Drugi po redu slijede ugrofinski jezici a nakon njih ostale skupine. Od priznatih jezika Evrope njihov broj po državama iznosi: Albanija 7; ukupno 7, Andora 3; ukupno 5, Austrija 9; ukupno 20, Belgija 10; ukupno 29, Bjelorusija 2; ukupno 11, Bosna i Hercegovina 4; ukupno 8, Bugarska 11; ukupno 16, Crna Gora 4; ukupno 4, Češka 10; ukupno 20, Danska 7; ukupno 13, Estonija 2; ukupno 18, Finska 12; ukupno 23, Francuska 23; ukupno 62, Gibraltar 2; ukupno 3, Grčka 14; ukupno 24, Hrvatska 7; ukupno 22, Irska 5; ukupno 5, Island 2; ukupno 2, Ita ...\nЋирилична верзија Srpskohrvatski ili hrvatskosrpski je najveći južnoslavenski jezik koji kao materinski govori oko 19 mil. ljudi na prostoru Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske i Srbije, u kojima pod različitim nazivima ima status službenog jezika. Poput drugih većih evropskih jezika, taj zajednički jezik Bošnjaka, Hrvata, Srba i Crnogoraca je policentrični standardni jezik jer se sastoji od svojih standardnih varijanata: hrvatske, srpske, bosanske i crnogorske.\nEvropska povelja o regionalnim ili ma ..


BIH: Migranti u tri godine primili oko 3 milijuna eura » Kroativ\nBIH: Migranti u tri godine primili oko 3 milijuna eura\nZastupnica u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH, Sanela Prašović-Gadžo, iz redova SBB-a, objavila je da je ilegalnim migrantima u BiH u protekle tri godine transferiran iznos veći od 5,8 milijuna KM (oko 3 milijuna eura) putem Western Union servisa.\nZastupnica je članica Komisije za sigurnost na svom Facebook profilu objavila je da su sredstva uplaćena iz Pakistana, Afganistana, Maroka i Iraka u 2018., 2019. i 2020. godini. Prašović-Gađzo se pita kako je moguće da osobe koje nelegalno borave u BiH i većina ih odbija vlastima u BiH i policijskim agencijama predočiti svoje dokumente, istovremeno preuzimaju novčane transfere putem Western Uniona u bankama i poslovnicama pošte.\n“Iznos od 5.880.723,26 KM transferiran je migrantima putem Western Uniona iz Pakistana, Afganistana, Maroka i Iraka, a koji nelegalno borave u BiH u protekle tri godine ( 2018., 2019. i 2020.). To je dio podataka koje sam pripremila za sutrašnju sjednicu koju će Komisija za sigurnost PDPFBiH održati u Bihaću. Kao članica Komisije za sigurnost pripremila sam materijal za raspravu o tome kako osobe koje nelegalno borave u BiH i većina ih odbija vlastima u BiH i policijskim agencijama predočiti svoja identifikacijska dokumenta, istovremeno preuzimaju novčane transfere putem Western Uniona u bankama i poslovnicama poste. Naime, osobe da bi preuzele novac upućen putem Western Uniona moraju pokazati identifikaciji dokument. Na sutrašnjoj sjednici Komisije za sigurnost sukladno navedenom predložit ću i određene zaključke”, navela je između ostalog na svom Facebook profilu.\nUistinu postavlja se sigurnosno pitanje tko i iz kojih izvora uplaćuje novac ilegalnim migrantima u Bosni i Hercegovini. Kako je zapravo moguće, i u koju svrhu, osobe primaju taj novac, ako u Bosnu i Hercegovinu dolaze bez ikakvih identifikacijskih dokumenata. Eskalacija nasilja, smrti slučajevi, ubojstva samo su dio onog što se događa u Bosni i Hercegovini.\nPostaje li Bosna i Hercegovina polako sabirni centar za ilegalne imigrante, nije jasno. Nije jasno odakle ni toliki pritisci javnosti da se te migrante pusti u Europu, kad se u isto vrijeme, građanima Bosne i Hercegovine i Srbije onemogućuje da, primjerice, rade u EU ili posjećuju svoju obitelj u vrijeme pandemije. Jesu li osobe bez identifikacijskih dokumenata vrijednije?\nPrašović-Gadžo se s pravom pita tko su ti ljudi i odakle zapravo dolazi taj novac, jer pored humanitarnog problema postoji i vidljiv sigurnosni problem.


GUE/NGL: COVID-19 razotkriva destruktivno nasleđe neoliberalizma | CPE - Centar za politike emancipacije\nParlamentarna grupa GUE/NGL, koja u Evropskom parlamentu okuplja leve, zelene i progresivne partije, izdvojila je šest tačaka u kojima argumentuje kako je neoliberalna politika negativno uticala na mogućnost država da se uhvate ukoštac sa pandemijom koronavirusa.\nVeć više od tri decenije neoliberalizam vlada najvećim delom našeg sveta. Potencirana od strane naslednika Margaret Tačer i Ronalda Regana, a korisna multinacionalnim kompanijama i bogatim investitorima kojima je donela bilione, ova vrsta ekonomije slobodnog tržišta i nekontrolisane konkurencije možda je i najpoznatiji po uništavanju mnogih važnih javnih službi.\nKriza uzrokovana oboljenjem COVID-19, međutim, u potpunosti je razotkrila zašto neoliberalne ekonomije nisu sposobne da se bave pandemijom poput ove.\nOna je pokazala koliko je destruktivan neoliberalizam bio po naše zdravstvene službe, a posebno po radnike i radnice. Ako se pitate zašto zemlje EU sada imaju manje bolničkih kreveta, a više iscrpljenih i nedovoljno plaćenih zdravstvenih kadrova, odgovor uglavnom ukazuje na vlade i institucije EU koje su se prihvatile neoliberalne dogme stavljanja interesa bogate manjine ispred interese šire javnosti. Kako napominje Žoze Gužmao (José Gusmão, Levi Blok, Portugal), GUE/NGL koordinator u Odboru za ekonomiju Evropskog parlamenta:\n„Tokom ove zdravstvene krize, stanovništvo Evrope je ponovo otkrilo značaj javnih službi i ulogu države. Sada, kad zdravstvena kriza postaje ekonomska kriza, liberali već koriste svu svoju propagandu kako bi ubedili ljude da ćemo morati da uvodimo dalje rezove u javnim izdacima kako bismo platili svoje dugove. Bilo bi to tako tužna ironija kada bismo dozvolili da odgovor na ovu krizu potkopa iste one javne službe koje su nam, bukvalno, spasile život.”\nDakle, kakav je uticaj neoliberalizam imao na odgovor EU na pandemiju? Evo samo nekih primera:\n1. Profitom vođeno zdravstvo\nJedan od najgorih aspekata neoliberalizma je uticaj koji je imao na veliki broj vodećih ekonomija i međunarodnih institucija koje ostvaruju ogroman uticaj u svetu. Od vlada Sjedinjenih Američkih Država, pa do Međunarodnog monetarnog fonda, od Svetske trgovinske organizacije, pa do institucija Evropske unije, neoliberalizam je tokom godina diktirao, uticao na politike vlada i menjao ih.\nKako smo videli širom Evrope tokom krize izazvane koronavirusom, decenije privatizacije i rezova koje su vlade sprovodile u sistemu zdravstva, dovele su do drastičnog pada ulaganja novca u ovaj sektor, nedovoljne pripremljenosti, očajne koordinacije i fatalne oskudice lekova i opreme za testiranje.\nNeoliberalizam je težio tome da javno zdravlje pretvori u robu: nešto čime se trguje zarad profita. Insistirajući na tržišnoj utakmici i konzumerizmu, a na uštrb slobodnog pristupa, prepuštajući građane na milost i nemilost privatnih zdravstvenih ustanova i medicinskih servisa, vlade širom Evope danas neuspevaju da se izbore sa svim izazovima koje je pandemija sa sobom donela. Mnogi su upozoravali na ovakav scenario, ali su vlasti odlučile da ovakva upozorenja ignorišu.\nUniverzalna zdravstvena zaštita koja se ostvaruje kroz javni sektor najbolji je način da se izborimo sa globalnim epidemijama i zaštitimo naša društva. Zdravstvo mora ostati u javnim rukama ili u neprofitnom sektoru kako ne bismo zavisili o tržištu. Univezalni pristup kvalitetnoj zdravstvenoj zaštiti mora biti podržan značajnim uvećanjem budžetskih sredstava i investicija.\nKada bude urađena iscrpna evaluacija reakcije EU i njenih država članica na pandemiju oboljenja COVID-19, biće više nego očigledno da naši sistemi nisu bili spremni da se nose sa ovom krizom, kao i to da naši lideri nisu uspeli da razumeju koliko su destruktivne bile neoliberalne politike i mere štednje koje su sprovodili.\n2. Takmičenje umesto solidarnosti\nJedan od najporažavajućih aspekata ove pandemije u Evropi bio je nedostatak medicinske opreme i sredstava za lečenje obolelih.\nPrvih nekoliko nedelja krize, posebno je bio zapanjujuć nedostatak međusobne ispomoći zemalja EU. Solidarnost o kojoj je Evropska komisija toliko trubila bila je beskorisna, dok su istovremeno Italija i Španija tonule.\nNažalost, neoliberalno takmičenje odavno je zamenilo solidarnost i koordinaciju. U vreme krize, države članice EU nisu bile sposobne da se koordinišu ili da podrže jedna drugu, ne samo po pitanju zdravlja, već i kada su po sredi ekonomski i socijalni oporavak. Iako je EU znala da su zdravstveni sistemi nedovoljno finansirani, nije promovisala zajedničku strategiju borbe protiv virusa kako bi sprečila međusobno takmičenje država članica oko oskudnih medicinskih resursa.\nEU po svaku cenu mora da počne da promoviše solidarnost naspram takmičenja. Da li će se sa tim složiti neoliberalni jastrebovi iz Evropskog saveta? Ne nadajte se.\n3. Prava na lek\nDugoročne posledice rezova u javnom finansiranju istraživanja i razvoja vakcina i lekova tek ćemo videti. A ko će biti dobitnici na kraju? Naravno, velike farmaceutske komanije, a posebno ako dobiju ekskluzivna prava i unosne licence pomoću kojih vladama širom sveta mogu da diktiraju cene.\nKo će platiti tu cenu? Poreski obveznici, kao i obično.\nZato se moramo pobrinuti da, kada se javni novac ulaže u istraživanje vakcina, rezultati moraju biti oslobođeni prava intelektualne svojine, a cenovna dostupnost pacijentima mora biti garantovana za sve proizvode koji su razvijeni pomoću ovih sredstava.\nZnačaj javno finansiranih istraživanja i razvoja ne može biti dovoljno naglašen, a institucije moraju sarađivati na međunarodnom nivou, bez diktata vodećih farmaceutskih kompanija.\n4. Zapostavljanje najranjivijih društvenih grupa i starih\nKao posledica liberalizacije javnih službi, sektor nege izvučen je iz okrilja zdravstvene zaštite i postao je krava muzara privatnog kapitala. Rezovi i nedostatak investicija u ovaj sektor ostavili su najosetljivije grupe u našim društvima u još većem riziku od zanemarivanja, zlostavljanja i smrti.\nMere štednje u zdravstvu znače nedovoljno smeštajnih kapaciteta za starije. Oni se preusmeravaju ka sektoru nege koji je već bio preplavljen, mnogo pre pandemije; uostalom, samo obratite pažnju na šokantno visok broj smrtnih slučajeva u domovima za stare u prethodnih nekoliko nedelja.\nOnda se zapitate zašto postoje ovi problemi: manjak javnih investicija, rezovi u finansiranju službe nege na lokalnu, nedostatak osoblja, smanjen broj kućnih poseta i dijagnostičke pomoći… Sve ovo može se dovesti u vezu sa neoliberalnom praksom štednje.\nIsto se odnosi i na socijalne službe, humanitarne i nevladine organizacije koje štite ranjive grupe poput dece, žena, osoba sa invaliditetom, žrtava nasilja u porodici, izbeglica i migranata. Sve ove grupe godinama su zanemarivane, a njihova ionako loša pozicija samo je pogoršana tokom pandemije kada je pristup pomoći prekinut ili preopterećen. Ukoliko neoliberalizam opstane i nakon krize izazvane koronavirusom, baš kao što je opstao i posle finansijske krize iz 2008. godine, ove osetljive grupe biće izložene još većim problemima u vremenu koje dolazi.\n5. Zoonotska katastrofa\nKlimatske promene naizgled nemaju neposredne veze sa izbijanjem pandemije koronavirusa, ali, kada uzmemo u obzir ulogu koju je neoliberalizam odigrao u uništavanju prirodnih staništa i urušavanju biodiverziteta, porast rizika od zoonotskih oboljenja direktno je povezan sa uništavanjem naše planete.\nU stvari, COVID-19 je samo poslednja u dugom nizu zoonotskih oboljenja izazvanih virusima, bakterijama, gljivicama ili parazitima koji se prenose sa životinja na ljude. Kako je Svetska zdravstvena organizacije navela, 70% novih humanih patogena može se povezati sa životinjama. Već poznati virusi, poput ebole, MERS-a, SARS-a, virusa Zapadnog Nila, denga groznice i, naravno, ptičjeg gripa, odreda su primeri zoonotskih oboljenja koja su odnela na hiljade života.\nVođena neoliberalnom paradigmom, naša rastuća potražnja za hranom i žitaricama dovela je do do sada neviđenog uzurpiranja prirodnih staništa životinja, nestanka celih šuma i generalno do uništavanja planete. Ljudi su danas, zahvaljujući intenzivnoj poljoprivredi, trgovini stoke i njenim transportom, kao i usled bliskog kontakta na pijacama, bliže životinjama nego što su ikada bili. Neregulisani lov na divlje vrste takođe je doprineo ovome. Sve to skupa samo je pokazni primer na koji način neoliberalna dogma slobodnog tržišta dovodi do situacije u kojoj, na kraju, moramo da plaćamo cenu.\nTekuća zdravstvena kriza, u tom smislu, dodatno naglašava važnost zaštite biodiverziteta i stvaranje tampon zona između ljudi i životinja. Ovo zahteva ozbiljnu posvećenost i EU institucija, ukoliko zaista želimo da se uhvatimo u koštac sa klimantskim promenama i alarmantnim stanjem u kojem se nalazi naša životna sredina. Potreba za socijalnom i zelenom obnovom društva i ekonomije danas je više nego očigledna.\n6. Unižavanje radnica i radnika\nZdravstveni radnici i radnice, kao i ljudi koji su zaposleni na drugim, preko potrebnim poslovima bez kojih ne bismo danas, u toku krize, mogli da preživimo, nisu jedini koje su pogodile neoliberalne politike EU. I drugi radnici i radnice nalaze se pod udarom procesa prekarizacije i urušavanja radnih prava.\nMnogi od njih, a u najvećoj meri žene, svakodnevno izlažu svoje živote riziku. Medicinsko osoblje nema dovoljno najosnovnije zaštitne opreme, baš kao ni zaposleni u supermarketima. Za milione radnica i radnika ova kriza značila je prinudni odmor ili otkaz. Predlog Evropske komisije koji bi trebalo da garantuje poslove, plate i radna prava (Podrška za ublažavanje rizika od nezaposlenosti u vanrednim situacijama [SURE]) delovao je kao nužan korak, ali je ostao na nivou neobavezujuće mere za zemlje članice EU. To znači da mnogi ljudi koji su ostali bez posla ostaju i prepušteni sami sebi.\nNadalje, finansiranje SURE programa biće vršeno kroz zajmove umesto kroz sistem javnih subvencija. Ovi zajmovi vršiće se na finansijskim tržištima čime će biti omogućeno privatnim bankama da ostvare profit na temelju krize, a time će se uvećati i javni dugovi. Ukratko, oligarhija čini sve kako bi se međusobno ispomogla, baš kao što su činili i tokom finansijske krize iz 2008. godine.\nNeminovna recesija koja nam predstoji biće nepodnošljiva za mnoge radnice i radnike. Oni će biti kolateralna šteta ove pandemije i njih prve treba zaštititi sistemima garantovanih poslova – ne multinacionalne kompanije i banke.\nMoramo proširiti naše resurse i naći nove načine i instrumente za rešavanje nadolazeće finansijske i socijalne krize. Svima mora biti jasno da neoliberalizmu nema mesta u planiranju toga kako će svet izgledati jednom kada se pandemija koronavirusa okonča.


Općina Ilidža - Ilidža News\nOpćina Ilidža je jedna od devet općina koje se nalaze u sastavu Kantona Sarajevo. Ilidža nije u sastavu Grada Sarajeva, ali je dio urbane cjeline Sarajeva, ima naglašenu morfološku i urbanu izražajnost.\nPrirodni resursi, koji se bitno razlikuju od kotline Miljacke u kojoj se nalazi Sarajevo, određuju njenu prepoznatljivu izražajnost.\nIlidža je smještena u podnožju planine Igman u zelenom pejzažu koji je bogat i vodom i šumom. Reljef područja Ilidže je raznolikog oblika – kreće se od tipičnog ravničarskog do brežuljkastog i krškog u području planine Igman koja prirodno ograničava područje Ilidže s jugozapadne strane, s najvišim vrhom (Crni vrh 1.499 m).\nSredišnji dio Bosne ili centralna Bosna, kojoj pripada Sarajevsko polje sa gradom Sarajevom, je geološka depresija u kojoj je formirano više slatkovodnih bazena. Poznata je još kao tercijarno korito Zenica-Sarajevo, koje je upalo između krečnjačkog gorja iz mezozoika. U močvarnim predjelima taložio se biljni materijal od koga se kroz milenije stvarao ugalj (Breza, Kakanj, Zenica), a niz čitav jugozapadni dio tercijatnog korita protežu se termalne i kisele vode (Ilidža, Kiseljak, Fojnica, Busovača), dok ga sa svih strana presjecaju rijeke i potoci nastali od izvora čiste, pitke vode. Ukratko, ovo je idealan prostor koji se bira za život i zato je bio nastanjen od pradavnih vremena.\nZbog povoljnog geografskog položaja, klimatskih uslova, obilja vode, plodnosti zemljišta i šumskihbogatstava, Ilidža je još od predhistorijskih dana predstavljala pogodan prostor za naseljavanje i život. Prvi podaci o Ilidži potiču još iz neolita, a prema stupnju naseljenosti ona predstavlja najstarije naselje u središnjem dijelu Bosne.\nU predhistoriji plodna Sarajevska dolina bila je naseljena već u neolitu. Od IV do kraja III milenija na ovom prostoru se naseljavaju zemljoradničko-stočarske zajednice, čiji je način života zahtijevao plodno tlo za poljoprivredu i ispašu stoke.\nNovi neolitski svijet koji je nastao u centralnoj Bosni u vrijeme između 7.000 i 4.000 godina, imao je, bez sumnje, najveći značaj zbog svog položaja koji je predstavljao sponu između susjednih regija. Vrhunac daljeg samostalnog razvoja ostvaren je tokom mlađeg neolita u butmirskoj kulturi, čiji su nosioci predstavnici već visoke civilizacije, koja se ogleda u izgradnji i organizaciji naselja i u duhovnoj kulturi kroz umjetničke domete u izradi keramičkog posuđa i fuguralnoj plastici.\nNosioci butmirske kulture podizali su naselja kružnog oblika na lesnim uzvišenjima uz tokove rijeka. U početku žive u zemunicama, a kasnije grade i nadzemne kuće, najčešće pravougaonog oblika i sa dvije prostorije. Neka naselja su bila zaštićena od poplava i drugih nepogoda sa nekoliko redova rovova i drvenih palisada. Zbog topografskih odlika i dobre organizacije u rasporedu izgradnje stambenih objekata, između kojih se situira trg ili se protežu ulice, te izgradnji posebnih objekata za pojedine zanatske djelatnosti, u ovim naseljima mogu se naslutiti začetci urbanizacije. Ona, zasigurno, svojim odlikama prevazilazi jednostavnu seosku zajednicu.\nArheološko područje Butmir, naše najstarije i najpoznatije arheološko nalazište, nalazi se na desnoj obali rijeke Željeznice, nedaleko od savremenog naselja Butmir. Samo neolitsko naselje, otkriveno još prije punih sto godina i po njemu je čitava jedna grupa mlađeg neolita centralne Bosne dobila naziv butmirska kultura. Originalna duhovna kultura njegovih stanovnika, a posebno ono što se desilo u njihovoj umjetnosti učinilo je Bosnu i Hercegovinu prepoznatljivu u svijetu i zasjenilo je sve što je do tada bilo poznato iz neolitskog doba u Evropi.\nRaznovrsnost privrednih grana zahtjevala je i usavršavanje zanatskih vještina, koje su se postepeno razvile u određena zanimanja. Grnčarstvo i proizvodnja kamenog oruđa posebna su odlika prastanovnika ovog naselja.\nArheološko područje – prahistorijsko naselje Butmir proglašeno je nacionalnim spomenikom.\nNajnovija istraživanja u Butmiru pokazala su da je na ovom terenu prisutna i badenska kultura, odnosno rana faza eneolitskog doba.\nNajznačajnije rimsko naselje, antičko naselje na Ilidži, u Sarajevskom polju razvilo se uz ljekovita sumporna vrela na Ilidži. Osnivanje naselja započelo je već u I vijeku n.e. u rangu municipija, a najveći uspon grad doživljava u III vijeku, i to već tada u rangu kolonije.Na lijevoj obali Željeznice, uz termalne vode na području Lužana otkriveni su rimski objekti. Arheološka istraživanja su pokazala da je ovo naselje nastalo u I vijeku, a značajan razvoj doživljava u vrijeme II-IV vijeka.\nRimsko ime Ilidže sačuvano je na spomeniku koji je ta gradska uprava podigla u čast cara Dioklecijana (284-305. g.n.e.). Natpis je oštećen pa je poznat samo početak imena – Imperatoru Cezaru Valeriju Dioklecijanu, pobožnom, sretnom, nepobjedivom Augustu, spomenik postavlja gradska općina Banja S…. (Aqua S… ).\nNa osnovu podataka prikupljenih analizom rimskih natpisa može se zaključiti da je Ilidža imala autonomnu gradsku upravu u rangu municipija, a kasnije i kolonije. Zbog svog položaja na važnoj rimskoj prometnici koja je povezivala carstvo od Narone na jugu sa Sirmijumom u sjeveroistočnim djelovima rimske provincije Panonije, s vremenom ovo naselje postaje upravni centar širokog područja, popularno lječilište i jak trgovački centar.\nSrednjevjekovni arheološki lokalitet – Selo Vrutci leži ispod Igmana, oko 3 km zapadno od Ilidže. Na lokalitetu Crkvina, sjeverno od Vrela Bosne, pokraj aleje Ilidža – Vrelo Bosna, otkriveni su ostaci preromaničke crkve i srednjevjekovno groblje. To je jedna od najstarijih crkava u centralnoj Bosni i na osnovu analogija može se datirati u drugu polovinu X vijeka. Preromanička crkva i srednjovjekovno groblje proglašeni su nacionalnim spomenikom.\nOsmanski period (XIV – XIX. st.) je konačno dao ime ovom prostoru. Riječ ”iladž” je stara turska riječ koja znači, lijek, ono što čovjeku daje zdravlje. Iz osmanskog perioda nema dovoljno podataka, niti materijalnih ostataka o nekoj značajnijoj izgradnji. Iz ovog perioda najznačajnije naslijeđe je:\n– banjska zgrada sa dva bazena,\n– dva hana za stanovanje,\n– most preko rijeke Bosne na Pladištu sagrađen 1530-1550. god. – ”Rimski most”,\n– ishodne kuće – ljetnikovci.\nPeriod Austro-ugarske uprave u Bosni i Hercegovini obilježen je, pored ostalog, intenzivnom urbanizacijom i gradnjom po modelu koji se u znatnoj mjeri razlikovao od do tada viđenog na ovim prostorima. Kako je ovo i vrijeme ubrzane industrijalizacije u Evropi to onda nije iznenađenje da gradnja privrednih objekata zauzima važno mjesto u ukupnom razvoju Bosne i Hercegovine, a naročito Sarajeva. Od ugostiteljsko-turističkih objekata izdvaja se hotelski kompleks na Ilidži, od poljoprivrednih Poljoprivredna stanica u Butmiru (u ruševnom stanju).\nOd historijsko-memorijalnih kompleksa na Ilidži se nalazi Tunel Dobrinja – Butmir, simbol otpora stanovnika opkoljenog Sarajeva u ratu 1992-1995. godine, predstavlja dokument i svjedočanstvo najnovije historije grada. Pored historijskog, ovaj kompleks ima i veliki dokumentarni, ali i vaspitno-obrazovni značaj, jer svojim postojanjem svjedoči o herojskom načinu otpora građana Sarajeva u vrijeme agresije na BiH.\nPrevious Article Poziv proizvođačima malina


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Ponosni na uspjeh crnogorskih karatista\n20. 02. 2020. 11:54 >> 11:54 0


Više od 10 kubika raznog plastičnog otpada, raznog smeća i samoniklog rastinja izbačeno je iz korita Rujničkog i Humskog potoka u Nišu u velikoj ekološkoj akciji "Blica" i kompanije "VIP mobile" "Očistimo reke Srbije".\nU akciji je očišćen deo Rujničkog potoka u Ulici Ratko Jović pored mosta i Humskog potoka u Bombaškoj ulici, kod pešačkog mosta. Radnici JKP "Medijana" i "Naisus" uklonili su iz rečnih korita kese sa smećem, limenke, plastične flaše, a na deponiju su odneta i dva tepiha koja su završila u reci.\nUklonjeno i divlje rastinje\n- Kada su velike bujice, voda nanese najraznovrsnije smeće, a nešto bacaju i sami ljudi koji žive ovde i prolaznici - flaše, limenke, plastiku... Svašta se baca u reke. Dešavalo se da vadimo i bojlere i stare šporete, pa čak i uginule životinje. Ljudi bi morali da menjaju navike. Radimo preventivno, ali možda ćemo morati u budućnosti da pojačamo kaznenu politiku jer građani treba da shvate da moraju ispred svojih parcela da urede korito i dvorište. Nemoguće je da JKP "Medijana" svuda stigne i počisti - objašnjava Ljubisav Pantić, načelnik opštinske uprave niške gradske opštine Crveni krst.\nOn kaže da poseban problem imaju sa čišćenjem privatnih parcela od kojih su neke upravo pored reka.\n- Pre nekoliko godina smo imali akciju posle jedne velike poplave pa smo čistili i uređivali potok, a posle smo dobili tužbe od tih istih građana za narušavanje njihovih parcela pa smo morali da plaćamo odštete. Ovde ispod Humskog potoka u Bombaškoj ulici je privatna parcela na kojoj je dosta đubreta, mi smo hteli to da očistimo sa "Medijanom", ali nam vlasnik nije dozvolio. Moramo da vodimo više računa o našem gradu, više da pazimo, da se smeće odlaže kako treba. Zahvaljujući sugrađanima koji sakupljaju sekundarne sirovine, defnitivno je manje đubreta, ali navike moraju da se menjaju: da čuvamo prirodu, naročito vode, kojih je sve manje, a ne da ih pretvaramo u deponije - veli Pantić.\nVitko Vitković iz JKP "Naisus" kaže da je, osim tepiha, u reci nađeno dosta flaša, plastike, gume od bicikla, stara obuća, limenke, đubre u kesama koje, po svemu sudeći, baca isti čovek...\nOčišćeni su propusti pa je opasnost od poplava smanjena\n- Dok se narod ne dozove pameti, nećemo moći da krenemo korak dalje i pospešimo ovu lepu zemlju i očuvamo ono što imamo. Mi ćemo ispred "Naisusa" biti uvek tu kada bude bilo potrebe za nama i ljudstvom, ali je potrebno da se i građanstvo uključi u akciju. Svako naselje treba da ima neko udruženje koje bi se bavilo uređenjem - kaže Vitković.\nLjubiša Janković, rukovodilac javne higijene u JKP "Medijana", kaže da je sa dve lokacije uklonjeno više od 10 kubnih metara smeća i rastinja.\nVELIKA EKOLOŠKA AKCIJA "BLICA" Nema više brane od smeća na Ribarskoj reci\nVELIKA EKOLOŠKA AKCIJA "BLICA" Jezero u "srpskoj Svetoj gori" čistili i osnovci\n"I NAJMANJI PAPIRIĆ BACITE U KANTU" U velikoj akciji Blica i OSNOVCI čistili Zapadnu Moravu i evo šta su poručili odraslima\n- Oslobodili smo propuste. Sa pojavom bujica u narednom periodu, ne bi trebalo da bude problema, bar na ovim mestima. Komunalna kultura kod naših ljudi je takva da ljudi misle da je pravo rešenje ako su odložili svoje smeće u potok, ne smatraju da će to smeće izazvati zagušenje i da će izazvati sutra poplave, a da će istovremeno voda odneti kod nekih drugih ljudi kojima će, nažalost, to smeće ući u dvorišta... Poseban problem su privatne parcele na kojima imamo divlje deponije koje mi ne smemo da očistimo. Vlasnici bi morali sami da se potrude da uklone to smeće. U protivnom, komunalna policija i inspekcija bi trebalo da ima obavezu da ih na to nateraju da urade - kaže Janković.\nVIP u akciji sa "Blicom"\nPartnersku podršku akciji "Blica" pruža kompanija "VIP mobile", koja je od 2012. godine posvećena ekološkim projektima i podizanju svesti javnosti o važnosti zaštite životne sredine. Oformljen je "Vip eko-tim", koji čine zaposleni zaduženi za uređivanje zelenih površina, sađenje biljaka i obeležavanje važnih ekoloških datuma. U sedištu kompanije, postavljene su i ekološke poruke za zaposlene, kao i posebne kante za reciklažu. Samo u 2018. godini, "VIP" je reciklirao ukupno 14 tona papira, tri tone stakla i skoro 70 tona električnog otpada. Kroz uvođenje i promociju korišćenja elektronskog računa uštedelo se 38 tona papira.\nOčistimo reke Srbije\nReka u Kruševcu je bila CRNA OD SMEĆA, ali sada izgleda POTPUNO DRUGAČIJE\nVELIKA AKCIJA "BLICA" Stotine volontera čistilo Ibar u Kraljevu, odneto STOTINE DŽAKOVA SMEĆA\nInstitut "Batut": Ako možete, zbog korona virusa, bolje ODLOŽITE PUTOVANJA U OVE ZEMLJE\nIako u Republici Srbiji nisu registrovani slučajevi obolelih od korona virusa, nadležne zdravstvene institucije konstantno upozoravaju naše građane da, ako je to moguće, odlože putovanje u šest zemalja sa, kako je zvanično objašnjeno, "intenzivnim transmisijama opakim virusom".


Gmail za iOS dobija Inbox Homescreen vidžet - oradio.rs\nGmail za iOS dobija Inbox Homescreen vidžet\nGoogle je najavio apdejt aplikacije Gmail za iOS sa kojim korisnici dobijaju mogućnost da uključe opciju Inbox Homescreen vidžeta.\nJedna od korisnih karakteristika ovog vidžeta je da vam omogućava da vidite informacije na prvi pogled, a da zapravo ne morate da otvarate samu aplikaciju.To znači da, ako vam je potrebno da brzo vidite koji događaji se spremaju ili vremensku prognozu, to možete da uradite bez pokretanja kalendara ili aplikacije za vremensku prognozu na telefonu, štedeći vreme u procesu.\nSa novim apdejtom Gmaila za iOS, korisnici će na prvi pogled moći da vide svoje najnovije mejlove bez potrebe da otvaraju aplikaciju. Vidžeti za email na iOS-u nisu novina i postoji nekoliko aplikacija za email, kao što je Spark, koje već nude korisnicima sličnu funkcionalnost.\nMeđutim, imajući u vidu da je Gmail jedna od najčešće korišćenih platformi za email i da mnogi takođe cene funkcije Google-ove Gmail aplikacije, ovaj apdejt će biti veoma koristan i dobrodošao. Očekuje se da će ove promene biti uvedene u narednim nedeljama, tako da će inbox homescreen vidžet uskoro biti dostupan za vaš uređaj.


Politička smatranja – Страна 2 – Dušan Lj Milenković\nPolarizacija je preslaba reč za ono što se dešava u SAD. Ovi ljudi ne pričaju istim jezikom, iako ga svi nazivaju isto. Ova zemlja je presečena izolovanim zidom kroz koji …\nTramp je okupirao Vašington. Pripreme za inauguraciju su blokirale celu zonu oko Kapitola i Bele kuće postavljanjem tribina i zaštitnih ograda. Gde god da krenete računate da će vam neko …


Kladovo: Za programe Stručna praksa i za zapošljavanje nezaposlenih lica iz kategorije teže zapošljivih 5 miliona dinara | TV Istok\nKladovo: Za programe Stručna praksa i za zapošljavanje nezaposlenih lica iz kategorije teže zapošljivih 5 miliona dinara\nDate: 22 јула, 2020\nOpština Kladovo u 2020. godini realizuje program Stručna praksa za šta je u budžetu opredeljeno tri miliona dinara, Opština je takođe raspisala je i Javni poziv poslodavcima za dodelu subvencija za zapošljavanje nezaposlenih lica iz kategorije teže zapošljivih, Za tu namenu izdvojeno je 2 miliona dinara. Pored toga budžetom su predvđena i sredstva za pomoć parovima koji će ići na vantelesnu oplodnju u iznosu od milion dinara.\nOpština Kladovo uz tehničku podršku Nacionalne služba za zapošljavanje raspisala je Javni poziv za realizaciju programa Stručna praksa u 2020. godini.Stručna praksa predviđa stručno osposobljavnje mladih bez radnog iskustva za samostalan rad u struci bez zasnivanja radnog odnosa i biće finansiran sa tri miliona dinara. Opština Kladovo raspisala je i Javni poziv poslodavcima za dodelu subvencija za zapošljavanje nezaposlenih lica iz kategorije teže zapošljivih, Za tu namenu izdvojeno je 2 miliona dinara, visina subvencije je 200.000 dinara. Javni pozivi otvoreni su do utroška planiranih finansijskih sredstava.\nBrojne lokalne samouprave u Srbiji pružaju podršku u finansiranju dodatnih pokušaja vantelesne oplodnje iz svojih lokalnih budžeta za parove koji se bore za potomstvo, među tim opštinama i gradovima je i Kladovo. U 2020. godini opština je u te svrhe izdvojila milion dinara.\nPrevious : Od infekcije koronavirusom preminulo još osam lica\nNext : Da li je i u kojoj meri privatna lekarska praksa uključena u borbu protiv COVID-19?


Welcome 2 Montenegro | Atraktivno ljeto u Porto Montenegru\nAtraktivno ljeto u Porto Montenegru\nPorto Montenegro u Tivtu i ovog ljeta nosiće epitet jedne od najdinamičnijih turističkih destinacija na Mediteranu, sudeći po bogatom kalendaru događaja za rezidente i goste.\nInternacionalne izložbe i koncerti, novi konceptualni noćni klub, još jedna edicija čuvenog salona vina i gastro događaji, samo su neki od razloga zbog čega će boravak u naselju i ovog ljeta biti atraktivan i zanimljiv - saopštili su iz Porto Montenegra.\nVodeći događaji ovog ljeta su fokusirani na superjahting industriju i uslugu, s obzirom na to da je Porto Montenegro domaćin dva prestižna međunarodna nautička skupa: The SuperYacht Rendezvous Montenegro u julu i MYBA Pop-up SuperYacht Show u septembru.\nNajznačajnije jahte današnjice okupiće se na manifestaciji Superyacht Rendezvous Montenegro, od 2. do 5. jula u Porto Montenegru. Na ovoj prestižnoj manifestaciji koja se više od 20 godina održava u Monaku, a od ove godine u Tivtu, do sada su učešće potvrdile luksuzne jahte iznad 30 metara, a svjetski kapetani i vlasnici brodova će uživati u bogatom programu, kako bi što bolje upoznali ljepote Boke, ali i cijele Crne Gore.\nPorto Montenegro i prestižna globalna jahting asocijacija MYBA zvanično najavljuju i sajam nautike za superjahte MYBA Pop-Up Superyacht Show, koji će održati od 4. do 6. septembra u Porto Montenegru. Tivatska marina je atraktivna kao svojevrsna "nautička pozornica" za prvi događaj ovakve vrste u regionu, gdje će MYBA jahting brokeri, zastupnici i predstavnici jahting industrije poslovati na visokom profesionalnom nivou i predstaviti svoje nautičke proizvode i usluge.\nTreća edicija čuvenog salona vina Superwine će 10. i 11. jula će na bazenskom kompleksu PMYC okupiti više od 20 renomiranih evropskih proizvođača vina, uz specijalne goste i izuzetnu zabavu.\nVodeća britanska galerija savremene umjetnosti Mead Carney iz Londona, otvoriće i ovog ljeta svoja vrata u luksuznom naselju Porto Montenegro, sa novim atraktivnim umjetničkim postavkama, od kraja juna do sredine septembra. Čudesa je naziv novog projekta novijeg datuma čuvenog fotografa Kirsty Mirchell, koja predstavlja svojevstan omaž njenoj pokojnoj majci. S obzirom na to da je dugi niz godina radila u modnoj industriji uz Alexandera McQueen-a, Kirsty je poznata po filmskoj prirodi njene fotografije – ona kroz radove rekonstruiše omiljene scene iz bajki koje joj je majka čitala u djetinjstvu.\nAgua Nacida, što na španskom znači „Rođen iz vode" predstavlja zasigurno jedinstvenu kolekciju sablasno lijepih velikih aktova, rađenih pod vodom u Fiji i Gozo-u. Autor je poznati svjetski fotograf Hugh Arnold.\nVeličanstvena priroda, zbirka slika i skulptura beogradske umjetnice Milene ZeVu, kolekcija stvorena pomoću akril ili cement baze sa hiljadama Swarovski kristala koji su ručno lijepljeni. Tema kolekcije je priroda i morski svijet, a lajt motiv su šarene trodimenzionalne tropske ribe. Izložba će biti otvorena 9. jula u Zbirci pomorskog naselja, a dva djela iz ove kolekcije će biti izložena na aukciji u Monte Karlu, koju organizuje Fondacija princeze Stefani od Monaka.\nGalerija Cattaro Home će u Zbirci pomorskog nasljeđa od 1. do 18. avgusta predstaviti radove Davida Hamiltona, britanskog fotografa i reditelja pet dugometražnih filmova, fokusiranih na popularizaciju muzejskih postavki i umjetnosti. Inspiracija za ovu izložbu je italijanski grad Venecija, njeni krajolici i portreti.\nOve godine u novom rezidencijalno-poslovnom kompleksu Ksenija biće otvorena i podgorička galerija Pizana, sa selekcijom sjajnih crnogorskih umjetnika mlađe generacije kao što su Roman Djuranović, Vana Prelević, Nada Kažić, Biljana Keković i Tadija Janičić.\nDizajnerski butici i svjetski brendovi rangirali su luksuzno nautičko naselje Porto Montenegro kao mjesto eklektične modne destinacije na Mediteranu, sa selekcijom najprestižnijih modnih brendova, ultraluksuznim odjevnim komadima i aksesoarima. Dolce&Gabbana, Tom Ford, Ralph Lauren, Fendi, Balenciaga, Moncler, Philipp Plein, Misahara , Genny , Heidi Klein, Celine, Givenchy, Chloe, Isabel Marant , Saint Laurent, Emilio Pucci, Lanvin, Thom Browne, Valentino, Dita, Shourouk, Cutler & Gross, Victoria Beckham, La Perla samo su neki od brendova koji se mogu kupiti samo u Tivtu, u Porto Montenegru, kada je tržište regiona u pitanju.\nČlanovi Porto Montenegro Yacht Club-a, kao i svjetska nautička klijentela, rezidenti naselja i njihovi gosti, ovog ljeta uživaće u ponovo otvorenom bazenu i kompleksu Lido Mar. Jahting klub je redizajnirao poznati arhitekta enterijera Tino Zervudachi, koji je i član tima studija MHZ-a iz Pariza, a prostor će karakterisati prepoznatljivi pogled na zaliv. Bazenski bar će biti omiljeni kutak ljetnje zabave sa koktelima i selekcijom od preko 30 vrsta vina, a dnevni restoran Lido Pranzo, biće dnevna gastro lokacija bazena.\nPružajući ekskluzivno gastro iskustvo u nezaboravnom okruženju na krovu, restoran De Gustibus perfektno je pozicioniran, sa pogledom na zalazak sunca iznad bazena, a noćni klub Platinum, donosi novu dimenziju noćnog života u Crnoj Gori - saopšteno je iz Porto Montenegra.


Mihajlović: Svaka druga žena u Srbiji doživela nasilje Skoro svaka druga žena u Srbiji doživela je neki oblik nasilja, upozorila je danas potpredsednica Vlade Srbije i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović povodom obeležavanja početka kampanje ...\nSkoro svaka druga žena u Srbiji doživela je neki oblik nasilja, upozorila je potpredsednica Vlade Srbije i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović povodom obeležavanja početka kampanje "16 dana aktivizma protiv nasilja nad ...\nU Srbiji skoro polovina žena – njih 1,7 miliona, doživi neki vid nasilja, bilo da govorimo o fizičkom, psihičkom, ekonomskom ili o seksualnom uznemiravanju i proganjanju, izjavila je danas predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnorpavnost Zorana Mihajlović Najavljujući ...\nPovodom Međunarodne manifestacije „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“, Komisija za rodnu ravnopravnost predsednika GO Zvezdara i ove godine organizuje niz događaja od 25. novembra do 10. decembra. „ 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama” je globalna, svetska ...\nSigurna kuća primila 3.000 poziva zbog nasilja u porodici: Od početka godine u Srbiji ubijeno preko 30 žena\nTokom prošle godine u Srbiji je ubijena 31 žena, a Sigurna kuća je u 2019. primila oko 3.000 poziva zbog nasilja u porodici, izjavila je danas koordinatorka Sigurne kuće Vesna Stanojević. Ona je za RTS rekla da protiv većine nasilnika sudski postupci traju veoma dugo.\nSigurna kuća primila 3.000 poziva zbog nasilja u porodici Tokom prošle godine u Srbiji je ubijena 31 žena, a Sigurna kuća je u 2019. primila oko 3.000 poziva zbog nasilja u porodici, izjavila je danas koordinatorka Sigurne kuće Vesna Stanojević.\nTokom prošle godine ubijena je 31 žena a Sigurna kuća primila je oko 3.000 poziva zbog nasilja u porodici. Žene treba da prepoznaju nasilje, da donesu odluku i prijave nasilnike i da tako svoj život usmere u nekom boljem pravcu, poručuje za RTS koordinatorka Sigurne kuće Vesna ...\nSkoro svaka druga žena u Srbiji doživela je neki oblik nasilja, upozorila je predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović. Skoro svaka druga žena u Srbiji doživela je neki oblik nasilja, upozorila je danas potpredsednica Vlade Srbije i predsednica ...


Vranje u Ripnju: Prva klapa serije „Nečista krv“ 12. avgusta\nKultura Autor:Marija Jakovljević04. jul. 202017:46 > 17:47\nReditelj Milutin Petrović pokazuje set u nastajanju, Foto: Promo/FCS/Đorđe Bajić\nPrva klapa serije "Nečista krv" i filma "Hadžijino zvono" pašće 12. avgusta, najavili su producenti. Pripreme za snimanje ambicioznog filmsko-serijskog projekta zasnovanog na književnom opusu Bore Stankovića, po scenariju kultnog srpskog sineaste Voje Nanovića i u režiji Milutina Petrovića i Gorana Stankovića, već skoro dva meseca traju u Ripnju, gde će deo ovog naselja pod Avalom uz opsežne scenografske radove biti pretvoren u filmsko Vranje.\nPoznati scenograf Milenko Mile Jeremić i njegov tim već sedam nedelja rade na filmskoj replici devetnaestovekovnog Vranja za potrebe serije i filma u produkciji beogradske kuće „This and That Productions“, na čijem čelu je Snežana van Hauvelingen, .\nRadovi su poodmakli i otprilike su negde na polovini, a ova velika scenografija obuhvata čitav grad i niz pratećih objekata, uključujući Hadži Trifunovu kuću, gradski han, trg sa pijacom, sahat kulu, magazu, džamije, putujuće lutkarsko pozorište…U pitanju je jedan od najvećih i najambicioznijih filmskih setova nastalih u XXI veku za potrebe snimanje srpskog ostvarenja, ističu u Filmskom centru Srbije.\nKako je u ranije za Nova.rs ispričala Snežana van Hauvelingen, reč je o zaista posebnom projektu koji je pisao pokojni Vojislav Nanović između 1970. i 1974. godine.\n– On je sva dela Bore Stankovića, i pripovetke i romane, povezao u jednu porodičnu sagu u period od 40 godina s kraja 19. veka. Počinje s Hadži Trifunom, Sofkinim dedom, a završava se sa Sofkom. Svi likovi iz „Tašane“, „Parapute“ i ostalih dela, povezani su kroz tu jednu porodicu i ljude koji su živeli u Vranju – objasnila je producentkinja.\nHadži Trifunova kuća je u izgradnji, Foto: Promo/FCS/Đorđe Bajić\nFilm „Hadžijino zvono“ govori o propasti stare srpske gazdinske porodice kroz koju će publika paralelno pratiti slabljenje Osmanske imperije i stvaranje mlade srpske kneževine.\nPrema sinopsisu, 1850. godine na granici nove srpske kneževine, Hadži Trifun, prvi gazda vranjanskog kraja, nakon uvrede muselima namesnika Džafer-Bega, reši da naruči njegovo ubistvo od vođe arnautskog fisa Kolja, kako bi sprečio šire sukobe. Kolj mu za tu uslugu traži snaju Tašanu, što on pokuša da izbegne, ali poklekne pred pritiskom i pretnjama, pa intrigom namami Tašanu kod Kolja.\nSerija „Nečista krv“ imaće 10 epizoda. Prvih pet epizoda režira Milutin Petrović, poznat po filmovima „Zemlja istine, ljubavi i slobode“ i „Agi i Ema“, a prve tri epizode biće izmontirane u igrani film.\nSerija se, pored priče o Hadži Trifunu, bavi i njegovim naslednicima – sinom efendi Mitom i unukom Sofkom.\nDirektor FCS Gordan Matić u obilasku seta i razgovoru sa članovima ekipe, Foto: Promo/FCS/Đorđe Bajić\nDrugih pet epizoda serije režiraće Goran Stanković, poznat po seriji „Jutro će promeniti sve“, a sa njim će raditi direktor fotografije Aleksandar Karaulić i montažer Uroš Maksimović.\nDirektor filma i serije je Ivan Krstović, ureednik je Saša Radojević, a projekat nastaje u produkciji kuće „This and That Productions“ (film i serija) i RTS-a (serija), kao i uz podršku FCS-a i MEDIA programa.\nPodsećamo, prvu verziju scenarija je pre četiri decenije napisao Vojislav Nanović (1922–1983). Scenaristkinja i dramaturškinja Milena Marković („Sutra ujutru“, „Beli, beli svet“, „Otadžbina“, „Živ čovek“) adaptirala je tri prve epizode i scenario za film, dok su na preostalim epizodama radili mladi scenaristi Dejan Prćić (od 4. do 10. epizode) i Katarina Mitrović (4. i 5. epizodu).\nNanovićev scenario za seriju je jedno vreme bio izgubljen, ali je upravo reditelj Milutin Petrović uspeo da pronađe „poslednji primerak iz osamdesetih“ i tako ga spase od zaborava i nestanka.\nAgencija „Pajper“ je pet meseci radila kasting i glumačka podela će biti uskoro obelodenjenja, navode u Filmskom centru Srbije i najavljuju da će, pored srpskih glumaca, igrati i njihove kolege iz Albanije, Grčke, Turske, kao i nova lica srpskog i regionalnog glumišta.\nPlanirano je da snimanje traje 84 dana, a očekuje se da film „Hadžijino zvono“ i serija „Nečista krv“ pred publiku stigne tokom 2021. godine.\nBora StankovićFilmGoran stankovićMilutin PetrovićNečista krvSerija


Nikšić: U pripremi zbirka poezije u audio formatu i na Brajevom pismu\nPrednost na konkursu imaće pjesnici i pjesnikinje do 25 godina koji nijesu objavljivali svoja djela\nBrajevo pismo - Ilustracija, Foto: Vectorstock.com\n06.02.2020. 11:42h Ažurirano: 06.02.2020. 11:29h\nDruštvo prijatelja Biblioteke „Njegoš“ iz Nikšića, u saradnji sa JU Narodna biblioteka „Njegoš“ raspisalo je javni poziv mlade pjesnike i pjesnikinje sa teritorije opštine Nikšić koji žele da njihova zbirka pjesama bude objavljena u formatima koji su namijenjeni licima sa oštećenjem vida.\n“Prednost će imati pjesnici i pjesnikinje do 25 godina koji nijesu ranije objavljivali svoja djela. Ovom aktivnošću cilj nam je da podignemo svijest mladih stvaralaca o potrebi objavljivanja književnih djela u formatima koji su prilagođeni licima sa oštećenjem vida”, saopštili su iz Društva.\nPo 30 primjeraka zbirke biće snimljeno u audio formatu i štampano na Brajevom pismu. Biblioteke osnovnih i srednjih škola u Nikšiću dobiće 20 primjeraka knjige, dok će po pet primjeraka biti dostavljeno Biblioteci za slijepe Crne Gore i nikšićkoj Biblioteci “Njegoš”.\n“Ova aktivnost je dobar primjer prakse prilagođavanja književnih djela licima sa oštećenjem vida kojom bi se trebali voditi i drugi izdavači i književnici. Ovo ima i uticaj na povećanje uključenosti ovih lica u kulturni i umjetnički život Nikšić”, poručuju iz\nDruštva prijatelja Biblioteke „Njegoš“.\nObjavljivanje zbirke poezije, koja će biti predstavljena nikšićkoj publici, je u sklopu projekta “Čitam, dakle postojim” koji je\npodržan u okviru Regionalnog programa lokalne demokratije na Zapadnom Balkanu - ReLOaD, koji finansira Evropska unija u Crnoj Gori, a sprovodi Program Ujedinjenih nacija za razvoj. U Crnoj Gori ReLOaD program sprovodi se u partnerstvu sa opštinama Nikšić, Tivat, Kotor, Pljevlja i Podgorica.\nPoziv je otvoren do 10.februara, a prijave se podnose na mejl adresu dpb.njegos@gmail.com, sa naznakom: Za javni poziv za izbor pjesnika ćija će zbirka pjesama biti objavljena u formatu prilagođenom osobama sa oštećenjem vida. Selekciju i izbor pobjednika vršiće četvoročlani žiri.\nBrajevo pismokonkursJU Narodna biblioteka "Njegoš"Biblioteka "Nikšić"\n10.05. 08:24 h\t1268\n10.05. 08:47 h\t256\n10.05. 08:59 h\t104\n10.05. 08:24 h\n10.05. 08:59 h


Vaša iskustva: Nakon dve indukcije, porođaj je završen carskim rezom | Za članove | Vaša priča\nVaša iskustva: Nakon dve indukcije, porođaj je završen carskim rezom 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nVaša iskustva: Nakon dve indukcije, porođaj je završen carskim rezom\n16.11.2014. / 08:00 14.01.2019. / 14:03\nTridesetogodišnja Jovana Đurić, diplomirani ekonomista, mama je devojčice Iskre. Porodila se 30. juna i sa nama podelila svoje iskustvo sa porođaja.\nŽelela sam da se porodim kod kuće, međutim, pošto mi je vodenjak pukao u 35. nedelji, morala sam da odem u bolnicu. Nisam imala nikakve kontrakcije, ali s obzirom na to da mi je oticala plodova voda, lekari su odlučili da mi daju terapiju, kontrolisali su CTG i pratili stanje. Dva dana sam ležala na pretporođajnom odeljenju, stanje je bilo nepromenjeno.\nKada porođaj krene: Šta me očekuje u porodilištu?\nTreći dan me je pregledala jedna doktorka koja je konstatovala da sam otvorena 2,5 centimetra i da treba da se porodim. Iako i dalje nisam osećala kontrakcije, odveli su me u porođajnu salu i priključili na indukciju. Tada je došla i moja doktorka Marija Stanojević koja je nakon pregleda ustanovila da sam ipak otvorena samo jedan centimetar, koliko i prethodnih nekoliko dana. Međutim, bebina glavica je zbog indukcije već počela da gura na grlić, pa mi je dr Stanojević rekla da će uraditi carski rez. U međuvremenu je ona morala da ode na hitan carski rez, a tada se pojavio idrugi doktor koji je odlučio da me ne vodi u operacionu salu, već da me opet priključi na indukciju.\nDok je moja lekarka bila na operaciji, meni su, kako sam kasnije saznala, potpuno bespotrebno dali još jednu indukciju. Posle sam saznala i da je pravi razlog takve odluke to što je doktoru bila potreba operaciona sala jer je hteo da neku svoju pacijentkinju porodi carskim rezom i nije mu odgovaralo da ja u tom momentu uđem u nju.\nMoja bebica je i dalje gurala glavicom, ali ja to nisam osećala jer sam već imala priključen epidural. Kada se moja doktorka vratila, hitno me je odvela u salu i uradila carski rez. Odmah posle operacije prebačena sam u apartman, a moja devojčica je ostala u inkubatoru na intenzivnoj nezi 24 sata.\nNi iskustvo nakon porođaja u mom slučaju nije bilo sjajno. Iako su bebu sutradan preneli na moje odeljenje, nisu mi dali da je dodirnem tri dana, niti sam mogla da je vidim kad god sam htela. Za mene je to bilo strašno iskustvo. Videla sam samo kroz staklo da je priključena na puno cevčica, sondu, kiseonik... Mleko mi je krenulo treći dan, ali su tek četvrtog Iskru počeli da donose na podoj. Međutim, pošto je bila jako mala i nije mogla da sisa, izmazala sam se i davala mleko sestrama da je nahrane. Pedijatrijskim sestrama nisam bila zadovoljna i verujem da mi mama, inače babica, nije pokazala kako da negujem grudi i izmazam se, danas ne bih ni imala mleko.\nIako moje iskustvo iz porodilišta nije sjajno, veliku zahvalnost osećam prema dr Mariji Stanojević i anesteziologu. Takođe, moram da napomenem da su, za razliku od pedijatrijskih, ginekološke sestre bile zaista divne i sa njima imam najlepša iskustva.\nTekst priredila Suzana Obradović\nIskustva Bebe Porodilišta Ustanove Stanovanje Životna priča


FIlm “Glasovi Srebrenice” biće prikazan danas u 12 sati u Sarajevu – TVSA.BA\nNaslovna/Vijesti/Sarajevo/FIlm “Glasovi Srebrenice” biće prikazan danas u 12 sati u Sarajevu\nFIlm “Glasovi Srebrenice” biće prikazan danas u 12 sati u Sarajevu\nSubota, 11 Jula 2020, 9:31\nSa početkom u 12 sati u Anti Covid cntru u Sarajevu biće prikazan film „Glasovi Srebrenice“. Riječ je o filmu koji daje sliku neopisivog nasilja i nečovječnosti tokom genocida u ovom gradu.\nOslikava i rekonstruiše tok događaja kroz razgovore sa preživjelima i originalnim materijalom snimljenim tokom jula 1995 godine. Nakon filma biće upriličena panel diskusija na kojoj će učestvovati Hasan Nuhanović, predstavnik preživjelih , Munira Subašić, predsjednica Udruženja „Majka Srebrenice“ I Ketrin Bomberger, direktorica Međunarodne organizacije za nestale, koja će na panelu učestvovati putem video linka.


Trifunović predsjedniku Vučiću: "Nemoj brale, završićeš kao Gadafi": Evo kakav odgovor je USLIJEDIO!\nNedjelja, 11.08.2019 | 19:06\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić održao je konferenciju za medije, a na samom kraju uslijedio je pravi šok.\nNakon što je predsjednik odgovorio na sva novinarska pitanja, novinarka TV Pink Gordana Uzelac prenijela je predsjedniku da se ispred zgrade Predsjedništva nalazi lider PSG Sergej Trifunović koji poručuje predsjedniku Vučiću da će završiti kao Gadafi.\nDa li je zaista @avucic rekao da će mu od sledeće nedelje samo žene biti obezbedjenje? Nemoj brale, završićeš k’o Gadafi.\n— Serge Truffaut 1371 (@WhistlerDick) 11 August 2019\nVučić je odgovorio da mnogi u Libiji danas plaču za Gadafijevim vremenom.\n- Nemam šta da kažem Sergeju Trifunoviću. Pravi je gospodin - rekao je Vučić, a potom ustao čime je konferencija bila završena.\nDarmanović: SPC je jedini akter koji se suprotstavio usvajanju zakona, ali Vlada spremna na dijalog\nČetvrtak, 16.01.2020 | 15:39\nOn je podsjetio da je Venecijanska komisija ocijenila taj zakon kao korak naprijed ka modernizaciji zakonskog okvira za uređenje statusa vjerskih zajednica.


I novi Civic dobiće Type R varijantu\n16 Sep 2011 - 16:49 Vesti Link\nNova Honda Civic je predstavljena početkom ove nedelje, a zahvaljujući dobroj raspoloženosti čoveka koji je na njoj radio sada je poznata i informacija koju su želeli da čuju svi Hondini fanovi. Ono što će sve njih obradovati jeste podatak da Honda radi na opakijoj verziji novog Civica koja bi trebalo da zameni aktuelni Type R.\n17.9. velika žurka povodom obaranja Ginisovog rekorda u najdužoj koloni Dacia vozila\n16 Sep 2011 - 16:45 Vesti Link\nKompanija Renault Nissan Srbija 28. maja, pod motom „Oborimo rekord zajedno“, u Navak Centru u Subotištu organizovala je okupljanje vlasnika Dacia vozila, pri čemu je učestvovalo 258 Dacia vozila u pokretu! Prethodni rekord iznosio je 152 Dacia vozila.\nDodge Viper ACR prešao Nirburgring za 7 minuta i 12 sekundi\n16 Sep 2011 - 11:04 Vesti Link\nNakon što je nedavno saopšteno da je Lexus LFA Nurburgring Edition prešao stazu Nirburgring za 7 minuta i 14.64 sekunde, evo i nezvanične informacije da je i Dodge Viper ACR postavio novo vreme na Nirburgringu.\nŠkoda za prvih 8 meseci 2011. povećala isporuke za 18,3%\n16 Sep 2011 - 09:32 Vesti Link\nIsporuke su od januara do avgusta 2011. porasle za 18,3 odsto na ukupno 583.600 jedinica (januar – avgust 2010: 493.200 vozila). Sa 60.400 prodatih vozila marka je ostvarila novi rekord za avgust (prethodna godina: 55.900).\nPlanovi Alfa Romea do 2014. godine\n15 Sep 2011 - 21:46 Vesti Link\nAlfa Romeo je ove godine već predstavio 4C Concept (na Salonu u Frankfurtu i u "Fluid Metal" izdanju), MiTo TwinAir sa 0.9L turbo dvocilindričnim benzincem sa 85KS, MiTo 1.3 JTDm sa 85KS, MiTo Quadrifoglio Verde sa 1.4 MultiAir Turbo motorom od 170KS, Giuliettu sa TCT transmisijom (u verzijama 1.4 TB MultiAir sa 170KS i 2.0 JTDM sa 170KS), dok planovi do 2014. godine predviđaju proširenje palete modela, između ostalog i sa novim velikim sedanom i (konačno) SUV modelom.\nObjavljene cene za novi Mercedes B klase u Nemačkoj\n15 Sep 2011 - 20:10 Vesti Link\nNovi Mercedes B klase upravo ima premijeru na Salonu automobila u Frankfurtu, dok na tržištu startuje u novembru ove godine.\nElektrični Porsche eRuf Roadster predstavljen u Beogradu\n15 Sep 2011 - 19:07 Vesti Link\nRevolucionarni električni porše, "eRuf Roadster", predstavljen je danas na stazi Autokomerca u okviru “Siemens zelene nedelje”.\n15 Sep 2011 - 17:00 Vesti Link\nMoto GP šampionat 2013. godine\nZvanično je potvrđeno da će 2013. godine trka za Moto GP šampionat biti održana u Argentini.\nPeugeot-Citroen smanjuje broj zaposlenih u slučaju recesije\n15 Sep 2011 - 08:26 Vesti Link\nTanjug piše da kompanija "Pežo-Sitroen" (PSA), drugi evropski proizvođač automobila, planira da smanji broj zaposlenih i pojača trogodišnji program ušteda u odbrani profitabilnosti u slučaju suočavanja sa mogućom evropskom recesijom. To je izjavio je izvršni direktor PSA Filip Varen u Frankfurtu.\nToyotini pogoni u Americi počeli da rade punim kapacitetima\n15 Sep 2011 - 00:42 Vesti Link\nJapanska Toyota je saopštila da je desetak njenih pogona počelo da radi punim kapacitetima u Severnoj Americi, do nivoa pre martovskog zemljotresa i cunamija, dva meseca ranije nego što se očekivalo.\nDaimler pregovara sa Aston Martinom o saradnji\n14 Sep 2011 - 18:41 Vesti Link\nTanjug piše da nemački "Dajmler" pregovara sa kompanijom "Aston Martin" o eventualnom sporazumu o saradnji na razvoju brenda "Majbah".\nII zvanični godišnji skup "BMW Fan Cluba" Srbija u Leskovcu 18.09.2011.\n14 Sep 2011 - 18:03 Vesti Link\nII zvanični godišnji skup "BMW Fan Cluba" Srbija biće organizovan u Leskovcu u nedelju 18.09.2011. godine, na parkingu ispred Zdravlja Actavis sa početkom u 12,00 časova.\nPorsche u avgustu zabeležio rast prodaje od 43%\n14 Sep 2011 - 12:20 Vesti Link\nPorsche je zabeležio rekordni mesec. U avgustu 2011. godine ovaj proizvođač isporučio je ukupno 9.031 vozilo što je za 43,4 odsto više u odnosu na isti mesec 2010. godine.\nBraća Cruze i Cruzemobil\n14 Sep 2011 - 12:14 Vesti Link\nNije sve u životu crno i belo – ali sve je bilo tako bar na jedno veče u poznatom londonskom Ace kafeu. Automobil, bend, mesto, na veličanstvenoj proslavi američke kulture koja je obeležila 100. godišnjicu američkog brenda ikone.\nMarkione očekuje teške godine za proizvođače automobila\n14 Sep 2011 - 09:31 Vesti Link\nIzvršni direktor "Fijata" i američkog "Krajslera" Serđo Markione ocenio je da će za proizvođače automobila ova i naredna godina biti "teške" i da neće biti napretka sve dok se ne obezbedi izvesnost finansijskog trzišta, podizanjem poverenja u sistem koje sada nedostaje.\n«Prethodni 1 2 3 ... 1132 1133 1134 1135 1136 1137 1138 1139 1140 1141 1142 ... 1548 1549 1550 Sledeći»


Austrija planira da uvede bonove od 200 evra za popravku kućanskih aparata | Dunav.at\nAustrija planira da uvede bonove od 200 evra za popravku kućanskih aparata\nViše od 32.000 kućanskih aparata – od tostera i radija do mobitela, hladnjaka i perilica posuđa – popravljeno je otkako je Grad Beč prvi put uveo bonove za popravke od 100 eura po kućanskom aparatu 2020. godine.\nTime je ušteđeno više od 300 tona elektroničkog otpada i gotovo tri puta više ugljičnog dioksida. Međutim, potražnja, potreba i ekološka svijest potrošača u glavnom gradu savezne države toliki su da je fond financiranja trenutno iscrpljen.\n„Nastavak kampanje, koja je popularna u cijelom svijetu, čvrsto je planiran – ali ovisi o uvođenju vaučera za popravak koji se planira uvesti u cijeloj zemlji. Želimo spriječiti dupliciranje”, uvjerava SPÖ-ov klimatski savjetnik Jürgen Czernohorszky. Sve što pomaže u spašavanju vrijednih resursa i smanjenju brda smeća je dobrodošlo, smatra stručnjak iz SPÖ-a.\nSada se čeka potez s državne razine, točnije od Ministarstva zaštite okoliša. Naime, vlada planira izdvojiti oko 130 milijuna eura za te svrhe, sve do 2026. godine.\n“Ukupno 130 milijuna eura dostupno je za očuvanje resursa do 2026. godine”, kaže ministrica ekologije Leonore Gewessler\nTehnička i zakonska osnova za to se trenutno uspostavlja. Nakon prijave popravka pokvarenog uređaja, ekološki osviješteni potrošači dobit će kod koji mogu ispisati ili učitati na svoj mobitel. Taj kod će se moći iskoristiti u tvrtki za popravke, a potrošač će tako automatski uštedite pola troškova popravka do maksimalno 200 eura. Ovlašteni trgovac dobiva preostali iznos koji nadoknađuje ministarstvo.\nKonferencija gradova Svjetske kulturne baštine održana u Beču\nViše od 50 predstavnika iz 25 gradova UNESCO-ove Svjetske baštine je prošle sedmice prihvatilo poziv gradonačelnika Grada Beča na sastanak Organizacije gradova svjetske kulturne...\nNajbogatiji Nijemac ima 27,3 milijarde dolara, ali i dalje živi skromnim životom\nAuthor EmaPosted on 30/01/2021\nNjegovo bogatstvo američki Blumberg trenutno procjenjuje na 27,3 milijarde dolara i on je danas 54. najbogatija osoba na svijetu. Ono što je interesnatno za...\nNemci tuže VW, pridružuju se i hrvatski potrošači\nAuthor EmaPosted on 15/09/2019\nKako piše portal Poslovni dnevnik, toj tužbi priključuju se i hrvatski potrošači. Na sudu će se utvrđivati odgovornost Folksvagena zbog nedopuštene ugradnje manipulativnih softvera...


"Izreka "čovek je onakav kako razmišlja u svom srcu" ne samo da obuhvata celinu čovekovog bića, već je toliko sveobuhvatna, da prožima sva stanja i okolnosti njegovog života. Čovek je doslovno ono što misli, njegov karakter je zbir svih njegovih misli."\n"Kao što biljka niče iz semena, i nikako drugačije, tako i svaki čin čovekov niče iz skrivenog semena misli i ne može se pojaviti bez njih."\n"Delo je cvet misli, a zadovoljstvo i patnja su njeni plodovi; iz toga sledi da čovek sam bere slatko i gorko voće svog gazdinstva."\n"Čovek sam sebe uzdiže ili uništava."\n"Kao biće moći, inteligencije, ljubavi, i prirodni gospodar svojih misli, čovek poseduje ključ za svaku situaciju, posedujući u sebi tu transformišuću i regenerativnu pokretačku snagu pomoću koje može da postigne šta god želi."\n"Čovek je uvek gospodar svoje sudbine."\n"O tome govori i univerzalni Zakon da "ko traži naći će, ko kuca otvoriće mu se". Samo strpljivošću i neprestanom upornošću čovek može da uđe kroz vrata hrama znanja."\n"Čovekov um može se uporediti sa vrtom koji može biti razumno obrađivan ili zapušten, negovan ili zanemaren, a on mora da donese plod, i sigurno će roditi. Ukoliko ne posejemo korisno seme, onda će ga gomila beskorisnog semenja korova preplaviti i nastaviti svoju vrstu."\n"Kao što baštovan obrađuje svoju parcelu čuvajući je od korova i uzgajajući u njemu cveće i njemu potrebno voće, tako i čovek neguje vrt svoga uma, iskorenjujući sve pogrešne, beskorisne i nečiste misli, kultivišući u pravcu perfekcije plodove ispravnih, korisnih i čistih misli. Prateći ovaj proces čovek pre ili kasnije otkriva da je on gospodar-vrtlar svoje duše, režiser svog života."\n"Misao i karakter su jedno. I kao što karakter može da se manifestuje (izađe na videlo) i razotkrije samo kroz okruženje i okolnosti, spoljašnji uslovi života pojedinca uvek će biti udešeni tako da budu harmonično usklađeni sa njegovim unutrašnjim stanjem."\n"Svaki čovek je tamo gde mu je mesto po zakonu svoga bića; misli koje je ugradio u svoj karakter su ga dovele tamo, i u uređenju njegovog života nema elementa slučajnosti, nego je to rezultat nepogrešivog zakona."\n"Kao biće koje stalno napreduje i razvija se, čovek je tamo gde mu je mesto zato da bi naučio da može da raste; i kako on uči spiritualne lekcije koje sadrže sve okolnosti vezane za njegov život, tako one nestaju i ustupaju mesto novim okolnostima."\n"Čovek se toliko dugo bori sa okolnostima da sebe smatra stvorenjem spoljašnjih okolnosti, ali kada otkrije da je on kreativna moć i da može da upravlja skrivenom teritorijom i semenom svog bića od kojih okolnosti nastaju, tada on postaje istinski gospodar samog sebe i svoje sudbine."\n"Svako seme misli, posejano ili pušteno da padne na tlo uma i tamo pusti koren, proizvešće sebe, cvetajući pre ili kasnije u delo, donoseći svoje plodove prilika i okolnosti. Dobre misli nose dobar plod, loše misli loš plod."\n"Spoljašnji svet okolnosti oblikuje se iz unutrašnjeg sveta misli, a ugodni i neugodni uslovi su faktori koji su podjednako u službi pojedinca. Kao žetelac svoje žetve čovek uči i iz patnje i iz blaženstva."\n"Okolnost ne čini čoveka; ona mu se otkriva."\n"Niti se čovek može uzneti do života u vrlini i čistom blaženstvu, a da on neprekidno u sebi ne neguje težnju ka vrlinama; čovek je, kao gospodar misli, stvaralac samoga sebe, modelar i autor svog okruženja."\n"Ljudi ne privlače ono što žele, nego ono što jesu."\n"Čovek ne dobija ono što želi i za šta se moli, nego ono što pravedno zasluži. Njegove želje i molitve biće uslišene samo kada su u skladu sa mislima i postupcima."\n"U svetlu ove istine, šta onda znači "borba protiv okolnosti". To znači da se čovek stalno buni protiv posledica, a sve vreme hrani i čuva uzrok u svom srcu."\n"Ljudi zaista žele da unaprede svoje okolnosti, ali nisu voljni da se sami poboljšaju; i zbog toga ostaju zavisni od prilika u kojima se nalaze. Čovek koji ne pati od samodestrukcije ne može nikad omanuti u postizanju željenog cilja."\n"Čovek je (mada skoro uvek nesvesno) uzročnik svojih okolnosti."\n"Dobre misli i dela nikada ne mogu proizvesti loše rezultate; loše misli i dela nikada ne mogu proizvesti dobre rezultate."\n"Patnja je uvek rezultat pogrešne misli. To je pokazatelj da pojedinac nije u skladu sa samim sobom, sa Zakonom svoga bića."\n"Blaženstvo, a ne materijalna dobra, jesu merilo ispravnosti misli; beda, a ne nedostatak materijalnih dobara, jesu merilo pogrešnih misli."\n"Blaženstvo i bogatstvo idu zajedno samo kada se bogatstvo pravilno i mudro koristi."\n"Čovek nije u dobrom stanju sve dok nije srećno, zdravo i prosperitetno biće; sreća, zdravlje i prosperitet su rezultat harmoničnog sklada unutrašnjeg i spoljašnjeg, usklađenosti čoveka sa svojom okolinom."\n"Zakon, a ne konfuzija, jeste dominantni princip univerzuma; pravda, a ne nepravda, jeste suština i bit života; ispravnost, a ne pokvarenost, je stvaralačka i pokretačka snaga u duhovnoj vladi sveta. Pošto je to tako, čovek može samo da se popravi i shvati kako je univerzum uvek u pravu; i tokom procesa ispravljanja sebe, dok menja svoje misli o stvarima i drugim ljudima, on će uvideti da se stvari i drugi ljudi menjaju prema njemu."\n"Prema tome, čovek ne može direktno da izabere svoje okolnosti, ali može da odabere svoje misli, i tako posredno, ali sigurno, da oblikuje tok svoje sudbine."\n"Svet je vaš kaleidoskop, i različite kombinacije boja, koje se svakog narednog trenutka menjaju, su izvrsno prilagođene slike vaših misli koje su neprekidno u pokretu."\n"Telo je sluga uma. Ono se pokorava aktivnostima uma, bez obzira da li su one namerno izabrane ili su automatski ispoljene."\n"Bolest i zdravlje, isto kao i životne okolnosti, imaju koren u mislima. Bolesne misli ispoljiće se kroz bolesno telo."\n"Jake, čiste i vesele misli izgrađuju snažno i kreposno telo. Telo je prefinjen instrument koji se može modelovati, i koje spremno odgovara mislima koje ostave utisak na njega, a navike misli proizvešće svoje rezultate, dobre ili loše, u zavisnosti od njihovog kvaliteta."\n"Iz zaprljanog uma proizlazi nezdrav život i propadanje tela. Misao je izvor akcije, života i svekolike manifestacije; očistite fontanu i ona će biti čista."\n"Promena načina ishrane neće pomoći čoveku koji neće da promeni svoje misli. Kada čovek očisti svoje misli, on više neće želeti nečistu hranu."\n"Ukoliko želite da zaštitite svoje telo, čuvajte svoj um. Ako želite da obnovite svoje telo, ulepšavajte svoj um."\n"Nema boljeg lekara od radosne misli koja odagnava bolest tela; nema boljeg utešitelja od dobre volje koja najefikasnije razvejava senke tuge i žalosti."\n"Misliti dobro o svemu, biti veseo sa svima, strpljivo učiti da se pronađe dobro u svemu – takve nesebične misli su istinske dveri raja; i živeti iz dana u dan sa mislima mira prema svakom stvorenju donosi veliki spokoj."\n"Sve dok misao nije povezana sa ciljem, nema pametnih rezultata."\n"Čovek treba da zamisli legitiman cilj u svom srcu i da odluči da ga ostvari. Ovaj cilj treba da postavi kao centralnu tačku svojih misli."\n"Ali, kakav god bio, on mora uporno i istrajno da fokusira energiju misli na postavljeni cilj."\n"Ovo je najsvetliji put do samokontrole i istinske koncentracije misli. Čak ni ako iz više pokušaja ne uspe da postigne svoj cilj (što je nužno dok ne savlada slabosti), stečena snaga karaktera biće merilo njegovog pravog uspeha, a to će biti nova polazna tačka buduće snage i trijumfa."\n"Odagnati besciljnost i slabost, razmišljati svrhovito, znači staviti se u istu ravan sa onima koji neuspeh vide samo kao prolaznu stanicu na putu ka postignuću. Onaj koji sve okolnosti shvata kao priliku za napredovanje, razmišlja snažno, nastupa neustrašivo i postiže majstorski uspeh."\n"Nakon što zamisli svoj cilj, čovek treba mentalno da iscrta, da u svome umu označi ravan put ka njegovom ostvarenju, ne gledajući ni levo ni desno. Sumnje i strahove treba strogo isključiti."\n"Misli sumnje i straha nikada nisu dovele do ostvarenja, niti će ikada. One uvek dovode do neuspeha."\n"Onaj ko je pobedio sumnju i strah pobedio je neuspeh."\n"Misao čvrsto spojena sa ciljem postaje kreativna snaga. Onaj ko ovo zna spreman je da postane nešto više i jače od gomile kolebljivih misli i promenljivih osećanja. Onaj koji ovo čini postaje svestan i inteligentan rukovalac svojih mentalnih moći."\n"Sve što čovek uspe ili ne uspe da postigne je direktan rezultat njegovih sopstvenih misli."\n"U vaseljeni koja počiva na načelu pravde, gde bi pomanjkanje ravnoteže značilo potpuno uništenje, individualna odgovornost apsolutno se nameće."\n"Njegove patnje i njegova sreća se razvijaju iznutra. Kako razmišlja, takav jeste; kako nastavlja da razmišlja, takav i ostaje."\n"Niko, osim vas samih, ne može da promeni vaše stanje."\n"Samo onaj koji je pobedio slabost i otklonio sve sebične misli, ne pripada ni ugnjetačima ni ugnjetenima. On je slobodan."\n"Čovek može da raste, pobeđuje i ređa istinske uspehe samo ako uzdiže svoje misli. A ostaće slab, bedan i jadan samo ako odbije da uzdigne svoje misli."\n"Vaseljena ne favorizuje pohlepne, nepoštene i zlobne, mada na prvi pogled može izgledati tako. Naprotiv, ona pomaže iskrene, velikodušne i čestite. Ovu istinu su, u ovom ili onom obliku, vekovima prenosili svi veliki učitelji, a da to zna i dokaže, čovek treba samo da istraje na putu – da bude sve moralniji kroz stalno uzdizanje svojih misli."\n"Dostignuće bilo koje vrste je kruna poštenih napora, dijadema čistih misli. Pomoću samokontrole, razlučivanja, čistote, pravde, i pravilno usmerene misli čovek uzdiže sebe."\n"Čovek može da postigne veliki uspeh, čak i da se uzvine do veličanstvenih duhovnih visina, ali i da padne u kaljugu i bedu ako dopusti da arogantne, sebične i pokvarene misli preuzmu vlast nad njegovim životom."\n"Pobede postignute zahvaljujući ispravnim mislima mogu da se održe samo budnošću. Mnogi će popustiti kada je uspeh već osiguran i tako brzo potonuti nazad u neuspeh."\n"Sva dostignuća, bilo u poslovnom, intelektualnom ili duhovnom svetu, nedvosmisleno su rezultat usmerenih misli, definisana su istim zakonom i koriste isti metod. Jedina razlika je objekat dostignuća."\n"Onaj ko želi da ostvari malo, treba malo i da žrtvuje; onaj ko želi da postigne mnogo treba i da žrtvuje mnogo. Onaj ko želi da postigne najviše mora i da žrtvuje najviše."\n"Onaj ko neguje lepe vizije, uzvišene ideale u svom srcu, jednog dana će ih ostvariti."\n"Čuvajte svoje vizije; cenite svoje ideale; negujte muziku koja se budi u vašem srcu, lepotu koja se oblikuje u vašem umu, ljupkost kojom odišu vaše najčistije misli, jer će se iz njih izroditi divne okolnosti, rajsko okruženje; ako im ostanete verni, vaš svet će na kraju biti izgrađen."\n"Želeti znači dobiti; težiti znači ostvariti."\n"Sanjajte uzvišene snove, jer kakvi su vaši snovi takvi ćete i postati. Vaša vizija je obećanje onoga što će jednog dana biti. Vaš ideal je predkazanje onoga što će se na kraju razotkriti."\n"I najveći uspeh je na početku, i još neko vreme, bio samo san. Hrast spava u žiru; ptica čeka u jajetu; u najvišoj viziji duše čuči anđeo koji se budi. Snovi su sadnice stvarnosti."\n"Vaše okolnosti mogu da budu neprijatne, ali neće dugo ostati tako ako već sada vidite idealno stanje i nastojite da ga dostignete."\n"Ne možete putovati prema unutra, a u isto vreme stajati napolju."\n"Bez obzira kakvo je tvoje trenutno okruženje, ti ćeš padati, ostajati isti ili se uzdizati u skladu sa svojim mislima, svojom Vizijom, svojim Idealom."\n"U svim ljudskim poslovima postoje napori, i postoje rezultati, a jačina napora je merilo rezultata. Ne sreća. Darovi, moći, materijalno, intelektualno i duhovno vlasništvo su plodovi truda; to su ostvarene misli, postignute stvari, realizovane vizije."\n"Vizija koju slavite u vašem umu, Ideal koji ustoličite u svom srcu – to ćete izgraditi u svom životu, to ćete postati."\n"Smirenost uma je jedan od najlepših dragulja mudrosti. To je rezultat dugog i strpljivog napora samokontrole."\n"Čovek postaje miran u meri u kojoj razume sebe kao misaono biće u neprekidnom razvoju. Takvo znanje iziskuje, takođe kao rezultat razmišljanja, i razumevanje drugih. Sagledavajući sve jasnije unutrašnje odnose misli kroz delovanje zakona uzroka i posledice, čovek prestaje da se uzrujava, da biva nepotrebno zabrinut i tužan. On postaje uravnotežen, postojan i spokojan."\n"Miran i staložen čovek, koji je naučio kako da se vlada, zna i kako da se prilagodi drugima."\n"Što je čovek mirniji, veći je njegov uspeh, uticaj, moć dobročinjenja."\n"Kako beznačajno izgleda trka za novcem u poređenju sa spokojnim životom. Životom koji boravi u okeanu istine, ispod površine, van domašaja oluja, u Večnom Miru!"\n"Samo mudar čovek, samo onaj čije su misli odmerene i pročišćene, može da učini da mu se vetrovi i oluje duše pokoravaju."\n"Olujom nošene duše, gde god da su, u bilo kakvim uslovima da žive, neka znaju sledeće: "Ostrva blaženstva vam se smeškaju u okeanu života, a sunčana obala vašeg savršenstva čeka vaš dolazak. Držite ruke čvrsto na kormilu svojih misli. U jezgru vaše duše leži vrhovni Gospodar! On samo drema; probudite Ga! Samokontrola je snaga. Prava misao je majstorstvo. Smirenost je moć. Recite srcu, 'Mir. Budi tiho'!""\n(Izdavač: Babun, Beograd, 2012. godina)\nBiografija - Džejms Alen\nIako je knjiga "Misliš stvaraš" inspirisala milione ljudi širom sveta i delom je zaslužna za nastanak celokupne industrije samorazvoja, malo se zna o njenom autoru Džejmsu Alenu.\nDžejms Alen (1864-1912) je misterija književnosti. Njegovi nadahnjujući spisi pozitivno su uticali na milione ljudi. Ipak, on je do danas ostao skoro nepoznat.\nNijedna od devetnaest knjiga (i jedna koju je od njegovih meditacija sastavila njegova supruga,Lili Alen) ne otkriva ništa o njegovom životu, osim informacije o prebivalištu – Ilfrakomb, Engleska.\nAlen je rođen u Lesteru, u centralnoj Engleskoj, 28. novembra 1864. godine, u radničkoj porodici, kao stariji od dvojice braće. Finansijska kriza naterala je mladog Džejmsa da u petnaestoj godini napusti školu i potraži posao. Na kraju je postao lični sekretar, što bi se danas moglo nazvati asistentom za administraciju. Taj posao je radio za nekoliko britanskih manufaktura. 1893. Alen se seli u London gde upoznaje Lili Lujzu Oram sa kojom se ženi 1895.\nTri godine kasnije Alen je našao zanimaciju u kojoj je mogao da iskaže svoja interesovanja za duhovne i socijalne stvari, pa je počeo da piše za časopis Glasnik zlatnog doba (The Herald of the Golden Age). U to vreme ulazi u stvaralački period, 1901. izlazi prva njegova knjiga, "Od siromaštva do moći" (From Poverty to Power), 1902. pokrenuo je sopstveni časopis "Svetlost Razuma" (The Light of Reason) koji je kasnije preimenovan i "Epoha" (The Epoch), i koji je njegova supruga nastavila da objavljuje i nakon njegove smrti.\nNažalost, Alenova književna karijera bila je kratka, trajala je samo devet godina, do njegove iznenadne smrti u 48. godini, 1912. U tom periodu napisao je 19 knjiga, čitavu bujicu ideja, koja je poživela da inspiriše naredne generacije.