Naftna mrlja zagađuje more i „trese“ Vašington | Izbor iz štampe | DW | 03.05.2010\nNaftna mrlja zagađuje more i „trese“ Vašington\nNaftna mrlja u Meksičkom zalivu je jedna od glavnih tema današnjih izveštaja, komentara i analiza u nemačkoj štampi. Zidojče cajtung, donosi tekst pod naslovom „Americi preti najveće zagađenje naftom u istoriji“.\nNaftna mrlja stigla do delte Misisipija\nZidojče cajtung, uz informacije o procenama količine sirove nafte koja svakog dana ističe u more zbog havarije i potonuća naftne platforme „Dipvoter horizon“ tu katastrofu poredi i sa čuvenom havarijom platforme „Ekson Valdez“ iz 1989. godine. „Tada je u vode oko Aljaske isteklo više od 40 miliona litara nafte. Sada u Meksički zaliv ističe oko 800.000 litara dnevno. Ako se rupa ne zapuši, neslavni rekord ’Ekson Valdeza’ bi sledeće meseca mogao da bude premašen.“\nZidojče citira i list „Tajms pikjun“ iz Nju Orleansa, koji prenosi da je do sada more kontaminiralo osam miliona litara nafte, ali taj list podseća da je posle orkana „Katrina“ i „Riota“ 2005. godine iz oštećenih naftnih platformi u Meksički zaliv iscurelo više od 30 miliona litara, a da to ipak nije ostavilo katastrofalne posledice po životnu sredinu.\nObama na licu mesta\nS druge strane, nafta je za more otrov koji je, kako piše ugledni minhenski dnevnik, stigao i do Bele kuće. Naravno, u prenesenom smislu, a radi se o problemima koji zbog najnovije ekološke katastrofe muče američkog predsednika Baraka Obamu. Šestorica senatora, inače vrlo lojalnih Obaminoj vladi, presavila su tabak i napisala predsedniku pismo koje je jasan znak opomene. „Tragična nezgoda naftne platforme Dipvoter“, pišu senatori, „više nam nego jasno pokazuje da nanovo moramo da se pozabavimo odnosom između troškova naftnih bušotina pred našom obalom – i koristi koju nam one donose“.\nProtest šestorice senatora usmeren je na odluku Baraka Obame od 31. marta da ubuduće dozvoli korišćenje većeg broja lokacija u Atlantiku i Meksičkom zalivu za gradnju novih naftnih platformi. Uz to je predsednik najavio i subvencije za gradnju nuklearnih elektrana – u visini od 54 milijarde dolara, i to od poreza. Ta odluka bi zapravo trebalo da zadovolji desno orijentisanu političku struju i to ’u paketu’ sa merama ulaganja u obnovljive energije i zaštite klime koje su skrojene tako da zadovolje političku levicu. Sada je praktično ugrožen čitav ’paket’. Zato ne treba da čudi što je Obama lično preuzeo nadzor nad radovima oko čišćenja mora u Meksičkom zalivu, ali i istakao da je ’domaća proizvodnja nafte važan deo (američke) strategije sigurnog snabdevanja energijom“.\nIsti list donosi i komentar katastrofe u kome autor analizira protivrečnosti savremenog sveta. Moderni načini snabdevanja energijom su obezbedili luksuzan stil života zapadnih zemalja, ali, čovek često precenjuje svoju moć nad tehnikom; „Svaka greška može imati fatalne posledice po organizam, život i životnu sredinu (...) što upravo pokazuje platforma Dipvoter horizon (...) Pre tačno osam meseci, ova platforma je pisala istoriju: njena ekipa je naišla na naftu ispod 1259 metara vode i 9426 metara stena. To je kao kada bismo napravili bušotinu koja seže sa vrha Mont Everesta do jednog kilometra ispod morske površine.\nSada ova platforma ponovo piše istoriju, jer je izazvala verovatno najtežu ekološku katastrofu u istoriji SAD“. Zaključak komentara: „Dipvoter horizon nas uči da će ljudi u budućnosti svoje snabdevanje energijom morati da organizuju sigurnije, fleksibilnije i ekološki čistije, uz pomoć decentralizovano građenih, malih postrojenja...“\nTrajni link https://p.dw.com/p/ND05


source.ba | Užasno: U kakvim neuslovima se moraju kupati porodilje\nProtest upozorenja roditelja bošnjačke djece: U Potočarima vlaga kapa po djeci, uslovi očajni\nSutra se može podići novac: Isplata dječijih dodataka i naknada porodiljama u Kantonu Sarajevo\nS razlogom se postavlja pitanje na koji način se nadležni odnose prema majkama djece za kojom toliko vapi Republika Srpska. Neke od majki koje su se nedavno porodile kontaktirale su našu redakciju i poslale fotografije, piše Srpskainfo.\nDa li je moguće da godinama nema novca da se sporni toaleti dovedu u normalno stanje, a da se istovremeno izdvajaju desetine miliona maraka za parking UKC RS? Da li je moguće da se pokreću fondacije poput one “Djeca nam se rađala”, a da u isto vrijeme kupatila za porodilje u najvećoj zdravstvenoj ustanovi Republike Srpske izgledaju kao da su najcrnja rupa?\nZačepljeni odvodi, zarđale tuš kabine, odvaljeni podovi, topla su “dobrodošlica” svim majkama koje svoje potomstvo odluče donijeti na svijet u UKC Republike Srpske.\nPotresna svjedočenja porodilja o katastrofalnom stanju na Klinici za ginekologiju i akušerstvo otkrivaju da nije samo situacija katastrofalna u toaletima, već i u sobama, odnosno krevetima na kojima leže mlade majke, pazeći da se ne nabodu na žice koje štrče iz dotrajalih dušeka!\n– S obzirom na starost objekta, očekivati je da sanitarni čvorovi nisu novi, ali se radno osoblje UKC RS trudi da sve bude čisto i u službi pacijenata. Ono što nije poznato javnosti je činjenica da se u objektu nalaze gusane cijevi, koje su stare oko 40 godina, i da nije moguće izvršiti parcijalnu zamjenu tih cijevi savremenim plastičnim cijevima, već je potrebno da se izvrši kompletna zamjena kanalizacionih sistema, naveli su iz UKC RS.\nNakon ovakvog odgovora iz UKC, u resornom ministarstvu kažu da su upoznati s potrebom radova za sanaciju sanitetskih čvorova objekta Maternitea JZU UKC Republike Srpske i da su opredijeljeni za realizaciju tog projekta.\n– Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite RS je od JZU UKC Republike Srpske zatražilo dodatna dokumenta i informacije. U toku je prikupljanje potrebne dokumentacije, koje je u prethodnom periodu bilo otežano iz objektivnih razloga pandemije koronavirusa, naveli su iz ministarstva.\n– Nema toaletnog papira, sapuna i ubrusa za brisanje ruku. Nema sijalica, nema ni rezervnih, pa ih pacijenti moraju kupovati. Na Klinici za ginekologiju i akušerstvo toaleti za ležeće pacijente su u neadekvatnom stanju usljed dotrajalosti. Čistoća sanitarija je na zadovoljavajućem nivou, bili su neki od zaključaka sanitarnih inspektora nakon vanredne inspekcijske kontrole u UKC prije godinu dana.\nDušanka Makivić, portparol Republičkog inspektorata, izjavila je da je republički zdravstveni inspektor izvršio ponovnu inspekcijsku kontrolu vezano za izvršenje naložene mjere, koja je odnosi na održavanje higijene u toaletima za pacijente i obezbjeđivanje sredstava za održavanje higijene u njima.\n– Tom prilikom je utvrđeno je da je higijena toaleta za pacijente bila na zadovoljavajućem nivou, da je obezbijeđeno vještačko osvjetljenje, kao i sredstva za održavanje lične higijene. S obzirom da u trenutku obavljanja kontrole nije istekao rok za izvršenje druge mjere iz rješenja, kojom je naložena sanacija dotrajalih sanitarnih čvorova, rješenje nije bilo izvršno i konačno, shodno tome, inspektor nije kontrolisao drugu mjeru, zaključili su iz Republičkog inspektorata.\nInspektori su tada naložili da se obezbijedi kontinuirano snabdijevanje sredstvima za održavanje lične higijene pacijenata i vještačko osvjetljenje u svim sanitarnim čvorovima, te da se izvrši sanacija dotrajalih sanitarnih čvorova na više klinika, među kojima je i Klinika za ginekologiju i akušerstvo.


Specijal emisija „Sat za našu planetu“ | Super Radio\nAleksandra Đorđević mart 25, 2017 13:47 h Dogadjaj, Eko svest, Info, Najave, Prirodnim tempom, Srbija, Svet, Vesti 0\nProšlogodišnji „Sat za našu planetu“ Foto: Ivan Dinić\nSvake poslednje subote u martu, već deset godina za redom, WWF organizuje „Earth Hour“, događaj koji ima za cilj da skrene pažnju koliko klimatske promene utiču na živi svet.\nNiš učestvuje u „Satu za planetu“ već sedmu godinu za redom, a ove godine organizatori su Zoo Planet iz Kamenice i Biološko udruženje „Dr Sava Petrović“. Oni vas pozivaju da im se danas, od 17 časova pridružite u Kamenici, u Zoo Planet kutku, gde će razni učesnici podržati događaj i pripremiti zanimljiv program.\nSuper radio je pripremio uživo prenos sa događaja – Dimitrija Savić iz Biološkog udruženja „Dr Sava Petrović“ redovno će nas izveštavati sa događaja, počevši od 17 sati, pa do završetka događaja u 21.30h. Pa eto, ako u početku budete neodlučni, možda vas ova specijal emisija ubedi da ipak odete do Kamenice. Imaćemo priliku da, osim organizatora, čujemo motive za učešće i ostalih učesnika, među kojima su umetnička grupa „Naslikam ti facu i telo“ i muzički akustik duo „Rocky road“.\nBudite uz Super radio, ili prošetajte do Kamenice, a svakako ugasite svetla od 20.30 do 21.30h – najmanje!\nUz dodatne informacije koje će Dimitrija obezbediti, saznaćete na koje još načine možete pomoći u borbi protiv zagađenja planete, i to – svakog dana, ne samo danas.\nBiološko-ekološko društvo "Dr Sava Petrović"Earth HourSat za našu planetu 2017zoo planet niš


LOME SE KOPLJA OKO PEKIĆA! Predsednik SANU: Američka ambasada nas POTCENJUJE! Nema saradnje bez poštovanja!\nVladimir Kostić, Foto: Beta/Miloš Miškov\nOva realnost iscrpljuje sve mogućnosti\nObjavljeno: 05.01.2021. 13:00h\n- Istina, to je samo jedan od niza sličnih priloga koji izgleda imaju cilj da nas ubede u ono što odavno znamo da smo i mi svet. Čudno je da su autori spota tu samosvest, koja nema potrebe za daljim pospešivanjem, prenebregli - rekao je Kostić za „Novosti“.\n- Treba gledati pravo. Jer da se htelo gledati iza sebe, dobili bismo oči na potiljku. Treba ljubiti zemlju dece svoje, a ne dedova svojih. Jer čast neće zavisiti od toga odakle dolazimo, nego kuda idemo -\n- Nemati prošlost je ostati bez budućnosti. Ali ako tamo ostanemo, ako se tamo zaglibimo, budućnost zbog koje smo se u nju vratili postaće nedostižna... Da je nerazumevanje onoga što je bilo juče jemstvo da ćemo još manje razumeti ono što nas čeka, a najmanje ovo što danas radimo -\n- Moguće je da sam star, umoran i preosetljiv, ali svakako znam da nisam ni protiv, niti posebno naklonjen bilo kojoj sili koja se naginje nad ovu našu ubogu balkansku šćućurenost! Kao što i nekako odavno znam: nema dobronamernosti i saradnje bez poštovanja! - zaključio je Kostić.\nVladimir KostićBorislav PekićAmerička ambasadaPotcenjivanjeMedijska dresuraVi ste svetSpot


BH Pošta dobitnik još jedne nagrade za najbolju poštansku marku\nJavno preduzeće BH Pošta d.o.o. Sarajevo dobitnik je još jedne vrijedne nagrade za najbolju poštansku marku. Ovo laskavo priznanje BH Pošta osvojila je na nedavno održanom 11. Izboru najboljih inostranih poštanskih maraka u Kini za 2011. godinu.\nU jakoj konkurenciji prvo mjesto pripalo je poštanskoj marki na temu Flora, motiv “Jasnin encijan” , autora Tamera Lučarevića, dugogodišnjeg dizajnera BH Pošte. Nagradu je na svečanosti u Kini preuzela ministrica- savjetnica u Ambasadi BiH u Kini Zorica Zirojević.\nOvo je četvrta međunarodna nagrada koja nam stiže iz Kine. Prvu nagradu od Filatelističkog saveza Kine dobili smo 2004. godine, a drugu 2008. godine za najljepšu blok marku “Evropa 08 - Pišem ti pismo”.\nTreću nagradu BH Pošta osvojila je na takmičenju pod nazivom ''10th China Best Foreign Stamp Annual Poll'' za poštansku marku na temu Fauna, motiv ''Labud'', koju je također dizajnirao Tamer Lučarević, a koja je proglašena za najbolje dizajniranu marku u 2010. godini.\nNajnovija nagrada osvojena u Kini još je jedna potvrda kvaliteta, zanimljivosti i vrhunskog dizajna poštanskih maraka koje pripremaju dizajneri BH Pošte.


Ukupan profit državnih firmi 8,3 milijarde dinara - Bizlife.rs\nUkupan profit državnih firmi 8,3 milijarde dinara\n19:34 Beograd, 24/05/2017\nI rezultat iz redovnog poslovanja preduzeća, pre oporezivanja, nadmašio je njihova očekivanja. U programima poslovanja planirali su gubitak od 9,7 milijardi dinara, a na kraju godine su dočekali rezultat “u zelenom”, i to 18,2 milijarde dinara.\nprihod rashod javna preduzeća


Svet Igračaka - Nerf N-Strike ELITE - BANDOLIER KIT\nNovo! Nerf redenik sa šanžerima i municijom. Za ljubitelje žestokih Nerf borbi gde vam uvek treba još dartova. Okitite se redenikom i izgledajte kao revolveraš! U kompletu dobijate, opasač, dva šanžera i 24 Nerf Elite Darta. U pitanju su klasični Nerf šanžeri koji primaju po 6 dartova.


Poliklinika Kvaternik | O nama\nPoliklinika u centru Zagreba\nPoliklinika se nalazi na dvije lokacije, okuplja tim vrhunskih medicinskih stručnjaka te omogućuje brzo i kvalitetno rješavanje Vaših zdravstvenih problema.\nNazovite nas, pošaljite upit ili e-mail i raspitajte se o našim uslugama. Naše ljubazno osoblje stoji Vam na raspolaganju.\nTelefon: +385 1 6131 900\nMobitel: +385 91 6337 708\nLokacija Šubićeva ulica\nKostanjevec ulica 47,


HR: Vučićevo izvinjenje i ratna odšteta nisu na dnevnom redu - Studio B\nHR: Vučićevo izvinjenje i ratna odšteta nisu na dnevnom redu\nHR: Vučićevo izvinjenje i ratna odšteta nisu na dnevnom redu Tanjug\nRegionRegion Pocetna 10. 02. 2018. 07:37:18\nIzvinjenje za „agresiju“ na Hrvatsku i ratna odšteta nisu na dnevnom redu posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića, saznaje Hina u kabinetu hrvatske predsednice Kolinde Grabar Kitarović, što, kako se navodi, dodatno podstiče nagađanja da se šefica države i vlada nisu usuglasili oko Vučićeve posete.\nUpitani zašto je onda Plenković na sednici vlade otvorio to pitanje, saradnici Grabar Kitarović kažu da to „treba pitati njega“.\nIsto se odnosi i na moguće izvinjenje predsednika Srbije za koje u kabinetu hrvatske predsednice kažu da je „lični čin koji se ne može od nikoga tražiti“.\n„Često se ovakvi susreti nazivaju istorijskim, ali mi smatramo da se radi o pozitivnom iskoraku. Hoće li biti istorijski ili ne, videće se nakon posete“, rekao je zvaničnik.\nOne Response to “HR: Vučićevo izvinjenje i ratna odšteta nisu na dnevnom redu”\nfebruar 10, 2018 u 12:53 pm\nTreba stvari konacno postaviti na svoje mesto. Ko je poceo rusenje ustavnog poretka Jugoslavije. Dakle ti koji su poceli sukobe treba da se izvine za proterivanje Srba uz pomoc amerike da plate sve stete nanete Jugoslaviji i iseljenim Srbima.


Tirana: Hiljade na protestu protiv ekonomije vlade | Svet\nTirana: Hiljade na protestu protiv ekonomije vlade | Mondo Portal\n12. maj, 03:08\nTirana: Hiljade na protestu protiv ekonomije vlade 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.11.2014. / 16:12 16:19\nTirana: Hiljade na protestu protiv ekonomije vlade\nIzvor Tanjug 22.11.2014. / 16:12 16:19\nDesetine hiljada Albanaca danas su protestovale u Tirani zbog ekonomske politike vlade, tvrdeći da ona vodi ka povećanju poreza i cenw električne energije, kao i do visoke nezaposlenosti.\nPrema saopštenju policije, demonstracije na glavnom bulevaru u Tirani protekle su mirno, javlja AP.\nVećinu demonstranata činile su pristalice glavne opozicione Demokratske partije, čiji je lider gradonacelnik Tirane Ljuljzim Baša optužio vladajuće socijaliste da guraju zemlju u recesiju.\nHappening now in #Tirana Democratic party is protesting pic.twitter.com/Lb4FavPO68\n— Elsa (@matanemalit) November 22, 2014\nAlbanci u Crnoj Gori žele "Prirodnu Albaniju"\nPoslanici ove stranke još od septembra bojkotuju parlament jer, kako kažu, koaliciona vlada ignoriše njihove pritužbe.\nSocijalistička partija Edija Rame došla je na vlast u junu 2013. i obećala da će otvoriti nova radna mesta.\nNezaposlenost je, međutim, ostala na nivou od 17,7 odsto, podsetio je AP.\nAlbanija tirana Protesti\n23.11.2014. / 02:41\nEto ti sad, a ja pomislio da to još uvek slave dron!? Znači da igračka nije pomogla da se živi bolje u albaniji?\n22.11.2014. / 18:42\nMa 3.000 ljudi najviše... cccc


Gnjatović: Milion revakcinisanih do kolektivnog imuniteta\nDruštvo Autor:Tanjug22. maj. 202110:34\nMarija Gnjatović Foto:TANJUG/ TANJA VALIC\nKon: Predaleko smo od kolektivnog imuniteta\nGnjatović je za Tanjug rekla da proces imunizacije u Srbiji ide vrlo dobro i da će se, ukoliko se ovakvim tempom nastavi, kolektivni imunitet brzo stvoriti.\n„Prvi prag kolektivnog imuniteta dostići ćemo kada se revakciniše još oko milion građana. Normalno je da na vakcinaciju ne odgovore svi, ali kada vakcinišete čitavu populaciju, čak i da 30 odsto ne odgovori vi ste i dalje kolektivno zaštićeni“, poručila je ona.\n„Jako je bitno kojom dozom virusa je osoba bila inficirana i kakva je bila klinička slika pacijenta. Ukoliko je teža klinička slika tokom infekcije, takva antitela odnosno imunološka zaštita trajaće i do nekoliko godina. Mi sada pratimo duže od godinu dana i tu nema nikakvih promena u odnosu na koncentraciju antitela od pre godinu dana“, objašnjava Gnjatović.\n„Izostanak antitela ne znači da ne postoji zaštita. Imali smo slučajeve da se desi infekcija kod vakcinisanih osoba koje nisu imale antitela, ali da se ona jako brzo sintetišu što je ustvari posledica ćelijskog odgovora odbrane posle vakcinacije. Jeste da prisustvo antitela nudi veći nivo zaštite, ali ne postoji jasna veza između količine antitela i zaštite koju će vakcina pružiti“, navodi Gnjatović.\n„Sa trećom dozom svakako treba sačekati. Prvo da se dovoljan broj punoletnih građana vakciniše i jednom i drugom dozom pa tek onda da vidimo da li će treća biti potrebna. U ovom trenutku u Srbiji nije moguće primiti treću dozu bilo koje vakcine“, napominje Gnjatović.\nkolektivni imunitetMarija Gnjatovićrevakcinacijavakcinacija


Prvi čovek koji je napustio Afriku je Homo erectus | VirtualniGrad\nHomo erectus (uspravni čovek) najpre se pojavio u istočnoj Africi pre otprilike 1,8 miliona godina. Homo erectus je bio prvi hominid koji je napustio Afriku i zapanjujućom brzinom proširio se po čitavom Starom svetu: pre 1,7-1,8 miliona godina dospeo je do Gruzije, a pre 1,6 miliona godina stigao je na Javu. Veliki deo onoga što znamo o Homo erectus-u potiče od jedne jedine osobe: dečaka iz Turkane. Njegov gotovo čitav kostur, star 1,5 miliona godina, pronađen je 1984. godine pokraj jezera Turkana u Keniji.\nDečak iz Turkane je imao između 8 i 11 godina kada je umro, licem okrenutim prema močvarnom tlu koje ga je prekrilo pre nego što su lešinari uopšte uspeli da mu unište telo. Izgledao je potpuno drugačije od Australopithecus-a. Uprkos svojim godinama, bio je visok 1,6 m; odrasli su verovatno bili mnogo viši od 1,8 m. Njegove duge noge i uska karlica pokazuju da je bio uspravan i atletski razvijen poput nas, ali krupnije kosti ukazuju na mišićavu građu. Lice mu je bilo manje istureno nego kod Australopithecus-a i imao je nos umesto zaravnjenih nosnih otvora. Ipak, iznad očiju mu je štrčao izdignut koštani greben, što bi njegovom licu davalo surov izraz. Mozak mu je bio daleko manji od današnjeg proseka, ali druge fizičke mere ukazuju na kasniji pubertet, odnosno na dugo detinjstvo, što predstavlja osobinu savremenog čoveka koja je tada počela da se razvija.\nNaše dugotrajno detinjstvo povezano je sa činjenicom da se rađamo, za razliku od ostalih životinja, nedovoljno razvijeni. Deca su stoga bespomoćna i u potpunosti zavisna od svojih roditelja, koji teže da stvore dugoročnu zajednicu u kojoj bi odgajali decu. Očigledan kasniji pubertet kod Homo erectus-a govori da je ova društvena osobina već počela da se pojavljuje.\nEtnicitet i rasa\nRod - gens, klan


Amerika pooštrava kaznu za Huawei kompaniju. | Mondo.Me Prod\nAmerika pooštrava kaznu za Huawei kompaniju. 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nIzvor Tanjug 13.08.2019. / 16:34\nHuawei Kina SAD zabrana it telekomunikacije poslovanje


Previous Article Korona frezijada, zbog uroka, u kontra smeru\nNext Article Korona izveštaj – 19. septembar\nSvakog drugog dana prošle nedelje, odnosno - prošlog utorka, četvrtka i juče – sa teritorije grada Kraljeva, nije regostrovana nijedna osoba pozitivna na novi koronavirus, a u sredu i petak – po jedna\nPrema informaciji Zavoda za javno zdravlje Kraljevo, od uzetih ukupno 47 novih briseva osoba sa teritorije grada Kraljeva sa indikacijama za testiranje na novi koronavirus, pozitivne su DVE osobe i nije bilo preminulih od Covida 19.\nU Srbiji je, za poslednja 24 sata potvrđeno 68 novih slučajeva infekcije koronavirusom na osnovu 3.175 testiranih uzoraka. Pre nedelju dana broj novozaraženih bio je 108 (a pre toga poslednji put trocifren broj novozaraženih zabeležen je 28. avgusta, kada je na dnevnom nivou bilo takodje 108 novih kovid slučajeva.\nPrema novim podacima Ministarstva zdravlja, u proteklom danu, od Covida 19 preminula je još jedna osoba na teritoriji Srbije, a na respiratoru je trenutno 25 pacijenata.


Rizična manjinska politika Vlade Srbije | CDCS\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti postupila je prema žalbi udruženja roditelja koji žele da im deca uče rumunski jezik i ustanovila da Osnovna škola „Branko Radičević“ iz Golupca nije izvela anketiranje učenika da bi se ustanovilo žele li da slušaju izborni predmet na rumunskom jeziku.\nPredstavnici mađarske i bošnjačke manjine, kao najbrojnijih, nalaze se u Vladi Srbije. Vlast to ne sprečava da preko pomenutih primera zastrašivanja ili ignorisanja prava manjina vodi politiku štapa i šargarepe.\nOvako prolaze brojnije nacinalne manjine. Manje brojne se ne zastrašuju, nego se korumpiraju preko finansijskih i kadrovskih resursa koje dobijaju nacionalni saveti nacionalnih manjina.\nDetaljna analiza izbora za nacionalne savete nacionalnih manjina, održanih oktobra 2014, pokazala je svu ambivalentnost manjinske politike Vlade.1\nCRCD nastavlja da u okviru svojih aktivnosti podrške vlastima Srbije u aktivnostima na ostvarivanju zahteva iz članova 23 i 24 pristupnih pregovora sa Evropskom Unijom prati stanje na planu poštovanja manjinskih prava.\nPri tom CRCD konstatuje da navedeni primeri izazivaju zabrinutost i da je na njih potrebno obratiti pažnju javnosti.\n1 Analiza je dostupna na veb stranici cdcs.org.rs na srpskom i engleskom jeziku.\nПретходни чланакIza ogledala – o nacionalnim savetima nacionalnih manjina, izborima 2014. i još ponečemuСледећи чланакPovodom Svetskog dana socijalne pravde


U AHK biltenu vas obaveštavamo o aktivnostima i novostima Nemačko-srpske privredne komore.\nVaša AHK Srbija\nU pripremi je 2. AHK Oktoberfest u Beogradu, koji se ove godine realizuje uz podršku kompanije članice AHK Srbije, Messer Tehnogas AD Beograd koji obeležava 20 godina poslovanja u Srbiji.\nIskoristite ovu jedinstvenu manifestaciju u Srbiji za promociju, druženje i malo drugačiju poslovnu proslavu!\nJavite nam se što pre i obezbedite sebi mesto na najvećoj poslovnoj žurci u Beogradu!\nSponzorske pakete možete naći OVDE!\nZa dodatne informacije kontaktirajte nas putem mejla dsw@ahk.rs.\nU Upravnom odboru su u toku godine prethodno upražnjene tri pozicije koje je trebalo popuniti na prvoj sledećoj skupštini članova. Skupština članova je odlučila da izabere tri kandidata koja su u međuvremenu kooptirana od strane Upravnog odbora, Alexander Picker (Komercijalna banka AD Beograd), Živko Topalović (Conitech Fludi Serbia doo) i Dirk Bantel (Panasonic Lighthing Devices Serbia doo). Više informacija pogledajte OVDE\nPOJAČANJE U TIMU AHK SRBIJE\nPredstavljamo nove kolege u AHK Srbiji:\nTatijana Oroz – Nastup na nemačkom tržištu\nKoleginica Tatijana Oroz pruža novu komorsku uslugu u vidu savetodavne podrške srpskim privrednim društvima koja žele da se aktiviraju na nemačkom tržištu, da osnuju firmu, ili da realizuju poslovnu saradnju. U ovu uslugu spada i savetovanje u pogledu boravišno-pravnih pitanja za zaposlene ovih privrednih društava.\nMarija Bašić – PR, marketing i publikacije\nTakođe Vas obaveštavamo da je koleginica Milica Ožegović, PR AHK Srbije, na trudničkom odsustvu. Želimo joj dobro zdravlje i srećan doček novog člana porodice. Njene dužnosti preuzima Marija Bašić.\nNemačko-srpska privredna komora (AHK Srbija) na Vašim omiljenim društvenim mrežama!\nZapratite nas i informišite se prvi!\n22.06.2017. Seminar na temu „Primena carinskih propisa“\nAHK Srbija u saradnji sa bilateralnim komorama i našim članom Advokatskom kancelarijom JPM - Janković, Popović, Mitić organizovala je seminar sa ciljem upoznavanja učesnika sa uvoznim procedurama za Rusiju, Belorusiju i Kazahstan...Detaljnije\nPovodom predstojeće letnje pauze, u prijatnom ambijentu restorana Kalemegdanska Terasa održan je tradicionalni AHK Sommerfest-u...Detaljnije\n10.06.2017. - 2. AHK fudbalski turnir\nPobedu na 2.AHK fudbalskom turniru odnela je ekipa kompanije Sixt. Detaljnije\nVideo klip sa turnira pogledajte OVDE\n2. AHK fudbalski turnir podrzali su:\n06.06.2017. - Seminar na temu Poreski postupak i poreski sporovi\nAHK Srbija u saradnji sa kompanijom-članicom Deloitte organizovala je seminar na temu „Poreski postupak i poreski sporovi“. Detaljnije\n31.05.2017. Konferencija „Nemačka inicijativa za pronalaženje dobavljača u državama Zapadnog Balkana“.\nOvogodišnja "Nemačka inicijativa za pronalaženje dobavljača u regionu Zapadnog Balkana’’ okupila je predstavnike 142 kompanije iz regiona koji su razgovarali sa 24 nemačke kompanije o partnerstvu i mogućnostima uključivanja u dobavljačke lance. Detaljnije\n30.05.2017. - AHK HR radna grupa u saradnji sa HR Centrom\nOdržan drugi po redu susret HR radne grupe u ovoj godini, u prijatnom ambijentu prostorija našeg člana, domaćina – HR Centra. Detaljnije\n25.05.2017. – AHK Members Dinner sa ministarkom državne uprave i lokalne samouprave Anom Brnabić\nAHK Members Dinner okupio je stotinu članova Nemačko-srpske privredne komore , uz govor počasnog gosta, tadašnje ministarke državne uprave i lokalne samouprave Ane Brnabić na temu: "Reforma državne uprave i planovi za 2017. godinu". Detaljnije\n25.05.2017. - Podsticajna sredstva iz Nemačke za uvođenje dualnog obrazovanja u kompanije\nAHK Srbija u saradnji sa GIZ-om, u okviru „develoPPP“ projekta nemačkog Ministarstva privrede i razvoja, organizovala je informativnu manifestaciju na temu „Dualno obrazovanje - Perspektive i podsticajna sredstva“. Detaljnije\n16.05.2017. - Delegacijsko putovanje nemačkih kompanija i stručna konferencija na temu„Tehnologija i oprema za male hidroelektrane u Srbiji i Crnoj Gori 2017.“\nKonferenciju „Tehnologija i oprema za male hidroelektrane u Srbiji i Crnoj Gori 2017.“ organizovala je Nemačko-srpska privredna komora pod pokroviteljstvom Ministarstva za ekonomiju i energetiku SR Nemačke. Detaljnije\n16.05.2017. AHK Afterwork Party @Adria Media Group\nČlan AHK Srbija Adria Media Group bila je domaćin već skoro tradicionalno majskog Afterwork Party-a. Detaljnije\n11.05.2017. - Seminar na temu „Preporuke privrednim subjektima radi usaglašavanja sa Zakonom o zaštiti potrošača sa posebnim osvrtom na odgovornost za nesaobraznost robe i na načine rešavanja reklamacija“\nU saradnji sa članom AHK Srbija, advokatskom kancelarijom „Joksović, Stojanović & Partneri“ organizovan je seminar na temu usklađivanja sa Zakonom o zaštiti potrošača sa posebnim osvrtom na odgovornost za nesaobraznost robe i na načine rešavanja reklamacija. Detaljnije\n10.05.2017. Speed Business Meeting\nAHK Srbija u saradnji sa bilateralnim komorama organizovala je Speed Business Meeting u cilju direktnog upoznavanja i unapređenja saradnje između kompanija članica tri organizacije. Detaljnije\n25.04.2017. - Radni doručak na temu: „Nova pravila za određivanje mesta prometa usluga u skladu sa Zakonom o PDV-u i oporezivanje primanja direktora u Srbiji”\nAHK Srbija u saradnji sa članom Confida Consulting uz podršku Trgovinskog odeljenja Austrijske ambasade (WKÖ) i Slovenačkog poslovnog kluba (SPK) organizovala je radni doručak na aktuelne teme iz oblasti poreza. Detaljnije\nPrvi veliki bilateralni događaj u ovoj godini, European Networking Cocktail, AHK Srbija je organizovala u saradnji sa većinom evropskih bilateralnih komora i udruženja u Srbiji. Detaljnije\n11.04.2017. – Seminar na temu: „Šta nas to čeka u domaćoj i međunarodnoj poreskoj areni?“\nAHK Srbija u saradnji sa članom Crowe Horwath BDM organizovala je seminar na temu: „Šta nas to čeka u domaćoj i međunarodnoj poreskoj areni?“ Detaljnije\n05.04.2017. – AHK Members Dinner sa g.Vladimirom Vučkovićem\nTradicionalni AHK Members dinner okupio je gotovo stotinu članova Nemačko-srpske privredne komore u hotelu Crowne Plaza, uz govor počasnog gosta, člana fiskalnog saveta, gospodina Vladimira Vučkovićana temu trenutnog stanja i perspektive privrede u Srbiji. Detaljnije\n05.04.2017. – Seminar na temu „Pouzdanost Data Centra i unapređenje postojeće infrastrukture”\nAHK Srbija u saradnji sa svojim članom ENEL PS organizovala je seminar “Pouzdanost Data Centra i unapređenje postojeće infrastrukture”. Detaljnije\n30.03.2017. - Radni doručak na teme: „Podsticajna sredstva za direktne investicije u Republici Srbiji“ & „Podsticaji za investicije u sektoru obnovljivih izvora energije“\nAHK Srbija u saradnji sa članom Advokatskom kancelarijijom TSG i Slovenačkim poslovnim klubom (SPK) organizovala je radni doručak na kome su predstavljena podsticajna sredstva za direktne investicije u Srbiji, i u sektoru obnovljivih izvora energije. Detaljnije\n29.-31.03.2017. - Dobavljačka inicijativa nemačkih kompanija iz pokrajine Severna Rajna Vestfalija\nGotovo 70 domaćih firmi iz sektora metaloprerade i proizvodnje materijala od plastike u direktnim razgovorima sa menadžerima 10 kompanija iz Nemačke, predstavilo je proizvodni i izvozni potencijal sa ciljem da se uključe u dobavlјačke lance nemačke privrede. Detaljnije\n23.03.2017. - Seminar na temu “Priprema finansijskih izveštaja za 2016. godinu iz ugla revizora i poreskih savetnika”\nAHK Srbija u saradnji sa svojim članom TPA Group organizovala je seminar namenjen zaposlenima koji su angažovani na sastavljanju finansijskih izveštaja i poreskog bilansa. Detaljnije\n21.03.2017. - AHK HR radna grupa u saradnji sa kompanijom Hemofarm\nU saradnji sa domaćinom, kompanijom Hemofarm, okupili smo brojne učesnike koji su podelili best practices u svojim kompanijama, što je naišlo na veliko interesovanje i podršku od strane učesnika radne grupe. Detaljnije\n15.03.2017. – Seminar na temu “Time management”\nAHK Srbija u saradnji sa svojim članom MCB Menadžment Centar Beograd organizovala je seminar na temu “Time management” sa ciljem davanja smernica za efikasno određivanje prioriteta koje dovode do povećanja produktivnosti i smanjenja stresa. Detaljnije\nNovi članovi AHK Srbije od marta 2017.\nSrdačno pozdravljamo novoprimljene članove:\nCarl Kuehne d.o.o. - Hrana i piće\nPrvo plinarsko društvo d.o.o. – Energija/ Životna sredina\nI & D Com d.o.o. – IT i telekomunikacije\nAdvokat dr Tatjana Vasin – Advokatske kancelarije / pravno savetovanje\nMichael Schmidt, INEAST Consulting, Deutschland – Obrazovanje i dalje usavršavanje/ Konsalting/ Sajmovi i Event Management/ Neprofitne organizacije/ Podsticaji privrede\nMirax Agrar d.o.o. – Hrana i piće\nQuadra Graphic d.o.o. – Papirna industrija i pakovanje\nMetech d.o.o. – Metalska industrija / Slobodne carinske zone\nHotel Constantine the Great – Hoteli/Gastronomija\nZajednička Advokatska kancelarija Doklestic & Partneri – Advokatske kancelarije / pravno savetovanje\nZajednička advokatska kancelarija Aleksić sa saradnicima - Advokatske kancelarije / pravno savetovanje\nM-Inox Construkt d.o.o. – Metalska industrija/ Sertifikacije\nP&P Executive Search d.o.o. – Agencija za ljudske resurse\nMing d.o.o. - Automobilska industrija / dobavljačka autoindustrija / Mašine i postrojenja/ Metalska industrija / Poljoprivreda\nAdvokatska kancelarija Stanković, advokat dr Nebojša Stanković - Advokatske kancelarije /pravno savetovanje\nIndustrie- und Handelskammer Nord Westfalen – Neprofitne organizacije / Podsticaji privrede\nProdyna d.o.o. – IT i telekomunikacije\nDeilmann-Haniel GmbH – Građevinarstvo / građevinski materijal\nProdres d.o.o. – Automobilska industrija / dobavljačka autoindustrija / Mašine i postrojenja/ Metalska industrija\nTeleGroup d.o.o. – IT i telekomunikacije\nAdvokatska kancelarija Advokat Dragan R. Ninković - Advokatske kancelarije /pravno savetovanje\nSenzal Capital d.o.o. – Konsalting\nVispero GmbH - Zdravstvo/ medicinska oprema / farmacija\nAHK Plus - MEMBER2MEMBER POPUSTI\nAHKplus predstavlja platformu preko koje članovi članovima nude svoje proizvode ili usluge po povoljnjoj ceni ili po posebnim pogodnostima.\nIskoristite raznovrsne ponude članova Nemačko-srpske privredne komore!\nPogledajte aktuelnu ponudu popusta za Vas OVDE, iskoristite ih!\nOglašavanje Vašeg popusta je besplatno! Obratite nam se na e-mail: dsw@ahk.rs\nNovosti iz Klaster Facts-a\nOdeća proizvedena u Srbiji svoje kupce ima i u Americi i Japanu! Za ovo je najzaslužnije dvadesetak domaćih proizvođača, nosilaca sopstvenih brendova sa oznakom “made in Serbia”, koji odevne komade izvoze pod ovim potpisom. Više o ovoj vesti pročitajte OVDE\nKompanija NELT ostvarila je saradnju sa nemačkom kompanijom DACHSER, jednim od globalnih lidera. Time je omogućena nedeljna isporuka prehrambenih proizvoda iz cele Evrope u Srbiju, Makedoniju, Crnu Goru i BiH preko NELT logističkih i distributivnih kanala. Više o ovoj vesti pročitajte OVDE.\nDonacija baterijske motorne testere kompanije STIHL KBC Bežanijska kosa\nU skladu sa vizijom osnivača, porodice STIHL, da proizvodi uvek treba da pomognu ljudima u radu u prirodi i devedesetogodišnjom tradicijom humanosti, kompanija je razvila savremeni, snažan i tih baterijski program. Više o ovoj vesti pogledajte OVDE.\nNova promotivna kampanja airberlin Business Points programa lojalnosti\nProgram je posebno dizajniran za mala i srednja preduzeća. Kampanja će trajati od 15.05 -30.09.2017 Prilikom registracije obavezno unesite promo kod BPEEAU77. Da biste osvojili 400 welcome bonus points, više informacija pročitajte OVDE.\nCentar Zvezda - centar za socijalnu integraciju dece i mladih\nUkoliko imate mogućnosti, podržite ovu divnu organizaciju koja se bavi pružanjem podrške mladim ljudima koji su bez roditeljskog staranja i bez adekvatne socijalne podrske - Centar Zvezda\nPredstojeći AHK događaji\nU septembru Vas očekuju seminari iz raznih oblasti sa kompanijama-članicama: IB Interbilanz Consulting & Audit, Opšta bolnica Belmedic, Confida Consulting, Menadžment centar Beograd, Advokatska kancelarija Tomić, Sinđelić, Groza.\nU oktobru Vas očekuju seminari iz raznih oblasti sa kompanijama-članicama: SINGI inženjering, Advokatskom kancelarijom Stević, Dulić, Nelt Co\n16.10. – 18.10.2017. Studijsko putovanje u Berlin/Brandenburg na temu „Biomasa i biogas“.\nKontakt: Stevan Đurić, koordinator projekta, AHK Srbija, djuric@ahk.rs\n13.10. - 14.10.2017. - 2. AHK OKTOBERFEST\n06.11. - 10.11.2017. - Studijsko putovanje u Bavarsku na temu “Mašine i postrojenja za obradu drveta i proizvodnju nameštaja, u okviru programa "Bayern - Fit for Partnership". Rok za prijavu je 11. avgust 2017.\nKontakt: Vlastimir Stojanović, menadžer projekta, AHK Srbija, stojanovic@ahk.rs\nNajveći svetski sajam interaktivne zabave\nSajam spoga + gafa\nSajam baštenskog nameštaja\nSajam spoga horse\nMeđunarodni stručni sajam konjarstva\nSajam kind + jugend\nSajam za mlade i obrazovanje\nVodeći svetski sajam prehrambrene industrije za trgovce i gastronome\nMeđunarodni stručni sajam za saune, bazene i ambijent\nMeđunarodni stručni sajam za banje, sportske hale i terene\nVodeći svetski sajam industrije pića i tečne hrane\nSajam oils + fats\nMeđunarodni stručni sajam tehnologije i inovacija\nSajam EXPO REAL\nMeđunarodni stručni sajam nekretnina i investicija\nVodeći sajam i konferencija industrijskog održavanja\nVodeći svetski sajam za razvoj i proizvodnju elektronike\nStručni sajam za papir, kancelarijski i pisaći pribor\nSajam Kids Turkey


Van Gal vidi slabe tačke Junajteda: Srećan penal, brine me što i dalje promašujemo\nPosle poraza u Ajndhovenu, Mančester junajted se pred svojim navijačima iskupio i zabeležio prvi trijumg u B grupi i to protiv Volfsburga (2:1). Menadžer "crvenih đavola" Luj van Gal smatra da je njegov tim imao dosta sreće i da je rezultat lako mogao biti i nepovoljniji.\n"Bilo je jako teško jer smo rano primili gol. Posle smo zaigrali bolje, stvorili veliki broj prilika. Problem je bio u realizaciji, a mislim da smo srećno dobili i penal. U svakom slučaju je postojao iako ga neke sudije možda i ne bi dosudile", smatra Holanđanin.\nJunajted je preko Krisa Smolinga u 54. minutu stigao do pobede, ali kraj je pripao Nemcima.\n"Postigli smo gol i posle toga potpuno stali. Mislim da se osetio umor kod većeg broja igrača, ali i pored toga, nismo dozviolili protivniku mnogo prilika. Možda svega jednu. Trebalo je da bolje čuvamo loptu u svom posedu", kaže Van Gal.\nHuan Mata je u prvom delu preuzeo na sebe obavezu da izvede najstrožu kaznu.\n"Teška utakmica, osetio se umor kod nas pred kraj meča. Ipak, uradili smo sve što je trebalo da pobedimo. Menadžer je napravio listu izvođača penala, ja sam prvi na njoj i verujem u sebe. Srećan sam što smo uspeli da pobedimo", poručio je Mata.\nVezista Volfsburga Danijel Kaliđuri imao je dvostruku ulogu, junaka i tragičara. Postigao je gol, ali i skrivio penal.\n"Kako smo igrali, mogli smo ostvariti i bolji rezultat. Uz malo sreće smo mogli i do drugog gola. Veoma sam tužan što smo izgubili", zaključio je Kaliđuri.


Dug period Covida: uticaj pandemije na društvo i ekonomiju, prema profesorici Nicole Probst -Hensch – AQH\nDug period Covida: uticaj pandemije na društvo i ekonomiju, prema profesorici Nicole Probst -Hensch\nNicole Probst-Hensch, šef Odeljenja za epidemiologiju i javno zdravstvo pri “Swiss TPH”, gostovala je u Schweizer Radio i Fernsehenovom (SRF), emisiji “Der Club”, diskutujući o dugom periodu Covida i uticaju pandemije na društvo i ekonomiju. \n„Iz perspektive javnog zdravlja, moramo pronaći pravi balans između kontrole infekcija i održavanja kvaliteta života“, rekla je tokom diskusije. Čitav razgovor dao je još nekoliko odgovora o tome kako Covid utiče na pacijente nekoliko meseci nakon što su imali bolest, da li se oni koji su pogođeni shvataju ozbiljno i šta to posebno znači za naše socijalne službe u budućnosti, ali i za ekonomiju i naše društvo uopšte. Dan kasnije Nicole je ponovo bila uživo na televiziji u emisiji SRF-a 10vor10 direktno iz foajea „Swiss TPH“. Nicole i njen tim rade na studiji COVCO-Basel, koja ima za cilj pokazati kratkoročne i dugoročne efekte „nove normalnosti“: kako se fizičko i mentalno zdravlje, način života, radno okruženje i porodična situacija regionalnog stanovništva promenila kao rezultat korona krize Koliko je ljudi postalo usamljeno, tužno i zabrinuto? Ko se manje kreće ili više bavi sportom nego pre epidemije? Koliko je ljudi u izolaciji razvilo problem zavisnosti? Koliko ljudi ima finansijskih briga zbog Corone?


Lazanski o "Rambo Srbima" Uništili šest albanskih tenkova, zarobili funkcionera američke NSA, ostao moćan dokaz | Najnovije vesti - Srbija danas\n01.04.2019. • 17:12 Srbija Danas\nVojno-politički komentator Miroslav Lazanski prokomentarisao je "Rambo Srbe" koji su 14. decembra 1998. napravili zasedu za čak 153 pripadnika OVK i 36 ih likvidirala, 40 ranila i devet zarobila.\nLazanski je podsetio na pripreme koje su Albanci imali za kopnenu invaziju na teritoriju Kosova i Metohije.\n- Oni su imali pripreme i oni su pokušali da na sektoru gde je karaula Košare i u rejonu Paštrika izvedu kopnenu invaziju i mislim da je general Božidar Delić sa svojom motorizovanom brigadom zatvorio pravac i uništio pet ili šest tenkova regularne albanske vojske, tj. njihove druge pešadijske divizije. Albanija ne samo da je dala vazdušni prostor i što su obučavali teroriste, već je njihova brigada pokušala da se probije na teritoriju Srbije – rekao je Lazanski.\n- Posle te bitke nađena je značka jednog vrlo visokog funkcionera američke NSA, sa vrlo malim brojem, što znači da je jedan od čelnih ljudi tamo, pa se postavlja pitanje šta je radio na tom području. Zarobljen je, pokazao je značku i našu su ga pustili, a značka je ostala kao corpus delicti da je bio tu – ispričao je vojno-politički komentator za Pink.\nKADIJA TE TUŽI KADIJA TI SUDI: Premijerka Brnabić o suđenjima teroristima OVK\nVojno-politički komentator podsetio je da nikad Amerikancima nismo prigovorili na 800 Albanaca iz SAD koji su ilegalno ušli u Srbiju i ratovali protiv naše zemlje.\n- Nikad nismo rekli Amerikancima da je 800 Albanaca iz SAD ilegalno ušlo na teritoriju Srbije i ratovalo protiv Srbije. To je čist akt terorizma sa američkim znanjem i prećutnom saglasnošću, a oni nama pričaju nešto za braću Bitići. Ali, kad stavite to u ceo kontekst bombardovanja, kad ne možemo za to da ih procesuiramo, pa šta ćemo i za tih 800 – rekao je Lazanski.\nTagovi: Miroslav Lazanski, Albanija, NSA, Kosovo, Rambo Srbi, OVK, KIM, Kosovo i Metohija


VELIKA PROMJENA: Google nam sprema NEVJEROVATNO iznenađenje vezano za Gmail\nNedjelja, 15.04.2018 | 18:42\nUskoro nas očekuje velika promjena u Gmailu.\nGoogle planira da promijeni izgled svog servisa Gmail, a novi izgled uključuje suptilne promjene koje bi trebale da privuku nove korisnike.\nRadi se o promjenama na desktop verziji koje uključuju neke karakteristike Gmail aplikacije za Android i iOS. Desktop će dobiti opcije kao što je "uspavljivanje" mailova do željenog trenutka buđenja kada je korisnik spreman da odgovori, opciju brzog odgovaranja i pametnih sugestija.


Dvojezično zakonodavstvo na Kosovu\nPublishing date: 21 septembar 2018\nSvrha ovog izveštaja je da pruži uvid u sadašnji dvojezički proces izrade nacrta zakona na nivou Vlade i Skupštine, kako bi se naglasili proceduralni i praktični nedostaci i dale preporuke za poboljšanje procesa izrade nacrta na dva jezika i prevođenja i jačanje primene Zakona o upotrebi jezika. Ovaj izveštaj obuhvata sve aktivnosti u ovoj oblasti do 2017.\nPoštovanje jezika u policiji Kosova\nU središtu mandata OEBS Misije na Kosovo je praćenje, unapređenje i zaštita ljudskih prava različitih zajednica na Kosovu od kojih su jezička prava sastavna komponenta. Podjednaka upotreba službenih jezika na Kosovu je preduslov da Policija Kosova u potpunosti i efikasno pruža usluge svom osoblju i pojedincima koji imaju kontakt i komunikaciju sa PK. Misija OEBS-a na Kosovu kontinuirano prati i deli preporuke sa Policijom Kosova o upotrebi službenih jezika u skladu sa pravnim okvirom na Kosovu i relevantnim međunarodnim standardima ljudskim prava. Izveštaj, koji analizira poštovanje jezika od strane Policije Kosova u svih osam regionalnih policijskih uprava, potvrdi značajan napredak Policije Kosova tokom godina i pruža ključne zaključke i niz preporuka Policiji Kosova sa ciljem da se obezbedi zaštita jezičkih prava svim zajednicama.\nПриручник о полицијском обезбеђивању скупова уз поштовање људских права\nPublishing date: 17 septembar 2018


Grad premešta grob Dimitrija Tucovića radi rekonstrukcije Slavije\nBeta 21. maja 2016. 14:35\nGrob Dimitrija Tucovića i spomenik biće sledeće nedelje premešteni s Trga Slavije, zbog početka rekonstrukcije tog centralnog beogradskog trga.\nOstaci tela Tucovića biće sahranjeni u Aleji velikana na Novom groblju u Beogradu, a spomenik nad grobom koji je sada u rundeli u centru trga, biće odnet na restauriraciju.\nSpomenik će po završteku radova biti postavljen na obodu Trga Slavija, na budućem platou ispred zgrade Narodne banke Srbije, izmedju ulica Nemanjine, Kralja Milutina i Kralja Milana.\nUklanjanje groba i spomenika su preduslovi za početak rekonstrukcije Trga Slavija.\n„Grad Beograd je preduzeo sve mere da se ovaj posao obavi dostojanstveno, kako dolikuje Dimitriju Tucoviću, koji je velika i značajna istorijska ličnost“, rekao je gradski menadžer Goran Vesić, saopštio je Beoinfo.\nDimitrije „Mita“ Tucović (1881-1914) je bio teoretičar i vodja socijalističkog pokreta u Kraljevini Srbiji, osnivač Srpske socijaldemokratske partije, novinar i urednik Radničkih novina i Borbe.\nTucović je čitav život posvetio borbi za radnička i ljudska prava, ravnopravnost polova, opšte pravo glasa, socijalnu pravdu i gradjanske slobode u Kraljevini Srbiji zbog čega je bio organizator niza demontracija od kojih su mnoge bile baš na Slaviji. Bio je i žestok protivnik teritorijalne ekspanzije Srbije u Prvom balkanskom ratu.\nPoginuo je kod Lajkovca, kao komandir jednog od vodova Moravske divizije prvog poziva 20. novembra 1914. godine u borbi protiv austrougarske vojske u Kolubarskoj bici u Prvom svetskom ratu.\nGodine 1949. njegovi posmrtni ostaci su preneti sa lazarevačkog vojnog groblja i sahranjeni na Trgu Slavija koji je tada dobio naziv Trg Dimitrija Tucovića. Na trgu mu je postavljen spomenik čiji je autor vajar Stevan Bodnarov.\nPosle raspada SFRJ, više puta je najavljivano preseljenje Tucovićevog groba i spomenika, ali to tada nije učinjeno zbog otpora javnosti.


U hrvatskoj tekstilnoj industriji broj zaposlenih od 2002. prepolovljen - Biznis Info\nBy BiznisInfo on\t 06/03/2021 Ekonomija\nTekstilna industrija u Hrvatskoj je u periodu od 2002. do 2019. godine prepolovila broj zaposlenih i investicije, pokazuje analiza Finansijske agencije /Fina/ o poslovanju preduzetnika u ovoj oblasti.\nU ovom periodu broj zaposlenih smanjen je za 57,1 posto, odnosno sa 8.552, koliko ih je bilo 2002. godine, na 3.672 u 2019. godini.\nInvesticije u novu dugotrajnu imovinu u 2002. godini kod preduzetnika u tekstilnoj industriji iznosile su 222,4 miliona kuna /29,34 miliona eura/, a u 2019. godini 78,6 miliona kuna /10,37 miliona eura/, što je pad od 64,7 posto.\nNajveći ukupni prihodi u tekstilnoj industriji ostvareni su 2007. godine u iznosu od 2,1 milijardu kuna /277 miliona eura/, dok su u 2019. godini iznosili 1,69 milijardi kuna /223 miliona eura/.\nAnaliza Fine pokazuje i da su 11 godina preduzetnici u tekstilnoj industriji poslovali pozitivno, a sedam godina sa neto gubitkom.\nNajveći gubitak zabilježen je 2002. godine u iznosu od 124,2 miliona kuna /18,76 miliona eura/, prenose hrvatski mediji.\nNajbolji finansijski rezultat tekstilna industrija ostvarila je u 2015. godini u iznosu od 119,3 miliona kuna /15,74 miliona eura/.\nProsječna mjesečna neto plata zaposlenih kod preduzetnika u tekstilnoj industriji u 2019. godini iznosila je 4.346 kuna /573 eura/ i veća je za 2.215 kuna /292 eura/ ili 103,9 posto u odnosu na 2002. godinu.


SRJ do kraja godine u Savetu Evrope - 2002-07-02\nPredsednik Parlamentarne skupštine Saveta Evrope Peter Šider rekao je posle razgovora sa predsednikom Veæa graðana savezne skupštine Dragoljubom Miæunoviæem, da bi Parlamentarna skupština Saveta Evrope 24. septembra mogla da donese odluku o prijemu Jugoslavije u punopravno èlanstvo, a ako je i potvrdi Komitet ministara, jugoslovenska parlamentarna delegacija æe veæ u januaru naredne godine uèestvovati u radu skupštine kao punopravni èlan.\nŠider je, meðutim, u Beograd doneo i spisak obaveza koje Jugoslavija mora da ispuni u narednom periodu kao što su završetak Ustavne povelje Srbije i Crne Gore u julu i nastavak saradnje sa Haškim tribunalom. A kao posebne obaveze, Šider je potencirao ratifikovanje Evropske konvencije o ljudskim pravima, ratifikaciju Dejtonskog mirovnog sporazuma za Bosnu i Hercegovinu i saradnju na njegovoj primeni, izgradnju zakonodavnog i pravnog sistema zemlje kao i saradnju u rešavanju problema Kosova.\nMiæunoviæ je potvrdio da je primio spisak obaveza koje Jugoslavija treba da ispuni i zatim ocenio da je Savet Evrope u ovom sluèaju bio izrazito velikodušan tako da te obaveze i nisu toliko teške i da æe ih vlasti u beogradu sve ispuniti.\nŠef jugoslovenske diplomatije Goran Svilanoviæ izjavio je da Evropska unija nema gotov tekst Ustavne povelje buduæe zajednice Srbije i Crne Gore, ali da ima sugestije šta bi bilo dobro da bude u njoj i te sugestije sutra donosi u Beograd komesar Evropske unije za spoljnu politiku Kris Paten. Ta poseta ne može se doživeti kao pritisak na vlasti u Beogradu, smatra Svilanoviæ. Mi donosimo odluku o tome kakva æe biti država Srbije i Crne Gore i dobro bi bilo da odluku donesemo što pre kao i da nastavimo saradnju sa Haškim sudom kako bi mogli da idemo napred, rekao je ministar Svilanoviæ.\nI vicepremijer federalne vlade Miroljub Labus veruje da sutrašnja poseta visokog zvaniènika Evropske unije Krisa Patena ne predstavljava novi pritisak na Jugoslaviju, ali kao delimièno taènu Labus je ocenio informaciju da Evropska unija ima veæ spremljeno rešenje srpsko–crnogorskih odnosa u buduæoj državi. Eksperti Evropske unije dali su nacrt principa na kojima treba da poèiva Ustavna povelja, odnosno prinicipa kako oni vide odreðene politièke institucije da bi zemlja mogla da pregovara sa EU oko pridruživanja, rekao je Labus, izražavajuæi uverenje da je taj nacrt jako dobro napravljen i da se sada èeka reagovanje naših politièara.


ZAVRŠEN SASTANAK U MOSTARU: 'Više pažnje raznim pitanjima'! | Slobodna Bosna\nZAVRŠEN SASTANAK U MOSTARU: "Više pažnje raznim pitanjima"!\nČović je rekao da Izborni zakon nije bila tema sastanka, "ali jesmo iznijeli određena očekivanja da to pitanje riješimo".\nBakir Izetbegović je rekao da je izborno zakonodavstvo unutrašnje pitanje BiH i da ne misli da im njihovi prijatelji iz Srbije i Hrvatske mogu pomoći.\nIzetbegović je kazao da u novoj strategiji EU vidi šansu da se počne riješavati najveći problem, a to je iseljavanje mladih ljudi.\nČlan Predsjedništva BiH Mladen Ivanić naveo je da dobri odnosi u trouglu tri države omogućavaju i dobre odnose unutar BiH.\n"Imamo puno stvari koje su zajedničke poput nfrastrukture i ekonomskih odnosa. Međusobna razmjena jako raste. Naši ljudi od toga imaju veliku koristi i na tome treba raditi", naveo je Ivanić.\nPredsjednik Srbije, Aleksandar Vučić je u u svom uvodnom obraćanju kazao da se dobro osjeća u Mostaru i pozvao je građane dođe na predstojeći Sajam u Mostaru kojem je zemlja partner - Srbija.


OD AMATERIZMA DO �ISTOG BIZNISA\nUbrzo nakon svog osamostaljenja, Makedonija je postala jedna velika "NVO" kojoj su strane donacije, za mnoge sfere dru�tva, zna�ile "biti ili nestati". U takvoj "NVO", sa uni�tenom ekonomijom, nekonsolidiranim dr�avnim institucijama (koje su u velikoj mjeri jo� uvijek takve), i suo�ena s razno-raznim socijalnim problemima, mediji su dugo vremena "vozili u leru" - po staroj inerciji. Odnosno, opstajali su oni sa prefiksom "dr�avni", koji su tro�ili novac od poreza gradjana i bili "propagandne ma�ine" partija na vlasti. Drugim rije�ima, "jednobojni" informativni sistem naslije�en iz pro�log dru�tvenog ure�enja, sada je samo postao "dvobojni" - podijeljen etni�kim (jezi�kim) osnovama sa predznakom dva dominantna etniteta - makedonskog i albanskog. Ovakav informativni "standard" je bio promovisan od strane dva informativna "giganta" naslije�ena iz pro�losti - NIP "Nova Makedonija" gdje su se izdavale sve dnevne i druge publikacije na makedonskom, albanskom i turskom jeziku i Makedonska Radio-Televizija preko svojih vi�ejezi�kih redakcija u dva TV kanala i tri radio programa.\nPo�etkom devedesetih, svi poku�aji ovda�njih entuzijasta da se promijeni ovakva "dvobojna" informativna slika, zavr�ili su neuspjehom. To se duguje, prije svega, jednostavnom razlogu �to entuzijazam nije bio podr�an potrebnom finansijskom mo�i, kao i zato �to su mo�ne "crkve" istine, podr�ane od partija na vlasti, "mljele" sve inicijative na "demokratski" na�in ali "socijalisti�kim" metodama. Ta�nije, takve su inicijative nerijetko bile pra�ene poznatim kvalifikacijama "sumnjivih neprijatelja demokratije", ili se opet, blokiranjem njihovog pristupa �itaocima, slao signal i ostalima da i ne poku�avaju sanjati o tome da mogu da se umije�aju u strogo kontrolisani informativni prostor Makedonije. Dakle, "raznoglas" je trebao biti sastavljen od dvije partiture i dvoglasnog pjevanja - na makedonskom i albanskom jeziku - pod dirigentskom palicom onih koji su odlu�ivali da djele novac iz bud�eta, novac koji je i�ao u ove dvije informativne ku�e.\nNeuspjeh onih koji su poku�ali promjeniti "informativnu kartu" informativnog prostora, samo je u�vrstio samouvjerenost i nadmenost oba monopola istine - NIP-a "Nova Makedonija" i MRTV-a - koji nisu promjenili ni staro "pakovanje" a kamoli ne�to drugo �to bi moglo biti odraz demokratskih promjena. U stvari, sve se odvijalo u stilu "radio ne radio, svira ti radio" pa je na cijeni bila poslu�nost prema onima �to su pla�ali. Pla�eni da budu poslu�ni. NIP "Nova Makedonija" i MRTV, uspje�no su izlazili na kraj sa finansijskom nemo�i po�etnih poku�aja za oboga�ivanjem informativnog prostora novim �tampanim izdanjima ili elektronskim medijima. Pri tome, novine nisu imale priliku �ak ni da iza�u na tr�i�te - NIP "Nova Makedonija" je do nedavno bio jedini distributer �tampanih medija u Makedoniji, dok su elektronski mediji bili suo�eni nepostojanjem zakona za dodjelu frekvencija i za dobijanje licence za rad.\nFond za otvoreno dru�tvo Makedonije (poznatiji kao Soros Fondacija), bio je prvi koji je po�eo da podr�ava medije u Makedoniji, pogotovo elektronske medije. Bliskost D�ord�a Sorosa sa tada�njom vladom, omogu�avala mu je da preduzme akcije koje nisu imale zakonsku potporu. Njegova Fondacija je poslala "signal" onima koji su htjeli da imaju svoje TV-e i radija da je "nebo oslobo�eno". "Signal" je nai�ao na velik entuzijazam i odjednom je nebo nad dr�avom bilo preplavljeno nekontrolisanim TV i radio talasima. Pri tome, ipak niko nije bio pretjerano zabrinut zbog ovakve "konkurencije" i to iz jednostavnog razloga �to se radilo o mno�tvu elektronskih medija sa malo novinarstva. Odnosno, sve se svodilo na emitovanje muzike kako bi se "zabavljao narod" uz pozdrave i �estitke sa fotografijom slavljenika.\nZa razliku od elektronskih medija kojih je odjednom bilo na svakom koraku, �tampa je ostala tamo gdje je ostavio "kardeljizam" - u sklopu NIP-a "Nova Makedonija". Razlog za to je vjerovatno bio i osvojeni prostor od strane beogradske �tampe koja je jo� uvijek bila dominantna kao i nepostojanje doma�e "novinarske �kole", za razliku od ostalih centara biv�e Jugoslavije u kojima je postojalo jezgro profesionalnih novinara koji su mogli da prihvate izazov vremena. Kada se na ovo doda i mali jezi�ki prostor - dvomilionska dr�ava sa 60% etni�kih Makedonaca i 40% pripadnika drugih jezi�kih grupa - postaje shvatljiv strah od neizvjesnosti ili bar blizine neuspjeha kad bi se napravile neke tira�ne novine, kao i nedosti�nost toga da neko prihvati bitku sa izdanjima NIP-a "Nova Makedonija" kome opstanak nikada nije zavisio od tira�a ve� od koli�ine poslu�nosti prema vlasti.\nOd mno�tva elektronskih medija stvorenih u vrijeme kad je svako htio da ima svoj radio i svoju televiziju, sa dono�enjem novog Zakona o radio difuziji - a i zbog gubitka "kondicije" - ostalo je pedesetak lokalnih i tri nacionalne TV kao i oko sto lokalnih i �etiri nacionalne radio stanice. Pravo nacionalnog statusa (pokrivanje cijele teritorije), pored dr�avne MTV stekle su i TV A1 i TV Sitel. Od radija koja su se pridru�ila Makedonskom radiju, najpoznatiji je Kanal 77 koji je uspeo da pove�e svoju mre�u predajnika u cijeloj dr�avi. Skoro svi ovi elektronski mediji su, manje ili vi�e bili donirani od inostranih donatora. Vlasnik TV A1, Ramkovski, poznati skopski biznismen - ustvari je uspeo (skoro potpuno) da sa tu�im parama - Sorosovim dolarima, postane vlasnik danas mo�da najuticajnijeg elektronskog medija u Makedoniji. Sa takvom finasijskom pomo�i iza sebe, a i sa tada�njom blagonaklono��u prema partiji Branka Crvenkovskog, on je omogu�io ovoj televiziji da ima primat i kod stranih finansijera. Tako da su, pored donacija, bile otvorene sve mogu�nosti za dobijanje povoljnih kredita. Kad smo kod kredita, TV A1 i dan danas ima sudski spor sa jednom ameri�kom fondacijom o nevra�enom kreditu u visini od preko milion ameri�kih dolara za koje se �pekulira da su bili dati za emitovanje programa na albanskom jeziku �to do danas nije u�injeno.\nKoraci TV A1 putem koji spaja san o stvaranju mo�ne televizije i realnost da san o�ivi, predstavlja �kolski primjer o tome kako su se koristile strane donacije za pomaganje ovda�njih medija. Naime, TVA1 danas ne samo da nema potrebu od finansiranja sa strane, ve� postaje ku�a koja "proizvodi" novac, �to predstavlja uspjeh. Razumije se, uspjeh postignut i novinarskim profesionalizmom koji je uvijek odskakao od onog u dr�avnoj TV a �to rezultira sada�njim statusom - informativne emisije TV A1 i dalje va�e za najgledanije u Makedoniji. U tom smislu, TV A1 je ve� dugo primamljiva za mo�ne politi�ke krugove �ime joj pored uticaja na javnost raste i "cijena". Ustvari, dugogodi�nje "divlje" funkcionisanje elektronskih medija je i�lo u prilog vlastodr�cima koji su mogli upotrijebiti prekida� "off" i "on" u zavisnosti od procjene uredni�ke politike. Iluzija da mno�tvo elektronskih medija predstavlja mno�tvo informacija, bila je samo ono �to mogu da budu iluzije. Ja�anje nekog od ovih medija kao �to je TV A1 i Sitel, posebno njihova finansijska samostalnost, omogu�ilo im je, ako ni�ta drugo, da oni biraju "makroa" a ne obratno.\nNekad spremni da stimuliraju privatni elektronski prostor, strani donatori kao da su shvatili da je malo �ta rezultiralo onim �to je bilo zami�ljeno. Odnosno, oni su u Makedoniji pomogli da se umno�avaju politi�ke i jezi�ke boje na ekranima, ali Makedonija je ostala bez javnog elektronskog informativnog servisa koji �e slu�iti svim gra�anima. Utoliko vi�e, zapostavljanje i nekada�njeg - i sada�njeg - elektronskog giganta koji je finansiran od dr�ave - MRTV, doveli su ovu ku�u u situaciju da odu skoro svi koji su ne�to vrijedili u elektronskim medijima. I jo�, ova ku�a predstavlja RadioTV ku�u sa tehni�kom opremom zna�ajnom samo za muzeje u kojima se prepri�ava pri�a o tehnolo�kom razvoju elektronskih medija. MRTV koja grca u dugovima, i koja se finansira djelomice od mjese�ne pretplate gra�ana, sada je u fazi transformisanja koje direktno zavisi od stranih finansijera i od toga kada �e biti donesen Zakon kojim �e se definirati status ove informativne ku�e koja sada predstavlja nejasnu mje�avinu "dr�avnog" i "javnog" informativnog servisa, �to je opet, rezultat �injenice da menad�erski tim ne podlije�e izboru putem konkursa ve� zavisi od podignutih ruku parlamentaraca.\nPored donatorskih sredstava koja su pomagala u stvaranju i ja�anju ovda�njih medija, o njihovom opstanku se brinula i dr�ava. U Makedonji, postoji godi�nji bud�et za finansijsku pomo� medijima koji se naj�e��e dijelio ne po tome ko koliko stavrno zaslu�uje, ve� ko je bli�i vladaju�im krugovima. Tako da, u periodima kada se jednima "smrkava" ostalima "svi�e", �ime je jasna tendencija stvaranja dva "tabora" koji odslikavaju i mo� dveju najuticajnijih partija - mediji bliski Socijademkratskom savezu i oni bliski VMRO-DPMNE-u. U albanskom jezi�kom podru�ju, ovakva "podvojenost" se ne realizuje zbog kvantiteta pa tako i dan danas, medijsku kontrolu ima albanska partija �to je participirala u predhodnoj vladi VMRO-DPMNE-a, odnosno DPA (Demokratska partija Albanaca).\nZa razliku od elektronskih, �tampani mediji su dugo vremena bili smatrani snom sniva�a i �eljom iluzionista. Neuspjeh prvih izdava�a �tampe, obeshrabrio je i najtvrdokornije pobornike da sru�e monopol NIP-a "Nova Makedonija". I ponovo se na scenu pojavila Soros fondacija koja je podr�ala inicijativu za izdavanje novih dnevnih novina "Dnevnik". Pojavljivanje ovog dnevnog lista na makedonskom jeziku zna�ilo je po mnogo �emu "novi pristup" u novinarstvu i u ovom "biznisu". Zbunjuju�e niska cijena u to vrijeme (jedan broj je ko�tao koliko i jedno jaje - pet denara), privukla je �itaoce i alarmirala NIP "Nova Makedonija" da preuzme ne�to protiv "drskog novoro�en�eta" koje je naru�ilo uspostavljena pravila poslu�nosti prema starijem informativnom bratu. Razumije se, cijena nije bila jedini razlog �to su ove novine za kratko vrijeme postale naj�itanije i �to su postigle dotad nevjerovatni tira� od dvadeset hiljada prodatih primjeraka. Objektivan pristup, pa �ak i po�etna multietni�ka redakcija (sa jednim albanskim urednikom), postala je privla�an "mamac " i za donatore koji su odrije�ili "kesu" i �tedro nagradili "hrabre" �to su unijeli nov duh u informativni prostor Makedonije. To je podsjetilo i druge koja je formula kako do�i do donacija, tako da se era poslije osnivanja "Dnevnika" mo�e nazvati i preporodom �tampanog novinarstva u Makedoniji. Upotrebljavao se uvijek isti "mamac" koji je "privla�io" donatore a koji je odavno poznat kao "multi-kulti" prijedlog - projekt koji redovno zavr�ava u vodama �vrstih jednoetni�kih pozicija. Sve to, ustvari, dosta li�i na nekada�nji socijalisti�ki pristup djelovanja: u prijedlog projekta opisati raj a na djelu graditi pakao. Ovo se najjasnije moglo vidjeti za vrijeme mini rata u Makedoniji, kada je i najdoniranije dnevno glasilo u Makedoniji - Dnevnik, pre�lo na stranu ratobornih pa je ne�esto bilo i tekstova koji su raspirivali a ne gasili po�are.\nNekada�nji "Dnevnik" je postao me�a koja razdvaja vrijeme kada je po�ela da blijedi mo� NIP-a "Nova Makedonija" i godina u kojima �e se u Makedoniji mno�iti dnevna i druga privatna izdanja, skoro sva donirana od inostranih donatora. Drugim rije�ima, "Dnevnik" je otvorio sezonu "lova" na donacije koju su neki uspje�no iskoristili stvaraju�i �vrstu podlogu kako bi opstali i danas. Tu se mo�e uvrstiti dnevni list na albanskom jeziku "Fakti", kao drugi takvog tipa pored "Flaka" u izdanju NIP-a "Nova Makedonija". "Fakti" je nalik svome "pobratimu" ("Dnevniku"), po�eo sa gra�anskim konceptom a zavr�io je pod kapom Demokratske partije Albanaca. Ta�nije, u po�etku hranjen donacijama, na vrijeme je uvideo da je budu�nost neizvjesna ako nisi u zakrilju neke bogate partije. I tako, postao je "partiski bilten" DPA, koja mu je �tedro dodijeljivala novac dok je bila na vlasti, pri tome ne vode�i ra�una da to nije novac samo od poreznih obveznika koji su �lanovi ove partije.\n"Dnevnik" je na najuvjerljiviji na�in i u bukvalnom smislu dokazao pravilo da se hrabrost isplati. Oni koji su se nekada po�eli baviti inostranim donacijama, na kraju su postali gazde najmo�nijeg dnevnog lista. A kada je do�lo vrijeme - odnosno kada je do�ao WAZ da zatvori "balkansku baladu" i da stavi pod svoju kapu najuticajnije novine u Makedoniji - "Dnevnik" je dobio najvi�u cjenu koja je donijela veliku dobit vlasnicima. Time se, ponovo name�e ve�} postavljeno pitanje: �ta su ustvari donatori pomagali - ru�enje monopola u informisanju ili stvaranje novog monopola. Kada se na ovo doda i procjena da je nekada�nji "multi-kulti" dnevnik zavr�io kao, najbla�e re�eno, �vrst "makedonisti�ki" dnevni list, onda je neizbje�no i klju�no pitanje: dali su donatori pomagali list kako bi se kultivisalo multikulurno informisanje ili su pomagali list strogo prepoznatljive jednoetni�ke propagande - makedonske.\nNesumnjivo je da je mno�tvo medija u Makedoniji doprinelo da u ovoj dr�avi izraste nova "novinarska �kola" koje u biv�em sistemu takore�i nije bilo. Ovi mediji su omogu�ili istini da ne bude monopol samo odre�enih centara. Ipak, informativni prostor u Makedoniji nije uspeo prevazi�i ono �to je bar deklarativno interesovalo donatore - jednoetni�ki pristup. Prva barijera za to je jezi�ka. Dok se Albanci skoro bez izuzetka, informi�u i iz medija na makedonskom jeziku, gra�ani sa makedonskim etni�kim predznakom, zbog nepoznavanja jezika, skoro da ne znaju da u njihovoj zemlji postoje mediji i na albanskom jeziku.\nGledano iz etni�kog ugla, mediji na albanskom jeziku su najmanje iskoristili od donatorskog kola�a koji je stigao u Makedoniju. Razlozi su vi�eslojni ali onaj najvidljiviji je nepostojanje profesionalnog kadra. Njega je nedostajalo iz razloga �to u oba informativna monopola - NIP "Nova Makedonija" i MRTV - od Albanaca niko nije tra�io profesionalizam ve� samo poslu�nost. Otuda je, kadar koji je iza�ao iz MRTV-a, osnovao i izgradio skoro sve elektronske medije u Makedoniji me�u kojima je najslikovitiji primjer TV A1, a s druge strane od svih lokalnih radio televizija na albanskom jeziku, ni jedna nije uspjela da izraste vi�e od "TV-a ili radija svog sokaka". Ovakva slika je uglavnom prisutna i danas, i otuda zainteresovanost zapadnih donatora da se podr�i jedna TV privatna ku�a sa albanskim etni�kim predznakom i sa nacionalnim karakterom (koja bi pokrivala cijelu dr�avu) �to zasada ne postoji.\nDali su sada�nji mediji u Makedoniji uspje�no odhodali put od "amaterizma" do profesionalnog novinarstva, pokaza�e vrijeme. Ali, to da su donatori u ovu zemlju ulo�ili mnogo za objektivno informisanje gra�ana a da nisu dobili skoro ni�ta, mo�e da se vidi i danas. Ako ne iz drugog razloga, ono zbog toga �to u Makedoniji postoje dva paralelna dominantna informativna svijeta - na makedonskom i albanskom jeziku - koja se ne razlikuju samo po profesionalnim standardima nego i po tome ko �e koliko sredstava koristiti, �to u vidu donacija ulaze sa zapada kao i ona �to dijeli vlada za podr�ku privatnih medija u Makedoniji. Odnosno, iz etni�kog ugla gledano, mediji u Makedoniji jo� uvijek prezentuju dvojnu jezi�ku istinu koja odslikava nemogu�nost ove zemlje da iza�e iz blata me�uetni�kih nesporazuma.


Kada je kupovina nekretnina u pitanju, u poslednjih nekoliko meseci zavladalo je veliko interesovanje za Liku, a kupuju se stare kuće, srušena seoska imanja, građevinska zemljišta.\nRazumljvo, imajući u vidu prilično niske cene plodnog poljoprivrednog tla, od jedne do dve kune po kvadratnom metru, piše Slobodna Dalmacija.\nOsim jeftinog zemljišta, tu su i kuće za adaptaciju koje mogu da se pronađu za dvadesetak hiljada evra, a pojačanom interesu presudio je strah od korone, koji je ljude naveo da investiraju u zemlju, u proizvodnju svoje hrane.\nPrema pisanju ovog medija, nisu samo Dalmatinci u igri, u poslednje vreme u Liku beže i Zagrepčani, kojima je razorni zemljotres uneo dodatni strah. Već za stotinak hiljada kuna brzopotezno postaju vlasnici prelepih kuća na potezu od Gospića do Karlobaga, s plodnim tlom i šumom nadomak ruke.\n“Mislim da sam jedini čovek na svetu koji želi da korona luduje još makar pet godina. Jer od kada je došla, biznis u mojoj agenciji za nekretnine, jedinoj preostaloj u Lici, se zakovitlao. Već nekih šest do sedam godina beležim pojačani interes Dalmatinaca za kupovinom nekretnine ili zemljišta na području od Otočca do Gospića, doslovno u čitavoj Lici. Međutim, u poslednjih nekoliko korona-meseci samo u mojoj agenciji finiširali smo osamdesetak kupoprodaja. Dalmatinci masovno kupuju poljoprivredna zemljišta, privlači ih niska cena, a u igri su sve lokacije. Ako bih pravio poređenje, poljoprivredno zemljište čak bolje ide od kuća i imanja” kaže Ivan Bižanović, vlasnik agencije Lika nekretnine\nPrvi red do reke ima bolji status\nKao što na obali prvi red do mora ima najvišu cenu, a najteže ga je i pronaći, tako i u Lici prvi red do reke ima bolji status. Uz reku Gacku takvih lokaliteta više i nema, a ako se koji nađe u prodaji, nestane u tren oka.\nIpak, i u njenoj blizini cena nije enormna kao uz more, ovde se već za 20 do 35 evra po metru kvadratnom može naći odlična lokacija.\nGrađevinskom zemljištu se cena kreće od pet do 25 evra.


Radnički i Budva remizirali, pobede Vojvodine, Valjeva i Naisa - Vaterpolo vesti\nby Admin · Published 26/01/2019 · Updated 26/01/2019\nZavršena je prva faza takmičenja u Regionalnoj A2 ligi.\nOdigrano je svih šest utakmica 11. kola, posle kojeg su formirane dve nove grupe. Vaterpolisti Solarisa pobedili su Koper 17:8 i tako su zauzeli prvo mesto na tabeli sa 30 bodova, pošto su u Kragujevcu Radnički i Budva odigrali nerešeno 8:8 i prvu fazu su završili na drugom, odnosno trećem mestu, sa po 28 bodova. Pobede u ovom kolu osvarila su tri srpska kluba. Vojvodina je savladala Zadar 1952 sa 15:12, Valjevo Gorenje je bilo bolje od Medveščaka 15:11, dok je Nais sa ubedljivih 13:5 porazio Kataro. Primorje je u gostima savladalo Galeb 11:6.\nU plej-of grupi igraće Solaris, Budva, Radnički, Nais, Primorje EB i Vojvodina, dok su Valjevo Gorenje, Zadar 1952, Medveščak, Koper, Kataro i Galeb u drugoj grupi.\nU Kragujevcu su se sastale dve ekipe sličnog kvaliteta i na kraju je bilo nerešeno. Budvani su u prvom poluvremenu tri puta imali minimalnu prednost, Radnički je početkom treće četvrtine na kratko poveo, a zatim su gosti ponovo preuzeli vođstvo. Igralo se gol za gol i ušlo se u neizvesnu završnicu. Bivši igrač Kragujevčana, Nikola Bogdanović, doneo je Budvi vođstvo od 8:7 58 sekundi pre kraja, ali je u narednom napadu Vukašin Ganić postavio konačnih 8:8. Ganić je sa dva pogotka prednjačio kod svoje ekipe, dok su za goste, pored Bogdanovića, po dva gola dali Sergej Lobov i Marko Vukmirović.\nValjevo Gorenje je bilo sigurno protiv Medveščaka. Najefikasniji kod domaćih bili su Filip Tenžera i Aršia Almasi sa po četiri pogotka, koliko je postigao i igrač tima iz Zagreba, Marko Buconić.\nSolaris je lako pobedio Koper, a tokom celog meča je uvećavao razliku. Na kraju je najefikasniji bio Andrija Vlahović sa pet golova, dok se kod gostiju istakao Đorđe Šormaz sa četiri.\nSlično je bilo u Kotoru, gde je Nais već na poluvremenu vodio 6:2 i tu razliku je samo duplirao u nastavku, za konačnih 13:5. Jakša Kosić sa četiri i Miloš Malenović sa tri pogotka su bili najzaslužniji za trijumf Nišlija, dok je Dušan Milaš postigao tri gola za Kataro.\nJoš jedan srpski vaterpolista je bio efikasan. U trijumfu Primorja protiv Galeba rezultatom 11:6, istakao se bivši vaterpolista Partizana i Crvene zvezde, Srđan Aksentijević, sa četiri gola.\nTokom većeg dela meča u Zadru, gde je gostovala Vojvodina, vodila se egal borba. Vojvodina je uglavnom vodila sa golom razlike, u završnicu se ušlo sa nerešenih 12:12, a potom su Novosađani predvođeni najefikasnijim igračem Regionalne A2 lige, Miroslavom Ranđićem, stigli do trijumfa. Ranđić je bio najefikasniji sa pet golova, dok je pogodak manje za Zadar 1952 postigao Ivan Vrbnjak.\nValjevo Gorenje – Medveščak 15:11 ( 4:5, 5:3, 3:1, 3:2)\nVALjEVO GORENjE: Stamenić, Mitrović, Almasi 4, Stanković, Ičagić, Inaba 1, Njegovan 3, Gligorijević 1, N. Đorđević, Tenžera 4, L. Đorđević, Cvetković 2, Viliams, Savić. Trener: Milanović.\nMEDVEŠČAK: Jelovina, Pavlinić, Jurlina, Vlahović, Šimić 2, Buconić 4, Pavlinić 1, Sirovec, Geratović 2, Škiljić 1, Jukić, Trener: Rukavina.\nKataro – Nais 5:13 (1:3, 1:3, 2:4, 1:3)\nKATARO: Mandić, Pržica, Vujošević, Marković, Mršić 1, Milić, Jašović, Vujović, Milaš 3, Vuksanović, Dončić 1, Milić, Gopčević, Marinković, Ćetković. Trener: Vičević\nNAIS: Lazić, Mitrović 2, Pavičić 1, Kosić 4, Budurin 1,Ma.Milošević , Stojančić, Lekić 1, Živić 1, Kovačević , Malenović 3, D.Milošević , Stoipković, Lazić. Trener: Serafimović.\nRADNIČKI: Dobožanov, Mitrović, Stanojević 1 ,Ganić 2, Vulović, Tanasijević 1, Panić, Gijom 1, Vasić , Gusarov 1, Manić 1, Tomašević 1, Đerković, Pljevančić.\nBUDVA: Zubac, Dragović, S. Ćetković , Mitrović , Brguljan, Stojčić, Lobov 2, Vukmirović 2, Bogdanović 2, Danilović, P. Ćetković 1, Franeta 1, Vitorović, Dragović. Trener: Pejaković.\nZadar 1952 – Vojvodina 12:15 (4:3, 3:4, 2:1, 3:6)\nZADAR 1952: Slade, Lipej 1, Jakupović 1, Škaro, Čačić 1, Jovančević, Vučković , Lovrić 1, Magaš 1, Stanić, Zelić 2, Jurišić 1, Zdrilić, Vrbnjak 4. Trener: Jovančević.\nVOJVODINA: Filipović, Šiman, Arnuš, Marinković, Tintor 1, Prekogačić 3, Ćatović 2, Ranđić 5, Tubić , Petković 2, Marinković, Popović, Radulović 1. Trener: Bilić.\nGaleb – Primorje EB 6:11 (1:2, 1:3, 1:5, 3:1)\nKVK Radnički – Budva 8:8 (1:2, 2:1, 2:2, 3:3)\nSolaris – Koper 17:8 (4:1, 4:2, 4:2, 5:3)\nValjevo Gorenje – Medveščak 15:11\nPlasman: Solaris 30, Budva 28, KVK Radnički 28, Nais 22, Primorje EB 21, Vojvodina 21, Valjevo Gorenje 14, Zadar 1952 10, Medveščak 9, Koper 7, Kataro 4, Galeb bez bodova.\nTags: Regionalna A2 vaterpolo liga 2018/2019


Turska – gasno čvorište za Evropu? | Evropa | DW | 05.05.2014\nTurska – gasno čvorište za Evropu?\nU Rimu se danas (ponedeljak, 5. maj) sastaju ministri za energetiku EU. U jeku krize u Ukrajini sve je izvesnije da EU mora da obezbedi sigurne rute za snabdevanje gasom. Turska bi mogla da odigra odlučujuću ulogu.\nTurska je kao stvorena za ulogu svojevrsnog centra za raspodelu energije. Ona leži na raskršću Evrope, Kavkaza, Centralne Azije, Bliskog i Srednjeg istoka. „Geostrateški položaj Turske je jedinstven“, kaže Kristijan Grun iz firme ConEnergy iz Esena. „Uočavamo pojačan interes evropskih i međunarodnih kompanija za tursko energetsko tržište“, navodi Grun za DW. Od izbijanja krize u Ukrajini, Turska je na vrhu liste EU kao strateški partner za alternativni pravac uvoza gasa i nafte. Ta zemlja nije pogodna samo zbog svog povoljnog položaja: Turska je tokom 2010. i 2011. ostvarila privredni rast od skoro deset odsto; osim toga ima dinamičnu strukturu stanovništva; prosečna starost građana Turske je svega 28 godina.\nGas stiže iz Azerbejdžana\nMeđutim, jedan od najvećih izazova ostaje liberalizacija tržišta u Turskoj. „U toku je ukidanje državnog monopola na tržištu i ono tako postaje otvoreno za turske, ali i internacionalne firme“, analizira Grun. Šansu tu posebno vide veliki igrači iz sektora energetike. „Neke moćne kompanije, poput nemačkih EON-a ili RWE-a, žele da uđu na to tržište. Njih će slediti brojne firme koje se bave uslužnim delatnostima“, kaže naš sagovornik. Tvrdi da trenutna politička kriza, korupcionaške afere u koje je navodno umešan i sam premijer Erdogan ili cenzura interneta ne igraju veliku ulogu za investitore.\nTurska trenutno radi na nekoliko projekata iz energetskog sektora. Tu je Prekoanatolijski gasovod koji bi spojio države oko Kaspijskog mora, proizvođače gasa, sa Evropom. Taj gasovod ne bi išao preko teritorije Rusije (vidi grafiku), nego bi se spajao sa Prekojadranskim gasovodom i zemni gas sa azerbejdžanskog polja Šah Deniz II transportovao do Evrope.\nTiražni list Hurijet piše da će gradnja gasovoda početi 2015. godine, da bi trebalo da traje četiri godine i da će koštati 45 milijardi dolara. Projektovani protok je 16 milijardi kubnih metara gasa godišnje – od toga bi šest milijardi ostajalo u samoj Turskoj, dok bi 10 milijardi odlazilo ka državama Evrope. Tako dobijeni energenti bi Evropi bili dragoceni jer se smanjuje zavisnost od Rusije. Ipak, Prekojadranski gasovod ima tek jednu šestinu kapaciteta koji bi trebalo da ima ruski Južno tok.\nTeško je zameniti ruski gas\nVažnu ulogu Turske potcrtava i dogovor sa vladom autonomnog regiona Kurdistana u severnom Iraku. Sudeći prema turskim medijima, dogovor sa regionalnom vladom u iračkom Erbilu predviđa da se od 2017. u Tursku isporučuje četiri milijarde kubnih metara gasa godišnje. Od 2020. bi ta količina trebalo da se poveća na čak 20 milijardi kubika gasa.\nRegion istočnog Mediterana je proteklih godina privukao pažnju naftne industrije. Reč je o otkriću zaliha zemnog gasa na dnu mora u blizini obala Izraela i Kipra. Turski mediji prenose da bi Izrael zato mogao da postane izvoznik gasa koji bi se transportovao turskim gasovodima. Prepreku ovom planu još uvek predstavlja nerešeno kiparsko pitanje.\nPutin i Erdogan su 2009. potpisali dogovor o građenu Južnog toka kroz turske teritorijalne vode\nZato turski ekspert za energetiku Mehmet Oguču kaže da je Prekoanatolijski gasovod za sada jedini realan projekat vredan pomena. Ali čak ukoliko se taj projekat i ostvari u predviđenom roku, Oguču ne veruje da će Turska postati energetska centrala Evrope. „Za tako nešto je potrebno raspolagati ne sa 16 milijardi kubika, nego sa 50 do 60 milijardi kubika gasa. Samo EU je potrebno više od 250 milijardi kubika godišnje. Turska ne može sama da isporuči toliku količinu“, tvrdi on za DW. Dodaje da stoga Evropa ne može biti potpuno nezavisna od ruskog gasa.\nKriza u Ukrajini nema nikakvog uticaja na snabdevanje energentima u samoj Turskoj, navodi Fatih Birol, glavni ekonomista Međunarodne agencije za energiju. „Turska ima ključnu ulogu u globalnoj energetskoj politici. Zbog njenog položaja ona može da postane pouzdana zemlja za tranzit energenata“, kaže Birol. Krizu u Ukrajini i zabrinutost za sigurnost snabdevanja ruskim gasom vidi kao rešiv problem. „Takvi problemi mogu nastati u bilo kojoj zemlji, u bilo kojem trenutku.“\nAutor Senada Sokolu, Istanbul / nr\nKljučne reči turska, energetika, gas, rusija, gasovod, južni tok\nTrajni link https://p.dw.com/p/1BtpX


Pročitano: 6981 puta\nRestoran Vega 8 International je otpočeo sa radom 2008. godine. Od tada gosti u izuzetno prijatnom ambijentu mogu probati italijansku kuhinju u kombinaciji sa tradicionalnim srpskim jelima.\nRestoran ima 9 zaposlenih. Osoblje je veoma mlado, raspoloženo i uvek spremno da ponudi osmeh i specijalitete kuće.\nEnterijer restorana predstavlja harmoniju starinskog i modernog dizajna dok kontrast koji iz toga proizilazi restoranu daje jedinstvenu atmosferu i veoma prijatan ambijent u kojem se gosti rado opuštaju i borave.\nNa izuzetno bogatom meniju gosti mogu pronaći tradicionalna srpska jela ali i veliki broj italijanskih specijaliteta kao što su paste, pene i razne vrste rižota, dok su posebni specijaliteti restorana Vega 8 International - bifteci. Bifteke možete dobiti na više desetine načina - gorgonzola sos, crni biber, zeleni biber i mnogi drugi načini a kao poseban kuriozitet je svakako biftek u sosu od semena bundeve - specijalitet koji se svakako mora probati.\nRestoran se nalazi na međunarodnom putu Beograd - Temišvar i kao takav turisti ga rado posećuju obzirom da su cene pristupačne a meni bogat i veoma raznovrstan. Naravno ovu ponudu upotpunjava izuzetno bogata karta pića u kojoj se pored raznih domaćih vina mogu pronaći i veoma poznata i tražena italijanska vina.\nIntalijansko-srpski restoran i picerija Vega 8 International je rado posećeno mesto u kojem mladi mogu uživati picama, pastama, tagliatelama, vitaminskim salatama, a porodice u posebnim paketima - porodičnim ručkovima. Naravno, ni poslovni ljudi nisu zaboravljeni, pa za njih postoje posebne pogodnosti koje redovnim gostima omogućavaju razna iznenađenja i popuste.\nPun naziv: Restoran Vega 8 International\nAdresa: Vuka Karadžića 4, Vršac, Srbija\nTelefon: +381 (0) 13 / 830 080, +381 (0) 60 / 085 13 09\nBiftek punjen slaninom i kačkavaljem\nBiftek punjen slaninom i suvim šljivama


Analiza | 23:30 Maytin R./Withrow J. - Lawson A./Zverev M. Tip: 1 | Kladionica | Tipodrom.com\nSvi tipovi (W-D-L): 1195-58-722, U igri: 0\nUkupan profit: 204.21 Unita\nPostotak / ROI: 62.34% / 101.51%\nObjavljeno: 2019-08-13 15:01:56\nMaytin R./Withrow J. - Lawson A./Zverev M.\nRoberto Maytin i Jackson Withrow su takođe veoma dobri dubl igrači na challengerima,njih dvojica čine veoma kvalitetan dubl za challenger turnire,pa će njih dvojica biti favoriti u prvom kolu challengera u Vancouveru.\nNjih dvojica će se u prvom kolu ovog turnira sastati sa Alexom Lawsonom i Mischom Zverevom.\nBiće ovo prvi meč između ova dva dubla,jer Lawson i Zverev igraju prvi put zajedno na nekom turniru.\nLawson je klasičan dubl igrač,igra samo dubl na ovom turniru,ali nije u najboljoj formi došao na ovaj turnir,ne može se reći da je kvalitetniji dubl igrač od Maytina i Withrowa.\nZverev je najuspešniji dubl igrač u ovom meču,ali on već dugo vremena nije ostvario neki veći rezultat u dublu.Zverev je već izgubio u singlu na ovom turniru,neće biti mnogo bolji ni u dublu.\nMaytin i Withrow su počeli igrati ove sezone,odigrali su pet turnira pre ovog turnira,osvojili su challenger na betonu,igrali su još finale i polufinale na dva challengera na betonu,pa će imati velike šanse da prođu ovo prvo kolo challengera u Vancouveru.


Nakon bombaškog napada situacija stabilna\nSituacija u Mitrovici je stabilna posle bombaškog napada na jedan kafić u severnom srpskom delu grada, ocenili su predstavnici Kosovske policijske službe. U napadu, kada je u subotu u 19 časova bačena eksplozivna naprava na kafić ‘Dolče Vita’, devet osoba je povređeno, od kojih je većina zadržana u bolnici u Mitrovici.\nPolicija je uhapsila osumnjičenu osobu. Neki mediji su javili da je uhapšen šesnaestogodisnji Albanac. Portparol Kosovske policijske službe Veton Eljsani potvrdio je za Radio Slobodna Evropa da je uhapšena jedna osoba, ali da se ne može saopštiti njen identitet kao ni detalji jer je istraga u toku:\n“Povodom ovog slučaja uhapsili smo jednu osobu osumnjičenu. Motiv još istražujemo jer je za nas on još osumnjičen a motiv tek treba da se otkrije. Šta se i kako se desilo o tome još ništa ne mogu da kažem."\nGospodine Eljsani, kakva je trenutno situacija u Mitrovici i dali policija planira da pošalje pojačanje u taj deo Kosova?\n“Za sada situacija je tamo stabilna, radimo sve što je u našoj moći da tako i ostane a mislimo da ćemo i tokom dana uspeti da i most bude otvoren. Ali za sada nije to povod da mi nešto posebno uradimo, mi več imamo puno policajaca tamo, naravno da pratimo šta se dešava ali mi nismo poslali dodatne trupe tamo.”\nPosle bombaškog napada u znak protesta Srbi su se okupili ispred mosta, koji Mitrovicu deli na albanski i srpski deo. Grupa okupljenih je kamenovala vozila sa kosovskim tablicama pri čemu je, kako je potvrdio portparol Eljsani, jedna žena stara 57 godina, povređena i nalazi se u prištinskoj bolnici. Posle incidenta policija i KFOR su blokirali prilaze mostu.\nKosovski i međunarodni zvaničnici osudili su napad u Mitrovici, ocenjujući da se aktima nasilja ugrožava budućnost:\n“Šokiran sam i zgrožen incidentom. Građani moraju shvatiti da ovakvi akti nasilja nisu u ničijem interesu i ugrožavaju budućnost naroda Kosova”, piše u reakciji vrsioca dužnosti šefa UNMIK-a Stivena Suka. Suk je čestitao policiji na privođenju osumnjičenog i zahvalio se srpskim liderima na pomoći. “U kritičnom trenutku u subotu uveče lideri Srpskog nacionalnog veća pomogli su UNMIK policiji da održi situaciju pod kontrolom”, rekao je Suk.\nVlada Kosova najoštrije je osudila napad u severnom delu Mitrovice i zatražila od organa reda da razjasne slučaj i krivce izvedu pred lice pravde. Vlada je pozvala sve građane da "sačuvaju hladnokrvnost i da ne budu žrtve provokacija onih koji na Kosovu zele nasilje i patnje za sve".\nLideri kosovskih Srba pozvali su sve nadležne da posle ovog incidenta preduzmu odlučnije mere na smirivanju stanja.\nOliver Ivanović, nosilac ‘Srpske liste za Kosovo i Metohiju’ kaže da se ne sme ostati samo na osudama posebno u trenutku kada se vode pregovori:\n“Čini mi se da predstavnici privremenih institucija imaju jedinstvenu šansu da pozovu svoje sunarodnike da sarađuju sa Kosovskom policijskom službom u otkrivanju nečega što stoji iza ovog incidenta, a ovo nije usamljeni incident. Čini mi se da je ovo jako destabilizovalo ionako rovitu situaciji i uoći završnih razogovora o statusu ovakvi incidenti mogu da se ponove.”


Kako se kupuje u BiH: Bingo najveći u maloprodaji, online kupovina sve popularnija - informativa.ba\nBiznis Kako se kupuje u BiH: Bingo najveći u maloprodaji, online kupovina sve popularnija\nPrestižna britanska kompanija za istraživanje tržišta Euromonitor International izdala je saopćenje za Bosnu i Hercegovinu, odnosno stanje u veleprodajnom sektoru za 2018. godinu.\nKako u sažetom saopćenju glasi, rast prodaje savremenih prehrambenih malopridajnih centara je usporen s obzirom na smanjeno povjerenje u lancu vrijednosti. Bankrot koji je prije nekoliko godina zadesio Tuš, te strah da bi se nešto slično ponovo moglo desiti igrao je značajnu ulogu u tom procesu.\nŠto se tiče neprehrambene maloprodaje, registrovano je pomjeranje prodajnih mjesta iz zasebnih objekata ka velikim prodajnim centrima, bez obzira da li se nalaze u centru grada ili na periferiji. Kako naglašava Euromonitor, zabilježena je uspješnost tržnih centara u kojima preovladava neprehrambena prodaja, uz dodatak nekoliko prodavnica sa hranom i jednim velikim marketom.\nIpak, mali nezavisni prodavači, prehrambeni i neprehrambeni, prepoznati su kao mogući kreatori inovativnih rješenja jer, kako ističe Euromonitor, veliki centri ne mogu da ispune sve zahtjeve potrošača.\nSavremena prehrambena maloprodaja\nHipermarketi igraju značajnu ulogu u rastu prodaje, a male prodavnice mogle bi u narednom periodu također zabilježiti rast prodaje. Najveći i najuspješniji trgovački lanac je kompanija Bingo, a najveći rast zabilježio je Mercator.\nTradicionalne prodavnice imaju manju konkurenciju i djeluju bez većeg pritiska, piše Euromonitor. Konkretno, rast u ovom sektoru pokreću objekti poput kioska, a lokalne pekare također bilježe uspjeh u 2018. godini.\nVelike međunarodne kompanije drže jaku poziciju u prodaji odjeće i obuće u Bosni i Hercegovini, dok su mala preduzeća gotovo istisnuta sa tržišta. Također, milenijalci utječu na pozitivan rast specijalističkih maloprodajnih lokacija.\nTema Retail, odnosno LC Waikiki je prestigao Zaru kada je u pitanju liderstvo u maloprodaji odjeće i obuće.\nKada je u pitanju industrija ljepote i zdravlja, u 2018. godini zabilježen je nastavak evolucije ovakvih maloprodajnih centara. Također, potražnja vitamina i dijetalnih proizvoda zabilježila je rast, a rast broja privatnih apoteka također nije manji u odnosu na 2017. godinu.\nKada su u pitanju usluge ljepote firma Phoenix drži prvenstvo, dok je dm-Drogerie Markt zabilježio najveći rast.\nRast je zabilježen, piše Euromonitor, i u prodaji putem interneta, a 2018. godine bila je najbrže rastuća za tu vrstu maloprodaje. Pored direktne kupovine, najveću bazu čine preprodavači odnosno treće partije.\nAliexpress je novi lider, dok je na drugom mjestu eBay, a najveći lokalni prodavač je Ekupi. Najviše se prodaju kućni aparati, bijela tehnika i namještaj\nInfrastruktura koja omogućava pristup internetu je značajno poboljšana i u 2018. godini. Međunarodne kompanije i dalje drže primat kada je u pitanju omogućavanje mobilnog interneta. Uređaji na bazi Androida su najbrojniji u Bosni i Hercegovini, saopćava Euromonitor.\nCHICovnik i Bingo kupci donirali 2.400 KM za troškove SOS porodica BiH\nPriča iz GIKIL-a o ljudima pored kojih su svi sretni onda kada oni nemaju posla BiH\nZbog opasnosti od urušavanja otežano obavljanje istrage na zgarištu TC 'Bingo' BiH\nSVE JE IZGORILO Veliki požar zahvatio Bingo u Mostaru (FOTO+VIDEO) Crna hronika


Nova eskalacija sukoba na Bliskom istoku\nIzraelski ratni avioni bombardovali su tunele za krijumčarenje bilzu granice Pojasa Gaze sa Egiptom, nakon nove eskalacije sukoba između Izraela i esktremista u tom području. Izraelski zvaničnici saopštili su da su tuneli pogođeni u znak odgovora na jučerašnju eksploziju bombe blizu granice Gaze i Izraela, u kojoj je poginuo izraelski vojnik. Palestinci u južnom dijelu Gaze su, zbog vazdušnih napada, bili primorani da napuste svoje domove.\nEkstremisti su, u međuvremenu, ispalili rakete na južni dio Izraela, ali u napadu nije bilo žrtava. Visoki izraelski bezbjednosti zvaničnici razmatraju kako da odgovore na najnovije napade, dok je izraelski ministar odbrane Ehud Barak, zbog najnovijeg razvoja događaja u regionu, otkazao planiranu posjetu Vašingtonu.\nPodsektretar UN za humanitarna pitanja, Džon Holms, juče je pozvao Izrael da ponovo otvori granične prelaze prema Gazi i dozvoli dopremanje humanitarne pomoći. Holms je naglasio da je tom području potreban i građevinski materijal, kako bi se obnovila infrastuktura, uništena tokom izraelske ofanzive.\nIzraelska vojska je, u međuvremenu, saopštila da je strogo ukorila oficira koji je tokom ofanzive dijelio pamflete, u kojima se vojnici pozivaju da budu nemilosrdni prema neprijatelju. Pamflet je, prema navodima vojnih zvaničnika, zasnovan na pisanju ultranacionalističkog rabina, povezanog sa pokretom jevreskih naseljenika na Zapadnoj obali. Izraelski aktivisti za ljudska prava ističu da je mogao da podstakne vojnike da počine zločine. Vojska međutim tvrdi da je riječ o izolovanom incidentu.


BILANS NAPADA U SIRIJI: Poginulo najmanje 17 osoba | Novosti.RS\nS druge strane, pripadnik proiranske milicije rekao je za AP da je nastradao jedan njihov član a da je nekoliko ranjeno.\nPentagon je saopštio da su na meti napada noćas bili objekti koji pripadaju proiranskoj miliciji, prenosi Rojters.\nDamask se još nije zvanično oglasio povodom napada.\nOBJAVLJEN SNIMAK RUSKOG BOMBARDOVANJA: Pogledajte silovite udare avijacije po džihadistima - dugo neće moći da se oporave od ovoga (VIDEO)\n24. 02. 2021. u 22:48\nSirija rat u Siriji američka vojska vazdušni napad Pentagon Damask DŽo Bajden


Lagumdžijina najava trgovinskog rata\nNaslovnica Balkan Bosna i Hercegovina Lagumdžijina najava trgovinskog rata\nBiH – U Hrvatskoj je sa iznenađenjem dočekana izjava ministra vanjskih poslova BiH Zlatka Lagumdžije nakon povratka iz Zagreba da Hrvatskoj i BiH prijeti “neka vrsta trgovinskog rata” ne riješe li se otvorena pitanja u sljedećih petnaest mjeseci.Prema pisanju riječkog Novog lista, ova diplomatski šamar službenog Sarajeva iznenađuje tim više jer …\n… takvoga tona u Zagrebu nije bilo, prenose agencije.\nMeđutim, nakon povratka u Sarajevo Lagumdžija je rekao “da na dnevnom redu ne smiju biti samo ona pitanja koja Hrvatska smatra bitnim”, iako to u Zagrebu niko nije ni tražio. “U suprotnom, ne treba isključiti intervenciju Brisela”, upozorio je Lagumdžija.\nŠef diplomatije BiH je rekao da treba otvoriti sedam, a ne predviđena dva granična prelaza za robu animalnog porijekla kada Hrvatska uđe u EU. “Jer, ako budemo imali dva, završićemo bez ijednoga”, naveo je Lagumdžija.\n“Ako se ove stvari ne riješe sistemski, za godinu ćemo biti u poziciji da ništa nije riješeno, a ako se to dogodi, bojim se da ćemo ući u ekonomsko-trgovinski haos između dvije zemalje koji će biti na štetu svih”, rekao je Lagumdžija.


Peugeot 207 1.6 VTi vs Citroen C3 1.6 VTi - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Peugeot 207 1.6 VTi vs Citroen C3 1.6 VTi\nPočetna tačka bi ovde mogli biti rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja kome su, srećom, bili podvrgnuti i jedan i drugi automobil, pri čemu Peugeot za nijansu prednjači. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju gradski automobil, što u principu znači ne tako dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, 207 nudi popriličnu razliku od 12% više metala.\nPeugeot je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.3 sekundi manje od svog konkurenta. Ipak, nedostaje mu snage da osvoji takmičenje u makismalnoj brzini, dostižući 190 kilometara na čas, baš kao što to čini i konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 6 litara goriva na 100 kilometara (47 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, 207 ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Peugeot nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je Peugeot. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Talbot 28. oktobra u Beogradu | SMP\nTalbot 28. oktobra u Beogradu\nEstonski sludge/post metal duo Talbot, uz podršku domaćeg sastava Tidal Yield, nastupiće 28. oktobra u beogradskom KC Gradu.\nPočetak koncerta je u 21:30h, a ulaznica košta 600 dinara. Organizator svirke je Resetor Booking.\nTalbot je estonski dvojac koji čine Magnus Andre (bas, sint, vokal) i Eugene Mikhaylov (bubnjevi, vokal) koji je na toj poziciji zamenio originalnog člana Jarmo Nuutrea kad je potonji odlučio da se u potpunosti posveti tetoviranju.\nOd svog osnivanja 2008. godine izdali su EP Tundra i albume EOS i Scaled, za koji su pobrali hvalospeve kod kritike, kao i nagradu u Estoniji za najbolji metal album (Estonian Music Awards).\nMasivan, atmosferičan zvuk sa pregršt psihodelije pride dobro se primio i kod publike, te su 2013. pored evropske turneje uspeli i da zasviraju na par bitnijih festivala poput finskog Rock the Beach, kao i na legendarnom Roskilde festu u Danskoj.\nResetor booking & promotionTalbotTidal Yield


Karte genocida u Srebrenici uskoro u školama Sarajeva | KakanjLive\nKarte genocida u Srebrenici uskoro u školama Sarajeva\n01.06.2017. - O svom autorskom djelu Mugdim Cvrljo, Karta genocida u Srebrenici, danas je razgovarao sa ministrom za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo, Elvirom Kazazovićem koji je najavio da će ove karte biti postavljene u svim školama Kantona Sarajevo\nNaš sugrađanin Mugdim Cvrljo u Vladi Kantona Sarajevo sa ministrom Kazazovićem\nGenocid na karti naziv je projekta koji je pokrenuo diplomirani ekonomista iz Kaknja Mugdim Cvrljo, a ima za cilj prikazati dešavanja u Srebrenici i oko nje u julu 1995. godine. On je izradio topografsku kartu sa prikazom lokacija stradanja Srebreničana u tom periodu kao i masovnih grobnica. Cilj mu je, kako kaže, ostaviti trag iza sebe i dati doprinos očuvanju sjećanja na jedini presuđeni genocid u BiH tokom protekle agresije, a o kome trebaju učiti i mlađe generacije.\nO svom autorskom djelu Cvrljo je danas razgovarao i sa ministrom za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo Elvirom Kazazovićem koji je najavio da će ove karte biti postavljene u svim školama Kantona Sarajevo.\n“Dešavanja u Srebrenici u tom periodu ispričana su na razne načine, kroz knjige, dokumentarne emisije, a u toku mog izučavanja tih dešavanja uočio sam da nigdje nisu opisana na topografskoj karti. Genocid ima četiri faze a to su planiranje, realizacija, prikrivanje i negacija. Ove prve tri agresor je sprovodio po kartama, a to sam ja poslije dokumentovao na ovoj karti genocida”, obrazložio je Cvrljo.\nPo njegovim riječima, prikazane su lokacije masovnih zarobljavanja Srebreničana i njihove egzekucije kao i 39 masovnih grobnica.


Izvor: Nova ekonomija arhiva vesti 18.08.2017 - Naslovi.net\nVlada Srbije usvojila Predlog zakona o elektronskom dokumentu\nNova ekonomija 18.08.2017\nVlada Srbije usvojila je danas Predlog zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju koji omogućava da se elektronski dokumenti priznaju kao i papirni ali i različite nivoe identifikacije… »\nRod kukuruza ove godine biće manji za oko 3,5 miliona tona\nRod kukuruza ove godine biće manji za oko 3,5 miliona tona ili za 525 miliona evra, računajući prosečne cene od 150 evra po toni, rekao je danas direktor Žita Srbije Vukosav Saković. Saković je za agenciju Beta rekao da je rod kukuruza u prošloj… »\nTramp šokirao svet tvitom o terorističkom napadu u Barseloni\nAmerički predsednik Donald Tramp osudio je teroristički napad u Barseloni za koji je odgovornost preuzela tzv. Islamska država. "Budite čvrsti i snažni, volimo vas", poručio je Tramp građanima Barselone. Nešto kasnije on je objavio još jedan… »\n18.08.2017 Nova ekonomija, kategorije


Kokeza podneo ostavku na funkciju predsednika FS S | Ekspres.net\nKokeza podneo ostavku na funkciju predsednika FS S\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije (FS S) Slaviša Kokeza odlučio je da podnese neopozivu ostavku na tu funkciju.\n"Želim da obavestim moje saradnike, kao i sportsku i fudbalsku javnost da se povlačim sa funkcije predsednika Fudbalskog saveza Srbije. U želji da, pre svega, reprezentaciji omogućim neophodan mir, spreman sam za novu borbu u kojoj ću sve učiniti da demantujem napade na moje ime i ličnost", naveo je Kokeza.\n"Poštujući sve ono što se u tom odnosu izgradilo, niko ne treba Aleksandra Vučića i Srbiju da brani od Slaviše Kokeze, jer Slaviša Kokeza je bio uz Aleksandra Vučića i Srbiju kada mnogi to nisu smeli ili hteli. Ponosan tada, ponosan i sada kada se brutalno iznose opasne neistine koje su naravno nanele štetu i funkciji koju više neću da obavljam. Povlačim se sa mesta predsednika Fudbalskog saveza Srbije kako bih celog sebe stavio u službu pravde i istine koji će biti moja vodilja u budućem periodu", naveo je Kokeza.\n"Srećan sam, zadovoljan i ponosan što će na tom putu državni tim da predvodi po mom mišljenju najveće ime u istoriji našeg fudbala Dragan Stojković. Njemu, kao i svim ljudima u sistemu Fudbalskog saveza želim mnogo uspeha u budućnosti", poručio je Kokeza.\nfudbal ostavka Slaviša Kokeza FS S