⭐Soitonopiskelua joustavasti ja yhteisöllisesti\nSoitonopiskelua joustavasti ja yhteisöllisesti\nDownload "Soitonopiskelua joustavasti ja yhteisöllisesti"\n1 Musiikkialan toimintaympäristöt ja osaamistarve Toive Osaraportti 6 Ulla Pohjannoro Soitonopiskelua joustavasti ja yhteisöllisesti Musiikkioppilaitosten kehitysnäkymiä rehtoreiden arvioimana2 Ulla Pohjannoro Soitonopiskelua joustavasti ja yhteisöllisesti. Musiikkioppilaitosten kehitysnäkymiä rehtoreiden arvioimana. Musiikkialan toimintaympäristöt ja osaamistarve Toive, osaraportti 6 Sibelius-Akatemian selvityksiä ja raportteja 5/2010 Sibelius-Akatemia Helsinki 2010 ISBN (PDF) ISSN Tämä tutkimus on toteutettu osana Sibelius-Akatemian koordinoimaa, opetushallituksen hallinnoimaa ja Euroopan Sosiaalirahaston ja Metropolia ammattikorkeakoulun osarahoittamaa Toive-hanketta. Hanke on toteutettu yhteistyössä Metropolia Ammattikorkeakoulun, Kulttuuripoliittisen tutkimuksen edistämissäätiö Cuporen ja Suomen Konservatorioliitto ry:n kanssa. Kannen kuva: Jyrki Tenni3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO Musiikkiopistojen lainsäädännöstä ja opetussuunnitelmista Aiempia tutkimuksia SELVITYKSEN VAIHEET SELVITYKSEN OPPILAITOKSET JA INFORMANTIT Pielisen-Karjalan musiikkiopisto Pohjois-Kymen musiikkiopisto Kankaanpään musiikkiopisto Mikkelin musiikkiopisto Vantaan musiikkiopisto Kirkkonummen musiikkiopisto Jokilaaksojen musiikkiopisto Keravan musiikkiopisto Vuosaaren musiikkikoulu MONIPUOLISTUVA KOULUTUSTARJONTA JA YHTEISÖLLISYYS Musiikin eri lajit: vastakkainasettelua vai rauhallista rinnakkaineloa? Yhtye- ja orkesterisoitto sekä ryhmäopetus KOULUTUKSEN JOUSTOJA JA UUSIA KOHDERYHMIÄ Sisäänpääsytesteistä kohti joustavaa sisäänottoa ja monimuotoisia oppilasryhmiä Opetussuunnitelmien joustaminen ja uudet koulutusmuodot SOITONOPETTAJASTA MONIPUOLISEKSI MUUSIKKO-KASVATTAJAKSI Opettajien rekrytointi Soittotaidon merkitys ja musiikillinen ydinosaaminen Moniosaamisesta Pedagogiset taidot ja soveltava musiikillinen osaaminen YHTEISTYÖTÄ JA VERKOTTUMISTA MUSIIKKIOPISTOT OSANA KUNNAN PALVELURAKENNETTA Yhteistyö ja avautuminen yhteiskuntaan Yhteistyö kansalaisopistojen kanssa Vuorovaikutusta, markkinointiviestintää ja projekteja OPPILAITOSTEN TULEVAISUUSVISIOT YHTEENVETOA Osaamisen muutos: moniosaaminen, eksperttiys ja kasvatuksellinen asenne Joustoja laajassa oppimäärässä ja keskustelu yleisestä oppimäärästä Yhteistyötä ja alueellista vaikuttavuutta LOPUKSI LÄHTEET Kirjalliset lähteet Tiedonannot LIITTEET Liite 1. Haastattelurunko Liite 2. Osaamiskortit Liite 3. Toive-hankkeen ohjausryhmä4 1 JOHDANTO Sibelius-Akatemia hallinnoi Euroopan sosiaalirahaston ja opetushallituksen rahoittamaa laadullista ennakointihanketta Musiikkialan toimintaympäristöt ja osaamistarve Toive. Ennakointitutkimuksen tarkoituksena on tuottaa koulutuksen rahoittajille, järjestäjille, toimintaa sääteleville tahoille ja koko koulutuksen kansalliselle ennakointitoimialalle lähinnä laadullista koulutustarvetietoa. Hankkeessa kerätään tekijän tietoa, eli alalla toimivien asiantuntijoiden käsityksiä ja näkemyksiä musiikkialan kehityksestä ja muutosodotuksista. Tuotettu tieto tukee yhtäältä musiikin ammatillisen koulutuksen kehittämistä ja toisaalta alan opiskelijoiden ammatillista suuntautumista ja koulutukseen hakeutumista. Tutkimuksessa kartoitetaan musiikkialan toimintaympäristöjen muutoksia ja näistä johtuvia tulevaisuuden osaamistarpeita. Toive-hankkeen selvityksen kohteina ovat orkesterien ja seurakuntien musiikkitoiminta, koulujen ja musiikkioppilaitosten musiikinopetus sekä kevyen musiikin sektorit. Yhteistyökumppaneina hankkeessa ovat Metropolia Ammattikorkeakoulu, Kulttuuripoliittisen tutkimuksen edistämissäätiö Cupore ja Suomen konservatorioliitto ry. Rahoittajan edustajana on hankkeessa Opetushallitus. Käsillä oleva selvitysraportti on hankkeen viides osaraportti, ja sen kohderyhmänä ovat musiikkioppilaitokset ja taiteen perusopetus. Raportti liittyy musiikkioppilaitoksia kartoittavaan kyselyyn Musiikkialan ammattilaisten ja harrastajien kouluttajat Selvitys musiikkioppilaitosten toimintaympäristöjen ja opettajien osaamisen tulevaisuusnäkymistä (Pohjannoro & Pesonen 2009; Toive-hankkeen osaraportti nro 1). Edellä mainittua kyselyä täydennettiin ja syvennettiin musiikkiopistojen rehtoreiden haastatteluilla, jotka raportoidaan käsillä olevassa selvityksessä. 1.1 Musiikkiopistojen lainsäädännöstä ja opetussuunnitelmista Suomen musiikkioppilaitosjärjestelmä syntyi, kun valtio 60-luvulla ryhtyi lain perusteella järjestelmällisesti tukemaan soitonopetusta (Laki ja asetus musiikkioppilaitosten valtionavusta 147/1968, 206/1968). Valtionapua saavien oppilaitosten määrä kasvoi merkittävästi 70-, 80- ja 90-luvuilla vuonna 1993 ennätysmäisesti 21 oppilaitoksella, vakiintuen vuosituhannen lopulla 89:ksi (Heino & Ojala 1999). Näistä 78 on musiikkiopistoja ja 11 konservatoriota, jotka toisen asteen ammatillisen musiikkikoulutuksen lisäksi opettavat edelleen myös lapsia 1 (Heino & Ojala 1999). Tuntiperusteista valtionapua saavien musiikkioppilaitosten lisäksi oli jo 1997 olemassa ainakin 50, ja nykyisin vähintään 75 yksityistä oppilaitosta, joista osa saa myös kuntatukea (Suomen Musiikkioppilaitosten Liiton jäsenet; musiikkioppilaitosten määrällisestä kasvusta ks. yhteenveto Broman-Kananen 2005, 55). 1 II asteen oppilaitoksia musiikin alalla on sittemmin syntynyt neljä lisää. Näissä uusissa musiikkialan ammatillisissa oppilaitoksissa ei opeteta taiteen perusopetuksen piirissä opiskelevia lapsia. Syksyllä 2009 opetusministeriö myönsi taiteen perusopetuksen laajan oppimäärän mukaisen opetusluvan kahdelle uudelle musiikkioppilaitokselle.5 Vuoden 1968 musiikkioppilaitosjärjestelmän perustavan säädännön jälkeen musiikkioppilaitoksia koskevia lakeja on uudistettu kolmesti. Ensimmäinen lakiuudistus tapahtui 19 vuotta edellisen jälkeen 1987, toinen kahdeksan vuotta tämän jälkeen ja viimeisin vain kolme vuotta edellisen jälkeen (säädökset 402/1987, 692/1987, 516/1995, 880/1995, 633/1998, 813/1998). Lakeja on 70-luvulta lähtien seurannut kouluhallituksen ja sittemmin opetushallituksen laatimat opetussuunnitelmien perusteet (1978, 1988, 1995, 2002/laaja oppimäärä ja 2005/yleinen oppimäärä). Uusin sääntely vuodelta 1998 kokoaa kaikki taiteenlajit saman lain alle. Asetus määrittää laissa kirjattuja oppimääriä uudella tavalla: vanhan, nyt laajaksi kutsutun oppimäärän rinnalle tuli rinnakkainen yleinen oppimäärä. Opetushallitus antoi musiikin laajan oppimäärän opetussuunnitelmien (ops) perusteet 2002 ja yleisen oppimäärän perusteet Laaja oppimäärä koostuu perusopinnoista (perustaso; perusopinnot) ja syventävistä opinnoista (musiikkiopistotaso; syventävät opinnot), ja sen laskennallinen laajuus on 1300 tuntia. Yleinen oppimäärä muodostuu kymmenestä opintokokonaisuudesta, joiden kokonaislaajuus on 500 tuntia. Entistä musiikkileikkikoulua kutsutaan uusissa ops:n perusteissa varhaisiän musiikkikasvatukseksi. Vuoden 2002 opetussuunnitelman laajan oppimäärän perusteet merkitsivät konstruktivistisen opetuskäsityksen istuttamista opetussuunnitelmien kielenkäyttöön. Muutosta on pidetty paikoin melko suurena. Kun vanhassa ops:n perusteissa (1995) huomio tavoitteissa kiinnittyi ammatillisten valmiuksien saavuttamiseen, on uusi laajan ops:n peruste vanhaan verrattuna monisanaisempi. Se ei kuitenkaan de facto muuta oppilaitosten perustehtävää, jossa ammatillisten valmiuksien perusteiden luominen on edelleen kiinteästi mukana. Tavoitteiden mukaisesti musiikkiopiston suorittaneilla tulisi edelleenkin olla valmiudet musiikin ammattiopintoihin: Taiteen perusopetuksen musiikin laajan oppimäärän mukaisen opetuksen tulee luoda edellytyksiä hyvän musiikkisuhteen syntymiselle ja musiikin elämänikäiselle harrastamiselle sekä antaa valmiudet musiikkialan ammattiopintoihin. (Opetushallitus 2002, 6.) Uusia ops:n perusteita voidaan lukea vanhaan verrattuna uudelleenkirjoitettuina korostamaan oppilaan ja oppimisen yksilöllistä näkökulmaa. Myös sisällöllinen väljyys on uutta. Uudet laajan oppimäärän ops:n perusteet rohkaisevat oppilaitoksia profiloitumaan erilaisten valinnaiskurssien, työpajojen, periodiopetuksen ja projektien muodossa. Lisäksi ne korostavat yhteissoiton merkitystä ja monimuotoisia arviointikäytänteitä. Oppilaitoksia rohkaistaan kuuntelukasvatukseen, esiintymiskoulutukseen ja musiikin perusteiden integroimiseen yhteissoittoon ja instrumenttiopetukseen. Uudet perusteet tukevat myös oppilaan mahdollisuuksia suuntautua musiikin eri genreihin, esimerkiksi kansan-, pop/jazz- tai vanhan musiikin alueille tai yksilöllisesti eriytettyihin tavoitteisiin esim. erityisopetuksellisten näkökohtien vuoksi. Musiikkioppilaitosten oppilaiden pääaineista ei ole saatavilla ajankohtaista tietoa. Vuonna 1998 oppilaista valtaosa, noin kolmannes opiskeli pääaineenaan pianonsoittoa. Viulua soitti vajaa viidennes, ja seuraavaksi suosituimpia olivat huilu, harmonikka, sello ja klarinetti ja laulu (viimeksi mainittu vain musiikkiopistoasteella). Sähkökitaraa opiskeli pääaineena ,3 perusasteen ja opistoasteen 0,7 % oppilaista (Heino & Ojala 1999, 22). Aikuisosaston opiskelijoista 1,6 % opiskeli pop/jazz-soittimia. (Heino & Ojala 1999, 22.) 46 Vanhan lain (1995) mukaan musiikkioppilaitoksen lehtorin kelpoisuusehtoihin kuului ylempi korkeakoulututkinto tai vanhamuotoinen konservatorion musiikkioppilaitoksen opettajan jatkotutkinto. Opettajan pätevyyteen riitti korkeakoulututkinto tai konservatorion alempi tutkinto ainoastaan 1,8 % musiikkiopistojen lehtoreista oli epäpäteviä tehtävissään. Musiikkioppilaitoksissa oli virkoja tuolloin 998 (ylempi korkeakoulututkinto heistä 26,8 %:lla) päätoimisia tuntiopettajia opettajia 421 (ylempi korkeakoulututkinto 31,7 %:lla) ja sivutoimisia tuntiopettajia (Heino & Ojala 1999.) Vastaavat luvut olivat uudessa selvityksessä (Heino & Ojala 2006) 1383 (virat/toimet), 599 (päätoimiset tuntiopettajat) ja 1634 (sivutoimiset tuntiopettajat) mutta näissä luvuissa on mukana myös tanssinopettajat. Uusimmassa kelpoisuusasetuksessa (1998/986) kaikille laajan oppimäärän opettajille riittää korkeakoulututkinto, mikä mahdollistaa ammattikorkeakoulusta valmistuneiden pätevyyden näihin tehtäviin. Lisäksi kelpoisia ovat (vanhamuotoisen) konservatorion laajemman opettajatutkinnon tehneet. Raportissa kaikista eri asteen koulutuksen saaneista opettajista puhutaan yleisesti opettajina. 1.2 Aiempia tutkimuksia Musiikkiopistojen toimintaa järjestelmänä on selvitetty kohtalaisen paljon. Kolmessa opetushallituksen vuosien 1999, 2005 ja 2009 selvityksissä mukana olleiden oppilaitosten määrä kasvoi 89:stä 610:een, ja mukaan oli tullut musiikin lisäksi lähes kaikki eri taiteet. Samalla selvitysten sisällöllinen kattavuus supistui alun talouden, toiminnan ja opetuksen sisällöllisestä arvioinnista lähes pelkästään määrälliseen tarkasteluun. Ensimmäinen opetushallituksen selvitys (Heino & Ojala 1999) käsitti opetuksen sisällöllisen ja toiminnallisen arvioinnin. Arviointi toteutettiin kaksiosaisena siten, että musiikkioppilaitoksille osoitettua kyselyä seurasi ulkopuolisen arviointiryhmän oppilaitoskäynnit. Arvioitsijoina toimivat Sibelius-Akatemian professorit Kari Kurkela ja Erik T. Tawaststjerna. Arviointiraportissa nousi esille monia ilmiöitä ja kehitysnäkymiä, jotka ovat joko jo toteutuneet tai dynaamisessa kehitysvaiheessa parhaillaan. Näitä ovat esimerkiksi ryhmäopetuksen mahdollisuudet sekä sisäänpääsykokeiden ja arvioinnin kehittäminen. Muita esiin tulleita seikkoja olivat mm. vaikeudet nivoa opetussuunnitelmatyö osaksi oppilaitoksen kehittämistä ja arkea, ongelmat tiloissa ja välineissä, opettajien täydennyskoulutuksen ja työhyvinvoinnin kysymykset sekä kuntien erilaiset tavat huolehtia musiikkioppilaitosten resursoinnista. (Kurkela & Tawaststjerna 1999.) Selvityksen määrällisestä osiosta mukana oli 89 musiikkiopistoa ja konservatoriota ovat peräisin viimeiset kattavat tiedot musiikkiopistojen opiskelijoiden pääainevalinnoista. (Emt.) Heinon ja Ojalan seuraavassa selvityksessä (2005) oli mukana 107 oppilaitosta, joista 85 oli musiikkiopistoja. Tämän selvityksen jälkeen ei enää ole kerätty ajantasaista tietoa oppilaitosten opettajakunnan pätevyydestä ja ikärakenteesta tai oppilaaksi ottamisen järjestelmistä. Sisällöllisistä kysymyksistä paneuduttiin myös oppilaitosten itsearviointiin ja kehitysnäkymiin. Kehittämiskohteiksi ja keskustelun alle nousivat selvityksessä myös mm. opettajien kehityskeskustelujen käyttöönotto, erilaisten yhteistyömallien kehittäminen (erityisesti peruskoulun kanssa), oppilasvalintojen ja sisäänoton kehittäminen, improvisaation ja vapaan säestyksen, sävellyksenopetuksen kehittäminen sekä yleisten aineiden integraatio (Emt.) 57 Koramon selvityksessä (2009) tarkempaa oppilaitosten toiminnan sisällöllistä kartoitusta, opettajien pätevyyttä tai oppilaiden valintojen perusteita ei enää tehty. Selvityksessä oli mukana 610 taiteen perusopetusta antavaa oppilaitosta, joista 187:ssä opetettiin musiikkia; näistä laajan oppimäärän mukaisesti musiikkia ilmoitti opettavansa kaikkiaan 110 oppilaitosta. (Koramo 2009, 13.) Yksittäisistä kaupungeista ainakin Helsinki on selvittänyt taiteen perusopetusta omalla alueellaan (Sariola 2006). Kiuttu & Murto (2008) selvittivät rytmimusiikin ja vapaan säestyksen osuutta musiikkiopistoissa, ja Suomen musiikkineuvosto (2008) musiikinopiskelun mahdollisuuksia erilaisissa erityisryhmissä. Kaija Huhtanen (2004) haastatteli elämäkertatutkimuksessaan 13 naispianonsoitonopettajan kasvua soitonopettajaksi. Kehitys näyttäytyi tutkimuksen aineiston perusteella kokemuksena taiteilijan (Huhtanen käyttää termiä esiintyjä ) joutumisesta opettajaksi (emt., ). Huhtanen paikansi muusikon kasvussa opettajuuteen jyrkän erilaisuuden opiskeluajalla omaksutun pianisti-identiteetin ja sen aikana ja jälkeen tulevan opettajaidentiteetin välillä. Soitonopettajan identiteetti kehittyy lopulta vasta työelämässä kahden rinnakkaisen identiteetin olemassaolotaistelussa painopisteen siirtyessä pikku hiljaa kohti opettajuutta (emt., ). Huhtasen mukaan koulutus valmistaa opiskelijoita ensisijaisesti taiteilijoiksi, esittäjiksi, mikä noudattaa myös alalla vallitsevaa arvojärjestystä (emt. 2004, ). Soitonopettajuutta arvostetaan muusikkojen keskuudessa kohtalaisen vähän, eikä opettajuutta käsitteleviä kulttuurisia tarinoita juuri ole. Musiikin ammattiopinnoissa opiskelija sosiaalistuu näin ensin taiteilijuuteen (ks. myös Hirvonen 2003), ja tämän jälkeen seuraa enemmän tai vähemmän tuskallinen opettajaksi sosiaalistuminen. Huhtasen tutkimus antaa soitonopettajista melko lohduttoman kuvan. Tutkimuksen opettajat kokivat koulutuksestaan huolimatta olevansa melko tavalla tyhjän päällä kohdatessaan soitonopettajan arjen realiteetit musiikkiopistoissa. Opettajuudessaan he eivät jakaneet kokemuksiaan kollegojensa kanssa ja olivat samalla tavalla yksinäisiä yksinäisissä harjoittelukammioissaan. (Huhtanen. 2004, ). Opettajan pedagogisiin taitoihin varsinaisilla pedagogisilla taidoilla näyttää olevan vähän vaikutusta suhteessa siihen henkilökohtaiseen mestarikisällisuhteessa tapahtuneeseen soitonopetukseen, jossa opettaja on itse aikoinaan saanut oppinsa (emt., 183). Huhtanen kritisoi Sibelius-Akatemian solistista koulutusohjelmaa siitä, että se koulii taiteilijaidentiteettiä pedagogi-identiteetin kustannuksella, ja toteaa johtopäätöksissään: Tämä tutkimus osoittaa, että olisi aiheellista kuunnella esiintyvien taiteilijoiden koulutuksen oheistuotteena syntyneen toimijajoukon kokemuksia saadun koulutuksen sekä varsinaisen kentällä tapahtuvan työn välillä vallitsevasta ristiriidasta. (Emt., 181.) Tässä vaiheessa lieneekin tärkeä huomata, että aineisto kerättiin konservatorioaikana, ennen ammattikorkeakoulujen syntymistä ja ennen koulutusuudistuksia myös soitonopettajien opettajankoulutuksessa niin vanhamuotoisten konservatorioiden tilalle tulleissa ammattikorkeakouluissa kuin Sibelius- Akatemiassakin. 1 Huhtasen haastateltavista (n=13) kaikki paitsi yksi oli suorittanut diplomitutkinnon, mikä käytännössä tarkoittaa opintoja Sibelius-Akatemiassa. Yksi haastateltava oli suorittanut konservatorion jatkotutkinnon. 1 Ammattikorkeakoulun musiikkipedagogi suorittaa 60 op opettajan pedagogiset opinnot, jotka on nykyisin mahdollista suorittaa myös Sibelius-Akatemiassa osana maisterin tutkintoa. Sibelius-Akatemian solistisen koulutuksen saanut opiskelija suorittaa vähimmillään yhden opintopisteen arvoisen yleispedagogiikan kurssin. Sibelius-Akatemian musiikkiopiston opettajaksi pätevöittävät pedagogiset opinnot vaihtelevat eri koulutusohjelmissa ja instrumenteissa op. Nämä opinnot muodostavat sitten osan 60 op:n opettajan pedagogisista opinnoista. 68 Huhtanen esittää lopuksi tutkimuksen tuomia johtopäätöksiä siitä, miten soitonopettajia tulisi tulevaisuudessa kouluttaa. Hän korostaa lapsen etua (verrattuna opettajan omiin ambitioihin tai opetuksen virallisiin tavoitteisiin) ja lapsen elämän alati muuttuvaa näkökulmaa, josta seuraa vaatimuksia opettajan kasvatukselliseen asenteeseen, vuorovaikutukseen ja herkkään ymmärrykseen lapsesta toimivana ja kokevana subjektina (verrattuna omaan soittotaitoon ja pelkkään instrumentin teknisen hallinnan opetukseen). (Emt ) Huhtanen toteaa ops-perusteissa esiintyvän kahtalaisuuden yhtäältä harrastamiseen ja toisaalta ammattikoulutukseen tähtäävän tavoitteenasettelun osalta. Tämä todetaan myös musiikkioppilaitostyöryhmän muistiossa (Opetusministeriö 1997, 2). Tutkimuksissa tilanne näyttäytyy tutkittujen opettajien työn ja ammatillisen opettajaidentiteetinmuodostuksen ristiriidoissa niin Huhtasen (2004, ) kuin seuraavassa referoidussa Ulla-Britta Broman-Kanasenkin (2005) tutkimuksissa. Sen, minkä Kaija Huhtanen saa selville soitonopettajien elämäkertoja ja opettajuutta käsitteleviä kulttuurisia narratiiveja tutkimalla, todentaa Broman-Kananen (2005) instituutioiden tasolla musiikkiopistojen historiallisessa kontekstissa. Broman-Kananen asettaa musiikkioppilaitosten nykytilanteen historialliseen perspektiiviin aineistonaan musiikkioppilaitosjärjestelmän säädökset vuosina sekä soitonopettajien kirjoittamat ammatilliset omaelämäkerrat vuodelta Tutkimus ajoittuu siten pääosin musiikkioppilaitosjärjestelmän todellisuuteen ennen taiteen perusopetuslakia ja sen indikoimia uusia opetussuunnitelmia. Vuoden 1995 lain (516/1995, 880/1995) ja ops-perusteiden vaikutuksetkaan eivät juuri näkyneet Broman-Kanasen aineistossa. Näin ollen tutkimus kuvaa aikaa ja tilannetta, jota säätelee vuoden 1987 laki (402/1987, 692/1987) ja siihen perustuvat opetussuunnitelmat vuodelta Sitä suuremmalla syyllä voidaan Broman-Kanasen tutkimusta pitää ennakoivana ja ajan heikkoja signaaleja näkyväksi tekevänä tutkimuksena, jonka tulokset kertovat nykypäivän tilanteesta ja tekevät näkyväksi sen lähtökohtia. Broman-Kananen löysi kehityksestä sekä jatkuvuutta että murroksia ja analysoi 90- luvun lopun soitonopettajia kahdessa eri ryhmässä: vanhemman polven virtuoosikoulutuksen saaneet puhtaan taiteen palveluksessa olevat pioneerit ja uuden polven samankaltaisen taiteellispainotteisen koulutuksen tuottamat individualistit, joiden ammatillinen identiteetti rakentuu yksilöllisenä projektina suhteessa laajentuneeseen musiikkioppilaitosjärjestelmään. Broman- Kananen löysi soitonopetuksen kehittymisessä kaksi merkittävää taitekohtaa: Ensimmäinen taitekohta oli valtion tukeman musiikkioppilaitosjärjestelmän syntymisessä 60-luvulla ja siitä seuranneessa soitonopettajan ammatillisen identiteetin ja eetoksen kehittymisessä. Soitonopettajan ideaalina oli perinteinen virtuoosikoulutuksen saanut tulevia taitelijoita kouluttava mestariopettaja. Valtakunnalliset opetussuunnitelmat ohjelmistoluetteloineen (Suomen musiikkioppilaitosten liiton toimesta laaditut kurssitutkintovaatimukset ja ohjelmistolistat esikuvanaan länsimaisen klassisen musiikin mestariteoskaanon) antoivat sisällöllisen määrittelyn opetukselle. Toisaalta yksittäisen oppilaan ja opettajan kohtaamisessa vallitsi tyhjiö, kun sisältöä ja tavoitteita ei ollut pohdittu saatikka sitten kirjattu ylös: Miksi soittoa opetetaan? Kenen tavoitteita kohti pyritään? Miten musiikki nivotaan lapsen elämään ja kokemusmaailmaan? Millä keinoilla ideaalinen taide istutetaan siitä vielä osattomana olevaan lapseen? Nämä kysymykset ratkaistiin, tietoisesti tai tiedostamatta, yksittäisten soitonopettajien ja pienten oppilaiden lukemattomissa kahdenkes- 79 kisissä kohtaamisissa (Broman-Kananen kutsuu tätä vuorovaikutustilannetta osuvasti tyhjiöksi ), jotka oppilaitosten ja opiskelijamäärän kasvaessa alkoivat lisäksi yhä nuoremmalla ja nuoremmalla iällä. Soitonopettajan identiteetti etsitään akselilta muusikko opettaja, ja soitonopetuksen keskeinen kysymys on, miten perusopetus eroaa tulevien ammattilaisten koulutuksesta. Vanhemman koulukunnan soittaja-opettajat ratkaisivat ongelman siten, että ammattiorientoitunut koulutus aloitettiin aina vain aikaisemmin ja tämän mahdollisti myös vanha lainsäädäntö. (Broman-Kananen 2005, 57 61, ) Tietyssä mielessä voidaan kärjistyneesti sanoa, että vanhemman polven muusikko-opettaja ratkaisi oman ammatillisen identiteettinsä tuomalla taiteen ja konserttielämän mahdollisimman lähelle oppilaitosta. Siten opettajaidentiteetti pysyi yhä (ensisijaisesti) taiteilijuudessa. Toinen murroskohta liittyi musiikkioppilaitosjärjestelmän räjähdysmäiseen kasvuun, kun ammattiorientoitunut soitonopetus laajennettiin koskemaan alueellisesti koko maata ja yhä nuoremmasta iästä aloittaen. Tässä tilanteessa opettajan taiteilijaidentiteetti murtui, koska opettajuus ei enää välttämättä yhdistynyt taiteen maailmaan ja tulevien ammattimuusikoiden kouluttamiseen. Opettaja joutuu siten ratkaisemaan itse suhteensa toisistaan eriytyneisiin taiteeseen ja opettajuuteen, soittamiseen ja opettamiseen. Soittajan on vaikea identifioitua opettajaksi, ja ammatillisen identiteetin etsintä on jokaisen yksilön oma projekti. Samalla myös käsitykset idealistisista ja absoluuttisista käsitteistä kuten musiikkiteos ja musikaalisuus ovat muuttuneet ammatillisiksi käsitteiksi instrumentista ja sen hallinnasta, eikä elävää taidemusiikkitraditiota voida enää pitää annettuna. Nuorempi muusikko-opettajapolvi kohtaa itsensä ja oppilaansa ikään kuin taistelukentällä, jossa oma ura ja opettajuus, lasten ja nuorten harrastaminen ja tuleva ammattilaisuus, ja myös oppilaitossysteemin rakenteet ja säädökset kyseenalaistetaan jatkuvasti. Jokainen soitonopettaja joutuu ottamaan reflektiivisesti kantaa soitonopetuksen dilemmoihin: (1) soittamisen merkitys ja motivaatioperusta; (2) soittamisen kasvatuksellinen puoli; (3) koulutuksen ja ammatillisen elämän välinen kuilu; (4) opettamisen yksityisyys ja koko oppilaitoksen suunnitelmallisuus ja yhteisöllisyys; (5) lapsen elämän ja elämysmaailman tunnistamisen vaikeudet soitonopetuksessa. Uusin lainsäädäntö tavallaan kirjaa kahden eri maailman, taiteen ja muun maailman, taistelukentän erottamalla perusopetuksen ammattiin tähtäävästä opetuksesta (emt., 178), eikä anna opettajalle enää samanlaista mahdollisuutta tai velvoitetta itsestään selvästi toteuttaa taiteen tekemisen korkeaa projektia taiteen perusopetuksen piirissä. Annu Tuovilan (2002) tutkimus jatkaa siitä, mihin Broman-Kanasen ja Huhtasen tutkimukset päättyvät ajallisesti, sekä ottamalla huomion kohteeksi opettajan sijasta lapsen näkökulman: miten opettaja kohtaa nykylapsen arjen ja todellisuuden soittotunneilla? Tuovilan pitkittäistutkimus 7 13-vuotiaiden lasten musiikkikokemuksista noudatti kokonaisvaltaista ja lapsilähtöistä lähestymistapaa. Sen tuloksiin kuului mm. käsitys siitä, mitkä tekijät liittyvät vuodesta toiseen jatkuneeseen myönteisesti merkityksekkääseen musiikinopiskeluun. Tällaisille musiikkiopistokokemuksille olivat ominaista monet konstruktivistisen oppimiskäsityksenkin periaatteisiin kuuluvat esimerkiksi sisäsyntyisen motivaation ja oppijalähtöisen opiskelun periaatteet: se, että lapsi nautti soittamisesta ja oli tyytyväinen opetukseen, saattoi vaikuttaa opetusratkaisuihin, sekä se, että lapsi menestyi opinnoissaan hyvin, vaikutti siten että halusi hän jatkaa kauan opintojaan ja opiskeli oma-aloitteisesti ja itseään arvostaen. Turhauttavaksi koetulle opiskelulle oli tyypillistä vanhempien ja opettajien ja toisaalta lapsen omien tavoitteiden ristiriitaisuus. Lapsi ei ar- 810 vostanut soittotunneilla soitettua musiikkia eikä teoriaopetusta, ei voinut juurikaan vaikuttaa opetusratkaisuihin, menestyi opinnoissaan edellytyksiään heikommin, oli musiikkiopistolla yksinäinen, ei arvostanut itseään musiikkiopiston oppilaana ja oli epävarma opintojen jatkamisesta. Merkittävää oli se, että kun valtaosa musiikkiopistossa opiskelevista tutkimusjoukon pojista koki opiskelun valtaosin mielekkääksi, näin ei ollut tyttöjen joukossa: 62 % tutkimuksen tytöistä koki opiskelun enimmäkseen turhauttavaksi ja musiikkiopisto-opiskelun lopetti tutkimuksen aikana lähes joka kolmas siihen osallistuneista tytöistä. (Tuovila, ) Tutkimuksessa todettiin, että pojat olivat opiskelussaan tyttöjä vaativampia ja olivat pakottaneet opettajansa etsimään itselleen soveltuvampia opetusmenetelmiä ja soitettavaa musiikkia. Samassa tilanteessa olevat tytöt sen sijaan kärsivät hiljaa ja tyytymättöminä ja lopulta lopettivat harrastuksen (emt., 249). Hyvän musiikkisuhteen syntyyn ja pitkäjänteiseen opiskeluun Tuovila esittää tutkimuksensa perusteella seuraavia lapsen lähtökohtien tuntemiseen tähtääviä opettajan toimia: Ensinnäkin opettajan tulisi arvostaa sitä musiikkia, jota lapsi itse pitää tärkeänä ja tuo mukanaan tunneille. Toiseksi opettajan tulisi olla kiinnostunut lapsen muualla tapahtuvasta musiikin opiskelusta ja lapsen senhetkisestä elämästä nivoen musiikkiopiston vaatimukset lasten muun elämän yhteyteen. Opettajan kiinnostus johti pitkäjänteisen harjoittelun, oppimisen ja myönteisten kokemusten ja lisääntyvän itsearvostuksen kehään, jonka voimalla soittaminen jatkui innostuneesti. Kolmanneksi tärkeimmäksi osoittautui opettajien ja vanhempien yhteistyö. Jos opettajat ottivat vanhemmat asiantuntijoina mukaan suunnittelemaan lapsensa opetusta, vanhemmat kokivat lapsensa ja itsensä musiikkiopiston tärkeiksi asiakkaiksi. Neljänneksi tärkein oli lasten lähtökohtien huomioiminen kun lapset muodostavat keskenään ryhmiä ja tuovat esille heille tärkeää musiikkikulttuuria. (Emt ) Kuulonvaraisen musiikkikulttuurin ja improvisoinnin, mahdollisuuden tutustua moniin soittimiin ennen lopullisen pääsoittimen valintaa, yhteismusisoinnin ja vertaisryhmän sosiaalisen kannustavuuden mukaan tuominen musiikkiopistojen arkeen olivat niitä opetusjärjestelyjä, joita Tuovila esittää tutkimuksensa perusteella suositeltaviksi. Näiden lisäksi tärkeä on kokonaisvaltainen lähestymistapa lapsen kehitykseen ja musiikilliseen toimintaan. Tärkeiksi pedagogisiksi taidoiksi nousevat silloin ryhmäopetuksen menetelmät ja sosiaalisen vuorovaikutuksen ohjaaminen niin oppilaiden kuin heidän vanhempiensakin kanssa sekä genre-monipuolisuus. 2 SELVITYKSEN VAIHEET Tämän selvityksen taustalla on laaja musiikkioppilaitosten rehtoreille 2008 tehty Internetkysely, johon vastasi 117 musiikkikoulun tai -opiston, konservatorion tai kansalaisopiston rehtoria ja ammattikorkeakoulujen koulutusjohtajaa. Kyselyn tuloksena hahmoteltiin muun muassa musiikkioppilaitosten tämän hetken vahvuuksia ja haasteita sekä tulevaisuuden mahdollisuuksia ja uhkia, kartoitettiin käsityksiä tulevaisuuden muutosodotuksista sekä opettajien osaamista niin vastaushetkellä kuin tulevaisuudessa. (Pohjannoro & Pesonen 2009.) Soitonopettajien tulevaisuuden osaamistarpeiden kartoitusta syvennettiin haastatteluvaiheessa, johon valittiin yhdeksän 911 kyselyssä halukkuutensa osoittanutta musiikkiopiston rehtoria. Informantit valittiin kyselyvastauksissaan visionäärisiksi arvioiduista rehtoreista siten, että heidän oppilaitoksensa sijaitsivat eri puolilla maata ja olivat myös oppilas- ja opetustuntimääriltään eri suuruusluokissa. Joukossa on sekä sellaisia opistoja, joilla on suurehko pop/jazz-toiminta että niitä oppilaitoksia, joissa kevyen musiikin opetus on vähäistä. Informanteista kaksi oli miehiä. Haastattelut tehtiin joko Sibelius-Akatemian tai ao. opiston tiloissa keväällä Haastattelut kestivät tunnista puoleentoista tuntiin. Yhtä haastattelua täydennettiin myöhemmin puhelimitse. Keskeisiksi tarkasteltaviksi kysymyksiksi edellä mainitun kyselyn perusteella nousivat: 1 Moniosaamisen käsite opettajilla 2 Musiikillinen vs. ulkomusiikillinen moniosaaminen 3 Moniosaaminen rekrytointiperusteena 4 Rytmimusiikin ja klassisen musiikin asema musiikkiopistoissa 5 Eksperttiys vs. moniosaaminen 6 Pitkäjänteisen opiskelukulttuurin haasteet 7 Tulevaisuuden musiikkiopiston visiointi Haastattelurunko on raportin liitteenä 1. Informantit eivät voineet tutustua haastattelurunkoon etukäteen. Ennen haastattelua heille kerrottiin aiheena olevan musiikkiopistojen tulevaisuusnäkymät sekä soitonopettajien osaaminen nyt ja tulevaisuudessa. Haastattelujen osaamista käsittelevässä osioissa apuna käytettiin osaamiskortteja (ks. liite 2). Niissä informanteille esiteltiin kirjallisesti soitonopettajan osaamisen eri alueita luokiteltuna musiikilliseen ydinosaamisen, soveltavaan musiikilliseen osaamiseen ja ulkomusiikilliseen osaamiseen (ks. myös Pohjannoro & Pesonen 2009). Haastattelut litteroitiin sanatarkasti, ja ne analysoitiin teemoittain. Selvityksen tulokset raportoidaan luvuissa 4 8. Tuloslukuja ennen esitellään vielä luvussa 3 informanttien johtamat musiikkioppilaitokset ja haastateltujen rehtoreiden nimet. Tulosluvuissa esiintyvissä sitaateissa haastateltavat esiintyvät nimettöminä. Selvityksen tulokset esitellään yhteenveto- ja päätäntäluvuissa SELVITYKSEN OPPILAITOKSET JA INFORMANTIT Informanttien johtamista oppilaitoksista yksi oli yksityinen musiikkikoulu ja loput kahdeksan lakisääteisen valtionosuuden piirissä olevaa musiikkiopistoa eri puolilla maata. Opistot olivat kooltaan erilaisia: suuria oppilaitoksia oli kaksi (opetustunteja yli ), keskisuuria neljä ja pieniä kolme (opetustunteja alle ). Opistot sijaitsivat kaupungeissa ja maaseutuvaltaisessa ympäristössä, osa kasvavissa kunnissa ja osa muuttotappioalueilla. 1 Toive-hankkeen ohjausryhmä on ohjannut raportin valmistumista. Ohjausryhmän jäsenet on lueteltu liitteessä 3. 1012 Seuraavassa esitellään haastatteluihin osallistuneet oppilaitokset pääasiassa niiden Internetissä julkisesti saatavissa olevan materiaalin perusteella. Kunkin esittelyn viimeinen kappale on kuitenkin koostettu kyselyaineiston (Pohjannoro & Pesonen 2009) perusteella kyselyn osiosta, jossa rehtorit arvioivat avoimissa vastauksissa omien oppilaitostensa vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia. Oppilaitosten verkkosivujen osoitteet ja haastateltujen rehtoreiden nimet sekä haastattelupäivämäärät on ilmoitettu kunkin esittelyluvun lopussa. Asianomaiset rehtorit ovat lukeneet ja hyväksyneet oman oppilaitoksensa tässä selvityksessä olevat esittelytekstit. Esittelyt kuvaavat tilannetta syyslukukauden alussa Pielisen-Karjalan musiikkiopisto Pielisen Karjalan musiikkiopisto on kunnallinen pieni taiteen perusopetuksen laajan oppimäärän mukaisesti toimiva musiikkiopisto. Opisto toimii laajalla viiden kunnan alueella. Kuntatukea saadaan kaikilta kunnilta. Valtionosuus kattaa n. 57 % menoista, kuntien tuki 32 % oppilasmaksujen osuuden kattaessa 10 % menoista. Muut tuotot ovat 1 %. Alue on tunnettu aktiivisesta vaskiharrastuksesta, josta ovat esimerkkinä valtakunnalliset vaskitapahtumat (Lieksan Vaskiviikko ja valtakunnallinen puhallinorkesteritapahtuma Ruskatrööttä). Musiikkiopistossa on opiskelijoita noin 400 ja vuosittainen opetustuntimäärä on reilut Kaikki opetus on klassista musiikkia. Päätoimisia opettajia on 13, ja sivutoimisia opettajia 15. Oppilaitos pitää vahvuuksinaan orkesteritoimintaansa, monipuolista instrumenttivalikoimaa ja opettajakunnan pätevyyttä. Opistossa toimii neljä puhallinorkesteria, kaksi jousiorkesteria ja lisäksi kamarimusiikkiyhtyeitä. Haasteina oppilaitos kokee rahoituksen, pitkät välimatkat ja henkilökunnan täydennyskoulutuksen kysymykset. Tulevaisuuden mahdollisuuksia ovat yhteisöllisyys (esim. orkesteritoiminta), yhteistyö eri toimijoiden ja kuntien välillä sekä uusi teknologia. Uhkina koetaan väestön heikko koulutuspohja ja kiinnostuksen puute musiikkiin. Väestön ikääntyminen ja poismuutto uhkaavat Pielisen Karjalan seutuja. Haastattelu: Minna Kajander Pohjois-Kymen musiikkiopisto Pohjois-Kymen musiikkiopisto on kunnan tukema yksityinen suuri musiikkiopisto, jossa taiteen perusopetuksen laajan oppimäärän lisäksi on myös aikuis- ja avoimet osastot. Valtionosuus kattaa n. 47 % menoista, kunnan tuki 24 % oppilasmaksujen osuuden ollessa 23 %. Musiikkiopistossa on opiskelijoita noin 1200 ja vuosittainen opetustuntimäärä on lähes Opetuksesta klassista musiikkia on 82 %. Loput opetustunnit ovat rytmimusiikin opetusta. Päätoimisia opettajia on 36, ja sivutoimisia 28. Pohjois-Kymen musiikkiopistolla on oopperatoimintaa sekä laaja puhallin- ja muu yhtye- ja orkesteritoiminta. Se tarjoaa Suzuki-menetelmäistä soitonopetusta huilussa, pianossa, viulussa ja alttoviulussa. Alue on tunnettu aktiivisesta vaskiharrastuksesta, josta ovat esimerkkinä valta- 1113 kunnalliset vaskitapahtumat (Kymi Brass, Valtakunnalliset puhallinpäivät). Opiston verkkosivuilla kiinnittyy huomio aineryhmien esittelyyn. Siinä laulun, jousisoitinten, puhallinsoitinten, pianon, muiden soitinten, yleisten aineiden, musiikkileikkikoulun ja pop/jazz-linjan opettajat esittelevät oppiaineitaan ja soittimiaan pienen oppilaan ja hänen vanhempansa näkökulmasta. Pohjois-Kymen musiikkiopisto toimii yhteistyössä toiminta-alueen koulujen kanssa, ja vuonna 1992 on aloitettu nuorisoasteen koulutuskokeilu lukioissa. Tässä kokeilussa musiikkiopiston oppilaat voivat korvata lukion musiikin oppimäärää musiikkiopiston solististen aineiden sekä musiikin perusteiden tasosuorituksilla. Oppilaitos pitää vahvuuksinaan monipuolisuutta, tasokkuutta ja alueellista asemaansa. Haasteina ja samalla myös uhkina oppilaitos kokee lasten ja nuorten kiinnostuksen suuntautumista muualle kuin klassiseen musiikkiin. Myös henkilöstön jaksamisessa on ongelmia, ja kuntaliitoksen tuomat taloudelliset muutokset arveluttavat myös. Tulevaisuuden mahdollisuuksina opisto näkee pätevän ja laajan perusopetuksen, erikoistoiminnot ja projektit. Opistoon on paljon pyrkijöitä, ja sieltä edetään kiitettävästi ammattiopintoihin. Haastattelu: Pentti Koto Kankaanpään musiikkiopisto Kankaanpään musiikkiopisto on kunnallinen pieni musiikkiopisto, jossa opetetaan myös tanssia (baletti ja jazztanssi). Yhteistyötä tehdään perusopetuksen kanssa musiikkipainotteisilla luokilla, joissa pääasiassa ryhmässä tapahtuvat soittotunnit nivotaan osaksi koulupäivää. Opisto toimii Kankaanpään lisäksi seitsemän muun kunnan alueella. Musiikkiopiston kokonaiskustannuksista valtionosuus kattaa n. 50 %, Kankaanpään maksuosuus 22 %, muiden kuntien korvaus 9 %, oppilasmaksut 17 % ja muut tulot 2 %. Opiskelijoita musiikkiopistossa on noin 430 (joista tanssiopiskelijoita on noin 50) ja vuosittainen opetustuntimäärä noin (joista tanssin osuus on noin 200). Musiikkiopistossa opetetaan pääasiassa länsimaista klassista musiikkia, mutta viime aikoina opetustarjontaa on lisätty sekä kansanettä pop/jazz-musiikissa. Musiikkiopiston 11 vakinaisen viranhaltijan ja neljän päätoimisen tuntiopettajan lisäksi harvinaisempia soittimia opettaa 3 sivutoimista tuntiopettajaa. Oppilaitos pitää vahvuuksinaan henkilökuntansa ammattitaitoa, musiikkipainotteista peruskouluyhteistyötä ja seudullista yhteistyötä alueen muiden kuntien kanssa. Toisaalta kuntien heikentyvä taloustilanne ja oppilaiden kilpaileva harrastustoiminta luovat haasteita. Haastattelu: Anna Major14 3.4 Mikkelin musiikkiopisto Mikkelin musiikkiopisto on yksityinen kunnan tukema keskisuuri musiikkiopisto, joka toimii kuuden kunnan alueella. Valtionosuus kattaa n. 50 % menoista, kunnan tuki 36 % oppilasmaksujen meno-osuuden ollessa 14 % menoista. Musiikkiopistossa on opiskelijoita reilut 850, ja vuosittainen opetustuntimäärä on Opetuksesta valtaosa on klassista musiikkia rytmimusiikin osuuden ollessa 50 viikkotuntia. Päätoimisia opettajia on 25, ja sivutoimisia 23. Oppilaitos pitää vahvuuksinaan opettajien osaamista, monipuolista instrumenttivalikoimaa ja myönteistä imagoaan. Opistossa toimii kolme puhallinorkesteria, kolme jousiorkesteria ja lisäksi kamarimusiikkiyhtyeitä. Haasteina oppilaitos kokee talouteen liittyvät kysymykset ja erityisosaamista, kuten esim. suzuki-pedagogiikkaa tai vapaata säestystä hallitsevien opettajien rekrytoinnin. Muita haasteita ovat oppilaiden saaminen kaikkiin soittimiin ja opetuksen nykyaikaistaminen. Suhteet päättäjiin ovat kuitenkin kunnossa, ja oppilaitos pyrkii suuntautumaan markkinointihenkisesti ulospäin mm. konsertein ja soitinesittelyin. Myös opettajien täydennyskoulutus on opiston agendalla. Tulevaisuuden mahdollisuuksina opisto pitää laatua niin opetuksessa kuin opettajissa sekä yhteistyötä vanhempien ja muiden tahojen (koulut, seurakunta, kansalaisopistot ja päiväkodit) kanssa. Uhkina koetaan talous, opetuksen liukuminen pois klassisesta musiikista ja oppilaiden pitkäjänteisen sitoutumisen heikentyminen monipuoliseen opiskeluohjelmaan, esimerkiksi orkesterityöhön. Haastattelu: Ilmo Pokkinen Vantaan musiikkiopisto Vantaan musiikkiopisto on täyskunnallinen suuri musiikkiopisto. Päätoimisia opettajia opistolla on 67 ja sivutoimisia 21. Toimintamenoista noin puolet tulee valtionapuna, vajaa neljännes kunnan (22 %) avustuksena. Reilu neljännes (28 %) tuloista kertyy oppilasmaksuista. Vantaan musiikkiopisto huolehtii myös kunnan musiikkiluokkien soitonopetuksesta osana perustoimintaansa. Lisäksi se tarjoaa avoimen osaston. Siinä opiskelijat otetaan sisään ilmoittautumisjärjestyksessä ilman ikä- tai kuntarajoituksia. Tällöin opiskelijat eivät myöskään ole sidottuja taiteen perusopetuksen tavoitteisiin tasosuorituksineen. Opiskelijoita Vantaan musiikkiopistossa on kaikkiaan vähän yli Opistolla on klassisen musiikin rinnalla vahva pop/jazz-osasto ja kehittyvä kuorotoiminta. Pop/jazz-musiikkia opetetaan hieman vajaa 10 % kokonaistuntimäärästä ( tuntia vuodessa). 90 % on klassisen musiikin opetusta. Päätoimisia opettajia on 67 ja sivutoimisia opettajia 21. Opettajien rekrytointi on helppoa pääkaupunkiseudun tarjonnasta johtuen. Seuraavien viiden vuoden aikana tavoitteena on palkata lisää opettajia varhaiskasvatukseen, kamarimusiikkiin ja yhtyesoittoon, kuorotoimintaan sekä maailmanmusiikin ja rytmimusiikin opetukseen. Kasvu on siten tulossa pääasiassa kansanmusiikin, maailmanmusiikin ja rytmimusiikin osuuteen opetuksessa klassisen säilyessä entisellään. Tämä tarkoittaisi myös opiskelupaikkojen määrän lisääntymistä. Opistolla on myös 1315 toiveissa lisätä yleisen oppimäärän mukaista opetusta ja laajentaa opetustarjontaa aikuis- ja ikääntyneen väestön pariin. Oppilaitos pitää vahvuuksinaan monipuolisuutta, opettajien ammattitaitoa sekä kuoro- ja puhallinorkesteritoimintaa. Haasteina oppilaitos kokee ryhmäopetuksen toteuttamisen, tilakysymyksen sekä alle 10-vuotiaiden opetuksen ja valmennuksen. Tulevaisuuden mahdollisuuksina oppilaitos näkee laajan oppimäärän joustavuuden erilaisten opiskelijoiden oppimispolkujen kautta, opetuksen sisältöjen uudistamisen ja yleisen oppimäärän vaihtoehtoisena opiskelumuotona. Uhkiksi oppilaitos kokee kunnan rahoituksen jatkuvuuden. Lisäksi opettajat eivät ole kovin halukkaita täydennyskoulutukseen. Opisto myös kokee kilpailevansa opiskelijoiden, myös potentiaalisten opiskelijoiden vapaa-ajan käytöstä. Ehkä juuri tästä johtuen paine opiskelusisältöjen muutokseen on varsin suuri, minkä oppilaitos niin ikään kokee uhkana. Sisään pyrkivien opiskelijoiden määrä on viime vuosina hieman vähentynyt, vaikkakin taso on noussut. Näissä näkymissä tarvitaan vahvaa ja innostavaa johtajuutta ja hyvän julkisuuskuvan ylläpitämistä ja houkuttelevuutta esimerkiksi näkyvällä konsertti- ja projektitoiminnalla. Haastattelu: Monna Relander Kirkkonummen musiikkiopisto Kirkkonummen musiikkiopisto on kaksikielinen täyskunnallinen keskisuuri musiikkiopisto, jossa taiteen perusopetuksen laajan oppimäärän lisäksi voi opiskella aikuisosastolla. Kokonaiskustannuksista valtionosuus kattaa n. 42 %, kunnan avustus 35 % ja oppilasmaksut 23 %. Musiikkiopistossa on opiskelijoita noin 800 ja vuosittainen opetustuntimäärä on reilut Opetuksesta klassista musiikkia on 88 %. Loput opetustunnit ovat musiikkileikkikoulua. Päätoimisia opettajia on 20, ja sivutoimisia 13. Kirkkonummella on aloitettu kokeellisesti lukuvuonna avoimen osaston soiton yleisen oppimäärän ryhmäopetus. Opetusta annetaan 15 kertaa lukukaudessa 30 minuutin jaksoissa jousisoittimissa, kitarassa, rumpusetissä ja musiikkiteknologiassa. Oppilaitos pitää vahvuuksinaan henkilökuntansa ammattitaitoa, opiskelijoiden mahdollisuudet yksilöllisiin oppimispolkuihin sekä kasvavan väestöpohjan. Toisaalta ruotsinkielen taitavista opettajista on pulaa, ja kunnan tuen kasvu väestömäärän kasvaessa ei ole varmaa, mikä voi estää opetustoiminnan laajentumista ja monipuolistumista. Myös tilakysymys ja oppilaiden kilpaileva harrastustoiminta luovat haasteita. Haastattelu: Nina Rissanen16 3.7 Jokilaaksojen musiikkiopisto Jokilaaksojen musiikkiopisto on kuntayhtymän omistama keskisuuri musiikkiopisto, joka toimii seitsemän pohjoispohjalaisen kunnan alueella. Musiikkiopiston kokonaiskustannuksista valtionosuus kattaa n. 50 %, kunnan avustus 40 %, oppilasmaksut 9 % muun rahoituksen ollessa 1 %. Opiskelijoita musiikkiopistossa on noin 630 ja vuosittainen opetustuntimäärä noin , josta klassisen musiikin osuus on noin 478 viikkotuntia ja kansanmusiikin osuus on n. 17 viikkotuntia (= 3,5 %). Lisäksi oppilaitoksessa opiskelee 200 musiikkileikkikoululaista. Päätoimisia opettajia on 19, ja sivutoimisia 9. Musiikkiopistossa toimii sekä aikuisosasto että avoin osasto, jossa opiskelun tavoitteet ovat väljemmät ja jonka oppilasmaksu on valtion tukemaa laajan oppimäärän mukaista opetusta kalliimpaa. Opistossa on mahdollista opiskella myös sävellystä ja musiikkiteknologiaa. Oppilaitos pitää vahvuuksinaan opettajien korkeata koulutustasoa, tasokasta perusopetusta sekä laajaa ja monipuolista koulutustarjontaa. Haasteisiin kuuluvat kuntatalouden vaikea tilanne, uuden työvoiman rekrytointi (musiikkileikkikoulu, matalat vasket) ja kuntien aluepoliittiset päätökset. Tulevaisuuden mahdollisuuksinaan oppilaitos pitää ryhmäopetuksen kehittämistä, uusien pedagogisten innovaatioiden mahdollisuuksia ja monitaiteellisia produktioita. Haastattelu: Heidi Veikkola Keravan musiikkiopisto Keravan musiikkiopisto on yksityinen keskisuuri musiikkiopisto. Opisto tekee yhteistyötä perusopetuksen ja lukion kanssa. Klassisen musiikin lisäksi, jossa erityisalueena on barokkimusiikki, opetetaan pop/jazz-musiikkia ja kansanmusiikkia. Musiikkiopiston kokonaiskustannuksista valtionosuus kattaa n. 49 %, kunnan avustus on 15 % oppilasmaksujen ollessa 36 %. Opiskelijoita musiikkiopistossa on noin 960 ja vuosittainen opetustuntimäärä noin Pop/jazzmusiikin opetustuntimäärä on 2700 (14 %); loput opetuksesta on klassista musiikkia. Päätoimisia opettajia on 18, ja sivutoimisia 33. Keravan opisto on ollut edelläkävijä musiikkiopistojen varhaiskasvatuksen saralla. Se ryhtyi ensimmäisenä opistona pitämään musiikkileikkikouluja päiväkodin tiloissa keskellä lapsen päiväkotipäivää. Yhteistyö kunnan kanssa on laajentunut siten, että toiminta kattaa lähes kaikki kaupungin päiväkodit. Keravan musiikkiopisto pitää vahvuuksinaan erikoisosaamistaan ja toimintatapojaan varhaisiän musiikkikasvatuksessa ja valmennusopetuksessa sekä pop/jazz-opetustarjontaansa. Haasteisiin kuuluvat talouden lisäksi ryhmäopetuksen ja aikuisopetuksen kehittäminen, joita molempia on jo lisätty. Tulevaisuudessa opisto näkee mahdollisuuksia varhaisiän musiikkikasvatuksessa, 1517 valmennusopetuksessa ja aikuisopetuksessa. Uhkina koetaan rahoituksen riittämättömyys ja siitä seuraava oppilasmaksujen kasvu ja oppilaiden eriarvoistuminen sekä epätarkoituksenmukaiset toimitilat. Haastattelu: Eeva Viitasalo-Korolainen Vuosaaren musiikkikoulu Vuosaaren musiikkikoulu on kannatusyhdistyksen ylläpitämä taiteen perusopetuksen yleisen oppimäärän puitteissa toimiva oppilaitos, joka ei nauti valtionapua, mutta jota kaupunki avustaa. Toimintamenot katetaan suurelta osin oppilasmaksuilla, ja hallintotyötä hoidetaan osittain talkootyönä. Oppilaitos on perustettu 2005 Itä-Helsingin alueella, jossa tuettua musiikinopetusta on lapsille tarjolla vähemmän kuin muualla Helsingissä (Sariola 2006, 55). Koulu hakee aktiivisesti uusia toimintamuotoja ja yhteistyökuvioita. Oppilaitos on pieni: päätoimisia opettajia on kaksi ja sivutoimisia viisi. Oppilasmäärä ja opettajien lukumäärä kasvavat lukuvuosittain. Opiskelijoita on tällä hetkellä 180, opetustunteja vajaat 2700 vuodessa. 58 % opetuksesta on klassista musiikkia, 26 % pop/jazz-musiikkia ja loput 16 % kansanmusiikkia. Opetussoittimet ovat piano, viulu, sello, kitara, sähköbasso, rummut ja pop/jazz-laulu. Oppilas voi valita opetustarjottimesta yksilöopetusta (30 min viikkotunti sekä kausittaiset ryhmätunnit) tai pienryhmäopetusta 2 4 oppilaan ryhmissä (opetusaika 15 min oppilasta kohti). Bändikoulussa ryhmäkoko on 5 7 ja opetusaika 60 min, kantele- tai nokkahuiluopetuksessa ryhmäkoko on 7 12 ja opetusaika 45 min. Lisäksi musiikkikoulussa toimii kouluikäisten kuoro. Muskareissa ja soitinvalmennuksessa ryhmän koko on 7 12 lasta ja opetusaika min. Tavoitteena on yhdistää muskaritoiminta päiväkotien päivittäiseen toimintaan. Vuosaaren musiikkikoulun ideologiaan kuuluu, että oppilailla ei ole pääsykokeita. Opetus on silti tavoitteellista ja Helsingin kaupungin kulttuuri- ja kirjastolautakunta on hyväksynyt oppilaitoksen opetussuunnitelman. Edistyneimmille tarjotaan etenemismahdollisuudet Itä-Helsingin musiikkiopistoon ja Pop & Jazz Konservatorioon yhteistyösopimusten puitteissa. Vastaavasti kummastakin oppilaitoksesta voi siirtyä yleisen oppimäärän opiskelijaksi Vuosaaren musiikkikouluun, jos laajan oppimäärän opiskelu ei jostain syystä suju. Vuosaaren musiikkikoulun mielenkiintoinen innovaatio on kunnan rahoittaman koululaisten iltapäiväkerhon järjestäminen. Siellä koulutetut suzuki-opettajat opettavat viulunsoittoa yhdelle oppilaalle tai oppilasryhmälle useita kertoja viikossa luontevasti muun toiminnan ohessa. Näin kotiharjoittelua ei tarvita, ja harjoittelu on jatkuvasti pätevän opettajan ohjaamaa. Iltapäiväkerho on saavuttanut suuren suosion, ja pienten oppilaiden oppimistulokset ovat lupaavia. Vahvuuksinaan Vuosaaren musiikkikoulu pitää pääsykokeettomuutta, oppilaslähtöistä tavoitteenasettelua ja riittävän pientä kokoa ja opettajakunnan sitoutumista. Haasteita tuottavat hallinnon osittainen hoitaminen talkoopohjalta, yhteistyön aloittaminen päiväkotien kanssa ja yhteistyön kehittäminen yhteistyöoppilaitosten kanssa. Tulevaisuuden mahdollisuuksiin kuuluu fuusi- 1618 oituminen yhteistyöoppilaitoksen kanssa, ja erityisesti toiminnan laajentaminen määrällisesti maahanmuuttajien pariin. Uhkana on vähäistenkin avustusten loppuminen. Haastattelu: Liisa Winberg MONIPUOLISTUVA KOULUTUSTARJONTA JA YHTEISÖLLISYYS 4.1 Musiikin eri lajit: vastakkainasettelua vai rauhallista rinnakkaineloa? Vuonna 2008 klassisen, rytmi- ja kansanmusiikin opetusosuudet musiikkiopistossa olivat 89 %, 8 % ja 3 % (Pohjannoro & Pesonen 2009; ks. myös Kiuttu & Murto 2008). Kahdessa haastattelujen oppilaitoksessa rytmimusiikin opetusosuus on reilusti yli 10 %, kahdessa osuus oli lähellä 10 prosenttia, ja lopuissa viidessä opistossa rytmimusiikin paine oli tunnistettu ja arvioitiin yhä kasvavaksi. Rehtorit näkevät päivittäin työssään nuorison käyttäytymisen ja arvostuksen muutokset. Nuoret eivät useinkaan arvota musiikin lajeja akselilla klassinen rytmi, vaan liikkuvat sujuvasti eri genreissä. Monissa opistoissa liikutaan ohjelmistotasolla joustavasti yli genrerajojen puolin ja toisin. Edellä kirjatut prosenttiosuudet kertovat näin ollen opetuksen perussuuntauksen, ja käytännössä myös opettajan tai toimen tyypin. Opetuksen sisältö ja tunneilla soitettavat ohjelmistot liikkuvat haastattelujen mukaan kuitenkin yli genrerajojen: klassisella puolella soitetaan rytmimusiikkia ja päinvastoin. Mutta olisi silti hirveän tärkeätä, että koetaan molempia [klassista ja rytmimusiikkia]. Meillä on esimerkiksi yleensä semmoinen konserttiviikko, että jokainen tulee soittotunnin sijasta saliin esiintymään. Ja viimeksi siellä oli ihan kaikkea sekaisin, kenellä sattui olemaan kello viisi soittotunti. Siellä oli klassisia soittajia ja bändejä. Minusta oli hauska seurata, kun se bändikin, aika hurjasti pukeutuneet kundit, kun joku soitti jotain klassista sonaattia, niin ne svengasivat hirveän innokkaasti siinä mukana. Että nekin varmaan kokivat, että kaikki musiikki on arvokasta. Ja juuri se, että pitää olla erilaista. Ja jokainen löytää sen omansa. Minun mielestäni ei pidä enää asettaa niitä jotenkin sillä tavalla [vastakkain]. Jokainen tekee sen valinnan toisin sanoen itse. Että minä en oppilaitoksena tai rehtorina sitä tekisi. (Oppilaitos I) Mutta ei me puhuta erikseen genreistäkään. Juuri tämän vahvan pop/jazzopetuksen vuoksi meillä on hirveän hyvä integraatio. Että meidän nuoret kyllä hyvin joustavasti pystyvät siirtymään tai saavat opetusta myös pop/jazz - puolella. Pop/jazz -puolelta tulevat, juuri hiljattain yksi oppilas, laulaja, ilmoitti, että haluaa klassista lauluopetusta. Että hän saisi vahvemman pohjan. Elikkä he ovat, nuoret, itse tiedät, lähtökohtaisesti paljon joustavammin cross-overtyyppiä kuin meikäläiset jotka on jo ihan täysin [ ] No sitten sinä vähän jo viittasitkin tähän rytmimusiikki klassinen musiikkierotteluun, että miten sinä näet sen, tämän jaottelun relevanssin? Viiden, kymmenen vuoden kuluttua? 1719 Häviää lopullisesti. Millä tavalla se häviää? Tämä maailma on cross-over-maailmaa, ja nimenomaan nämä nuoret, tämän päivän oppilaat, heillä ei ole minkäänlaista ymmärrystä tämmöiseen lajitteluun. He eivät ehkä tunne koko sanaa klassinen musiikki, siinä mielessä kuin me tunnetaan. Meillehän se on arvo, hyvin voimakas arvolataus. Niin kuin muutenkin klassinen musiikki. (Oppilaitos E) Monet informantit näkivät rytmimusiikin keinona ylläpitää soittoharrastusta silloin, kun motivaatio alkaa muutoin laskea. Ja yksi mitä meillä on, meillä on tämmöinen rytmimusiikin projekti ollut monivuotinen. Se on kantanut kyllä hyvää hedelmää. Että opetus on monipuolistunut, ei ole vaan Aaronia ja etydiä ja näitä. Meillä ovat pianistit saaneet vapaata säestystä hyvin paljon eri opettajilta. Ja meillä on ollut pianossa improvisaatiokoulutusta. Nyt oli koko henkilökunta, jotka halusivat tämmöisen rytmimusiikin pitkän kurssin. Siis olivatko kaikki nämä, improvisaatio ja vapaa säestys henkilöstökoulutusta? Oli, joo. Ja kitaristit ovat saaneet vapaan säestyksen opetusta. Nyt saivat viulistit jazzviulukoulutusta. Että tämä [vapaan säestyksen] henkilö, että se on hirveän hyvä. Minä olen kuullut opettajilta, että he käyttävät sitä [saatua koulutusta] myös opetuksessa. Eli siellä lomassa niin kuin. Että se on kauhean kiva, että on erilaista musiikkia. Että siellä on tapahtunut, minä toivon että tämä jatkuisi tämä kehitys. Sisällöllinen monipuolistuminen. (Oppilaitos A) Rehtoreiden suhtautuminen rytmimusiikkiin on yleensä positiivinen. Useimmissa tapauksissa klassisen musiikin preferenssi on kuitenkin luettavissa rehtoreiden puheessa: Jos me lisätään kevyttä puolta siis, siis rytmimusiikkia, niin se on jostain pois. Eihän me lisää saada mistään. Se on klassiselta pois. Ja silloin se on selvä, että klassisen musiikin tuntemus ja sen tunteminen läheiseksi, sen harrastajamäärä pienenee. Jolloin ne myös lähtijät eteenpäin klassiselle puolelle vähenee. Minä vain näen sieluni silmin, aina kun meillä on kahvilakonsertteja, joita nämä kevyen puolen ihmiset pitävät: nuoret tytöt kun ne ovat siellä bändin taustalla tai vapaasäestää, niin kun niillä on mikki ja ne pääsevät vähän laulamaan. Ne on taivaassa, ne on prinsessoja kun ne laulavat. Ja kaikki nämä jutut, että tämä on helppoa, tämän kaikki osaa, televisiosta tulee, niin ne vahvistaa sitä. Se on valtavaa kyllä. Ja samoin kun meillä annetaan sivuaineita, niin lähes poikkeuksetta on, että jos sinulla on pääaineena vaikka piano tai oboe ja sivuaineena sähkökitara, niin vuoden kahden päästä vanhemmat ilmoittaa, että Ville haluaa soittaa vain kitaraa. Että sen takia tässä pitää olla valveilla. (Oppilaitos A) Kaikki informantit haluavat säilyttää klassisen musiikin opetuksen oppilaitoksessaan, jopa siinä määrin, että rytmimusiikin osaston perustamiseen tai jopa tietyn opettajan toimen muuttaminen rytmimusiikin puolelle työntekijän vaihtuessa on varsin korkea kynnys: Kyllä riittää [pyrkijöitä, klassiseen musiikkiin]. Kyllä riittää. Että toki, jos minä saisin jostakin taivaan lahjana lisää tunteja riittävästi, niin kyllä minä varmaan perustaisin rytmimusiikin osaston. Onko tunkua, semmoisia jotka nimenomaan haluaisi soittaa sitä? 1820 Ihan varmasti olisi. Ihan varmasti olisi, kyllä. Mutta minä en näe että minä ikään kuin lakkauttaisin klassisen musiikin, tai muuta. Että ei sieltä voi ottaa pois. Ja sielläkin on vielä omia tarpeita, nimenomaan näiden orkesterisoitinten kannalta, että saataisiin mahdollisimman toimivat orkesterit. Täytyy nyt yksi sarka hoitaa ainakin kunnolla. (Oppilaitos D) Yhdessä haastatellussa musiikkiopistossa ei ollut käytännössä juuri ollenkaan rytmimusiikin opetusta kansanmusiikin opetusta kylläkin. Tämä johtui seudun kulttuurisista erityispiirteistä pohjoisen lestadiolaisalueilla. Yleisesti ottaen rehtoreilla on suuri valta siihen, kuinka suureksi rytmimusiikin osuus opistoissa kasvaa. Ja mistä se on kiinni että se [klassisen musiikin osuus] pidetään vahvana? Se on kiinni rehtorista. Niin, että rehtorista ja sitten ehkä sisäänpyrkijöistä? Siis, kyllä. Mutta me ohjaamme sieltä. Tietysti rehtorista, mutta myöskin johtokunnasta ja hallituksesta. Mutta ei meillä ole mitään paineita sieltä ole. Että kyllä se on pitkälti rehtorin kädessä, että mitä hän tekee. Kollega tuossa A:ssa toimi niin, että se konservatorio muuttui melkein pop/jazz-konservatorioksi välittömästi. Piti omista mielihaluista pitkälti kiinni. Minä ymmärrän sen, että joku lähtee [rytmimusiikin linjalle], se on niin helppo tie. Mutta se on tosi kova haaste, ja pelkään että monet taipuvat. Eli valitsevat sen helpomman, tämän rytmimusiikin. (Oppilaitos A) Klassisen musiikin opetus näyttäytyy rehtoreiden puheissa välillä altavastaajan asemassa, huolimatta sen suhteellisesta määrällisestä valta-asemasta. Huoli kiinnostuksen hiipumisesta klassiseen musiikkiin on yleinen. Erityisesti viulu ja piano ovat menettäneet suosiostaan suhteessa niiden aiempaan valta-asemaan yleisimpinä musiikkiopistosoittimina. Monissa vastauksissa tulee kuitenkin esiin myös usko klassisen musiikin vetovoimaan myös tulevaisuudessa. Seuraava sitaatti on klassiseen musiikkiin keskittyneestä opistosta, jossa rytmimusiikin osuus on kasvussa ja suhtautuminen rytmimusiikkiin avointa: Joo, kyllä se klassisen musiikin asema tulee sinänsä säilymään. Minä en usko, että tuo musiikin tyylilajikysymys huonontaa opiskelijoiden halua kehittyä taidoissa. Että monillakin pop/jazz-orientoituneilla ihmisillä siinä kun vuotta tulee mittariin, niin ne yhtäkkiä alkaakin kiinnostumaan, että hetkinen, mitäs olikaan klassisella puolella tarjolla. Ja todella ihmeellisiä säveltäjälöytöjä sen ikäisille tulee, että hetkinen, oletko kuullut tällaisesta Bartókista koskaan, että tämäpä on mielenkiintoinen. Että sieltä se lähtee sitten. Kyllä minä ymmärrän sen huolen toisaalta, klassisen musiikin puolesta. Tietysti on vaikea kovin pitkälle tulevaisuuteen arvioida, että kuinka kauan meillä sinfoniaorkesteri on muotona. Sehän on jo niin pitkään historian varrella kulkenut kokoonpano. Ja paljonhan sinfoniaorkesterit soittavat viihdettä ja popmusiikkia, ja tarvitsevat sen laadun osaamista sitten. (Oppilaitos C) Eroja informanttien välillä on sen suhteen, kuinka suureksi ja millä tavoin rytmimusiikin osuuden halutaan kasvavan, ja kuinka suurena huolena rehtorit klassisen musiikin supistumisen kokevat. Seuraavassa ensimmäinen sitaatti on opistosta, jossa rytmimusiikin osuus on hyvin pieni toisen katkelman ollessa opistosta, jossa on kohtalaisen suuri rytmimusiikin opetusosuus ja yleisesti myönteinen suhtautuminen tähän genreen. 19 Näytä lisää\nSALON MUSIIKKIOPISTO SALON MUSIIKKIOPISTO Musiikkiopiston Nohterin ja Kärjen talot Musiikkiopiston kirjastotalon tilat Musiikkiopiston toimitilat sijaitsevat Salon keskustassa kirjaston läheisyydessä. Lisätiedot KIRKKONUMMEN MUSIIKKIOPISTO. Perusopetus\n1 KIRKKONUMMEN MUSIIKKIOPISTO Kirkkonummen musiikkiopisto on kaksikielinen kunnallinen musiikkioppilaitos, joka antaa opetusta kirkkonummelaisille ja siuntiolaisille lapsille ja nuorille. Musiikkiopistossa Lisätiedot Musiikkialan koulutuksen haasteita Toimintaympäristön ja osaamistarpeiden muutokset\nMusiikkialan koulutuksen haasteita Toimintaympäristön ja osaamistarpeiden muutokset Musiikkikoulutuksen neuvottelupäivät Sibelius-Akatemia 7.1.2010 Ulla Pohjannoro www.siba.fi/toive Musiikkialan toimintaympäristöt Lisätiedot ILMOITTAUTUMINEN MUSIIKKIOPISTOON\nILMOITTAUTUMINEN MUSIIKKIOPISTOON Hakuaika Perusopetukseen Ilmoittautuminen testeihin 9.4. 13.5.2011 Testipäivät Keskustassa ma ke 30.5. 1.6.2011 Veikkolassa to 26.5.2011 Hakuaika Avoimelle osastolle 9.4. Lisätiedot VUOSISUUNNITELMA 2015 2016\n1 JOENSUUN KONSERVATORIO Vuosisuunnitelma käsitelty opettajakunnassa 18/9 2015 Toteutuksen arviointi käsitelty opettajakunnassa VUOSISUUNNITELMA 2015 2016 1. OPISKELIJAMÄÄRÄT SYKSY Tilanne 20.9. - ammatillinen Lisätiedot VUOSISUUNNITELMA 2013 2014\n1 JOENSUUN KONSERVATORIO Vuosisuunnitelma käsitelty opettajakunnassa 18/9 2013 Toteutuksen arviointi käsitelty opettajakunnassa / 2014 VUOSISUUNNITELMA 2013 2014 1. OPISKELIJAMÄÄRÄT SYKSY Tilanne 20.9. Lisätiedot Laadullisten osaamistarpeiden ennakointi musiikkialalla\nLaadullisten osaamistarpeiden ennakointi musiikkialalla Luova tulevaisuus OKM Ennakointiseminaari 2011, Turku 30.-31.8.2011 Projektipäällikkö Mirka Pesonen Sibelius-Akatemia Musiikkialan toimintaympäristöt Lisätiedot YLEISTÄ TIETOA SOITONOPISKELUSTA\nYLEISTÄ TIETOA SOITONOPISKELUSTA Soiton/laulunopiskelu konservatoriossa on tavoitteellinen harrastus, joka vaatii tunneilla käymisen lisäksi sitoutumisen säännölliseen kotiharjoitteluun. Oppilaan viikoittainen Lisätiedot Sivistyslautakunta 22.5.2013 38 ASIKKALAN SEUDUN MUSIIKKIOPISTON OPETUSSUUNNITELMA\nSivistyslautakunta 22.5.2013 38 ASIKKALAN SEUDUN MUSIIKKIOPISTON OPETUSSUUNNITELMA 1. TOIMINTA-AJATUS Toiminta-alue ja ylläpitäjä Tehtävät Tavoitteet Kulttuuripalvelujen tuottaminen 2. OPPIMISKÄSITYS 3. Lisätiedot MUSIIKKIOPISTOTASON VALINTAKOEOPAS 2013\n5.4.2013 OULUN KONSERVATORIO Postiosoite: PL 20 90015 Oulun kaupunki puh. 044 703 9162 Opintotoimiston käyntiosoite: Lintulammentie 1 L Nettisivut: www.oulunkonservatorio.fi MUSIIKKIOPISTOTASON VALINTAKOEOPAS Lisätiedot ILMOITTAUTUMINEN MUSIIKKIOPISTOON\nILMOITTAUTUMINEN MUSIIKKIOPISTOON Hakuaika Perusopetukseen Ilmoittautuminen testeihin 14.4. 18.5.2012 www.kirkkonummi.fi/musiikkiopisto Testipäivät Keskustassa ti to 29.5. 31.5.2012 Veikkolassa ma 28.5.2012 Lisätiedot KIRKKONUMMEN MUSIIKKIOPISTO\n1 KIRKKONUMMEN MUSIIKKIOPISTO Kirkkonummen musiikkiopisto on kaksikielinen kunnallinen musiikkioppilaitos, joka antaa opetusta kirkkonummelaisille ja siuntiolaisille lapsille ja nuorille. Toimintaamme Lisätiedot Jatko-opintoja musiikista kiinnostuneille\nJatko-opintoja musiikista kiinnostuneille Opiskeluvaihtoehtoja yliopistossa (n.5v.) ja ammattikorkeakoulussa (n. 3,5v.) Sekä yliopistoon että ammattikorkeakouluun haettaessa ennakkotehtäviä ja/tai soveltuvuuskoe Lisätiedot Taiteen perusopetuksen valmentavia opintoja antava musiikkileikkikoulu\nTaiteen perusopetuksen valmentavia opintoja antava musiikkileikkikoulu Pähkinätie 6 01710 Vantaa Puh. (09) 530 1100 muskari.musike@kolumbus.fi www.kolumbus.fi/muskari.musike Hämeenkylän musiikkileikkikoulun Lisätiedot Laadullisten osaamistarpeiden ennakointi musiikkialalla. VOSE-seminaari, opetushallitus 18.6.2010 Ulla Pohjannoro www.siba.\nLaadullisten osaamistarpeiden ennakointi musiikkialalla VOSE-seminaari, opetushallitus 18.6.2010 Ulla Pohjannoro www.siba.fi/toive Esityksen sisältö I. Toive-hankkeen tavoitteet ja tuotokset II. Osaamistarpeiden Lisätiedot Ilmoittautuminen Musiikkiopistoon\nIlmoittautuminen Musiikkiopistoon Perusopetus Ilmoittautuminen testeihin 11.4. 15.5.2015 Testipäivät Keskustassa ti to 26.5. 28.5.2015 Veikkolassa ma 25.5.2015 Avoin osasto 11.4. 15.5.2015 Musiikkileikkikoulu Lisätiedot TIEDOTE 16/2008 18.3.2008 1 (6) Taiteen perusopetuksen järjestäjille TAITEEN PERUSOPETUKSEN KÄSITE, RAKENNE JA LAAJUUS\nTIEDOTE 16/2008 18.3.2008 1 (6) Taiteen perusopetuksen järjestäjille TAITEEN PERUSOPETUKSEN KÄSITE, RAKENNE JA LAAJUUS Mitä taiteen perusopetus on? Koulutuksen järjestäminen Taiteen perusopetuksen lainsäädäntö Lisätiedot ILMOITTAUTUMINEN LUKUVUODELLE 2015 2016\nILMOITTAUTUMINEN LUKUVUODELLE 2015 2016 Muskattilaisten ilmoittautuminen ensi lukuvuoden ryhmiin on ajankohtaista. Ilmoittautuminen tapahtuu ohessa jaettavalla ilmoittautumiskaavakkeella. Kaavakkeeseen Lisätiedot a P ep t e er us TAITEEN PERUSOPETUS 2012-2013 Ähtärissä kuvataide musiikki käsityö tanssi\nT a TI e P n o e er us u S ep t TAITEEN PERUSOPETUS 2012-2013 Ähtärissä kuvataide musiikki käsityö tanssi Hän ei tiennyt ettei sitä pysty kukaan tekemään. Niinpä hän meni ja teki sen. Hei koululaisen kotiväki! Lisätiedot MUSIIKKIOPISTOON! VANTAAN MUSIIKKIOPISTO - VMO\nMUSIIKKIOPISTOON! VANTAAN MUSIIKKIOPISTO - VMO VANTAAN MUSIIKKIOPISTO - VMO Tule oppilaaksi yhteen Suomen suurimmista musiikkiopistoista! Vantaan musiikkiopisto on Vantaan kaupungin oma oppilaitos, jossa Lisätiedot Jyväskylän ammattikorkeakoulun HARJOITUSMUSIIKKIOPISTO\nJyväskylän ammattikorkeakoulun HARJOITUSMUSIIKKIOPISTO Opas oppilaille, opetusharjoittelijoille ja ohjaaville opettajille 2014-2015 Sisällys YLEISTÄ TIETOA HARJOITUSMUSIIKKIOPISTOSTA HAKU VALINTAPERUSTEET Lisätiedot Turun konservatorion taiteen perusopetuksen musiikin laajan oppimäärän opetussuunnitelma. Turun konservatorio 2010 Taitto: Tommi Saalas\nTurun konservatorion taiteen perusopetuksen musiikin laajan oppimäärän opetussuunnitelma. Turun konservatorio 2010 Taitto: Tommi Saalas 2 SISÄLLYS JOHDANTO 4 VARHAISIÄN MUSIIKKIKASVATUS 5 PERUSTASO 7 MUSIIKKIOPISTOTASO Lisätiedot Laadullisten osaamistarpeiden ennakointi musiikkialalla\nLaadullisten osaamistarpeiden ennakointi musiikkialalla Musiikki-, tanssi ja teatterialan koulutustyöryhmä Opetushallitus, 23.8.2011 Projektipäällikkö Ulla Pohjannoro, MuL, FM Musiikkialan toimintaympäristöt Lisätiedot KARKKILAN MUSIIKKIKOULUN OPETUSSUUNNITELMA 22.03.2013\n1 KARKKILAN MUSIIKKIKOULUN OPETUSSUUNNITELMA 22.03.2013 1.Taiteen perusopetuksen yleisen oppimäärän tehtävä Karkkilan musiikkikoulu on yksityinen, kannatusyhdistyksen ylläpitämä oppilaitos. Musiikkikoulussa Lisätiedot Minna Koskinen Yanzu-seminaari 12.11.2011\nMinna Koskinen Yanzu-seminaari 12.11.2011 } Pedagogiset näkökulmat taito opettaa, koulutuspolitiikan ymmärrys, itsevarmuuden kasvu opettajana } Palkkaan liittyvät näkökulmat Pätevä opettaja saa yleensä Lisätiedot Tulevaisuuden osaamistarpeet musiikkioppilaitoksissa ja orkestereissa Alustavia tuloksia kyselyiden pohjalta\nTulevaisuuden osaamistarpeet musiikkioppilaitoksissa ja orkestereissa Alustavia tuloksia kyselyiden pohjalta Toive-hankkeen ohjausryhmän kokous 26.1.2009 Ulla Pohjannoro Vastausprosentit: orkesterit ja Lisätiedot Opas perusopetukseen pyrkivälle\nMusiikin perusopetus Opas perusopetukseen pyrkivälle Sisältö 2 Tervetuloa Helsingin Konservatorioon...3 Musiikkileikkikoulu...4 Soiton ryhmäopetus...4 Soitinvalmennus...4 Nuorten laulukoulu...4 Musiikin Lisätiedot PORVOONSEUDUN MUSIIKKIOPISTO BORGÅNEJDENS MUSIKINSTITUT OPETUSSUUNNITELMA. Taiteen perusopetuksen musiikin laaja oppimäärä\nPORVOONSEUDUN MUSIIKKIOPISTO BORGÅNEJDENS MUSIKINSTITUT OPETUSSUUNNITELMA Taiteen perusopetuksen musiikin laaja oppimäärä Hyväksytty sivistyslautakunnassa ( 71/2011) 01.08.2014 1. TOIMINTA-AJATUS... 2 Lisätiedot HAKU- OPAS. Taiteen perusopetus, musiikin laaja oppimäärä HAKU TURUN KONSERVATORIOON SOITTO- JA LAULUTUNNEILLE\nHAKU- OPAS 2016 Taiteen perusopetus, musiikin laaja oppimäärä HAKU TURUN KONSERVATORIOON SOITTO- JA LAULUTUNNEILLE 1 SISÄLLYS Mistä on kysymys? 3 Turun konservatorio 4 Tehtävät ja tavoitteet 5 Varhaisiän Lisätiedot OPETUSSUUNNITELMA VANTAAN MUSIIKKIOPISTO\nOPETUSSUUNNITELMA VANTAAN MUSIIKKIOPISTO VANTAAN MUSIIKKIOPISTO OPETUSSUUNNITELMA Opetussuunnitelman päivitys on hyväksytty Vantaan kaupungin Vapaa-ajan ja asukaspalvelujen lautakunnassa 1.10.2012. Opetussuunnitelma Lisätiedot KÄSITYÖN TAITEEN PERUSOPETUKSEN YLEISEN OPPIMÄÄRÄN OPETUSSUUNNITELMA LAPSILLE JA NUORILLE\nKÄSITYÖN TAITEEN PERUSOPETUKSEN YLEISEN OPPIMÄÄRÄN OPETUSSUUNNITELMA LAPSILLE JA NUORILLE Hiiden Opisto 2006 Perustuu lakiin taiteen perusopetuksesta 633/1998, 5 sekä sitä täydentävään asetukseen 813/1998, Lisätiedot MUSIIKKIOPISTOTASON VALINTAKOEOPAS 2015\npäivitetty 4.5.2015 OULUN KONSERVATORIO Postiosoite: PL 20 90015 Oulun kaupunki puh. 044 703 9162 Opintotoimiston käyntiosoite: Leevi Madetojan katu 1 Nettisivut: www.oulunkonservatorio.fi MUSIIKKIOPISTOTASON Lisätiedot MUSIIKIN TAITEEN PERUSOPETUKSEN LAAJAN OPPIMÄÄRÄN KEHITTÄMISKOHTEET\nMUSIIKIN TAITEEN PERUSOPETUKSEN LAAJAN OPPIMÄÄRÄN KEHITTÄMISKOHTEET YLEISTÄ Nykyinen rahoitusmalli musiikin laajassa oppimäärässä ei ole epäselvä => ei muutostarvetta - yleisen oppimäärän toimintaa ei Lisätiedot TAITEEN PERUSOPETUS. Kuvataidekoulu. 110300 KUVATAITEEN PERUSTEET 1 (60 t)\nTAITEEN PERUSOPETUS 42 Taiteen perusopetus alkaa kansalaisopistossa viikolla 36. Katso ilmoittautumisohjeet oppaan takakannesta. Taiteen perusopetuksessa opiskelevilla sisaruksilla on oikeus sisaralennukseen. Lisätiedot Musiikki ja tanssi. Valintakoeopas 2013 Aikuiskoulutus\nMusiikki ja tanssi Valintakoeopas 2013 Aikuiskoulutus 1 Musiikin koulutusohjelma, Tutkintoon johtava aikuiskoulutus, Musiikkipedagogi (AMK) Tutkinnon laajuus 270 op Opiskeluaika 2-4 vuotta Varhaisiän musiikkikasvatuksen Lisätiedot KIRKKONUMMEN MUSIIKKIOPISTON TOIMINTASUUNNITELMA 2014 2015\n1 KIRKKONUMMEN MUSIIKKIOPISTON TOIMINTASUUNNITELMA 2014 2015 YLEISTÄ Kirkkonummen musiikkiopiston tehtävänä on antaa taiteen perusopetuksen laajan oppimäärän mukaista opetusta. Laaja oppimäärä sisältää Lisätiedot PAAVALIN MUSIIKKIKOULUN OPETUSSUUNNITELMA\nPAAVALIN MUSIIKKIKOULUN OPETUSSUUNNITELMA Sisällysluettelo 1. Toiminta...1 1.1 Toiminnan järjestäminen...1 1.2 Toiminta-ajatus...1 2. Arvot ja yleiset tavoitteet...1 3. Oppimiskäsitys, opiskeluympäristö Lisätiedot Musiikkialan ammattilaisten ja harrastajien kouluttajat 2008\nMusiikkialan toimintaympäristöt ja osaamistarve Toive Osaraportti 1 Ulla Pohjannoro & Mirka Pesonen Musiikkialan ammattilaisten ja harrastajien kouluttajat 2008 Selvitys musiikkioppilaitosten toimintaympäristöjen Lisätiedot Ilmoittautuminen Musiikkikoulu Musiken oppilaaksi lukuvuodelle 2014-2015\nIlmoittautuminen Musiikkikoulu Musiken oppilaaksi lukuvuodelle 2014-2015 Lämpimästi tervetuloa Musiikkikoulu Musiken oppilaaksi lukuvuodelle 2014-2015. Tästä tiedotteesta löydät: opetusaineet hinnaston Lisätiedot Musiikki ja tanssi. Valintakoeopas 2014 Tutkintoon johtava aikuiskoulutus\nMusiikki ja tanssi Valintakoeopas 2014 Tutkintoon johtava aikuiskoulutus 1 Musiikin koulutus, Tutkintoon johtava aikuiskoulutus, Musiikkipedagogi (AMK) Tutkinnon laajuus 240 op Opiskeluaika 2-4 vuotta Lisätiedot Kallion musiikkikoulu 2014-2015\nKallion musiikkikoulu 2014-2015 Opetusta kaiken ikäisille ja tasoisille aloittelijoista edistyneisiin soittajiin. Kallion musiikkikoulu Kallion bändikoulu Musiikkileikkikoulu Pikkukarhu Kallion musiikkikoulu, Lisätiedot asdfghjklöäzxcvbnmqwertyuiopåasdf ghjklöäzxcvbnmqwertyuiopåasdfghjk löäzxcvbnmqwertyuiopåasdfghjklöäz\nqwertyuiopåasdfghjklöäzxcvbnmqwe rtyuiopåasdfghjklöäzxcvbnmqwertyu iopåasdfghjklöäzxcvbnmqwertyuiopå Taiteen perusopetus asdfghjklöäzxcvbnmqwertyuiopåasdf Lempäälä-opisto, Nokian Työväenopiston, Pirkkala-opisto Lisätiedot VENÄJÄN KIELEN JA KULTTUURIN OPISKELU SUOMESSA. Syyskuu 2015 Koonnut Irma Kettunen\nVENÄJÄN KIELEN JA KULTTUURIN OPISKELU SUOMESSA Syyskuu 2015 Koonnut Irma Kettunen Sisällys 1. Opiskelu peruskoulussa... 3 2. Opiskelu lukiossa... 4 3. Opiskelu ammattioppilaitoksessa ja ammatillisen koulutuksen Lisätiedot SALON MUSIIKKIOPISTO LÄNSIRANTA 4 B, 24100 SALO KANSLIA 02-778 4640 REHTORI 02-778 4642 OPAS MUSIIKKIOPISTON OPPILAALLE LUE TUTUSTU JA SÄILYTÄ!\nSALON MUSIIKKIOPISTO LÄNSIRANTA 4 B, 24100 SALO KANSLIA 02-778 4640 REHTORI 02-778 4642 OPAS MUSIIKKIOPISTON OPPILAALLE LUE TUTUSTU JA SÄILYTÄ! SALON MUSIIKKIOPISTO Salon musiikkiopisto on Salon kaupungin Lisätiedot SML - Suomen musiikkioppilaitosten liitto ry. Tuuba. Tasosuoritusten sisällöt ja arvioinnin perusteet 2005. www.musicedu.fi\nSML - Suomen musiikkioppilaitosten liitto ry Tuuba Tasosuoritusten sisällöt ja arvioinnin perusteet 2005 www.musicedu.fi TUUBANSOITON TASOSUORITUSTEN SISÄLLÖT JA ARVIOINNIN PERUSTEET Suomen musiikkioppilaitosten Lisätiedot AINEOPETUSSUUNNITELMA VARHAISIÄN MUSIIKKIKASVATUS\nAINEOPETUSSUUNNITELMA VARHAISIÄN MUSIIKKIKASVATUS Hyväksytty sivistyslautakunnassa ( 71/2011) 01.08.2015 OPETUKSEN PAINOPISTEALUEET (HTM)... 2 SUORITETTAVAT KURSSIT (MUSIIKKILEIKKIKOULUN RYHMÄT), NIIDEN Lisätiedot Limingan seudun musiikkiopisto Opetussuunnitelma 2012\n1 Limingan seudun musiikkiopisto Opetussuunnitelma 2012 Taiteen perusopetus, lasten tanssi- ja balettiopetus Yleinen oppimäärä Limingan kunta Sivistyslautakunta Voimassa 1.8.2012 alkaen 2 1. Toiminta-ajatus Lisätiedot Meiltä löytyy kaikki!\nMikä soittimeksi? Meiltä löytyy kaikki! JOUSISOITTIMET Alttoviulu Viulu Sello Viulu ja alttoviulu Suositeltava aloitusikä on 5-7 vuotta. Viulun asennot on tuossa iässä helppo oppia leikin avulla. Myöhemminkin Lisätiedot VENÄJÄN KIELEN JA KULTTUURIN OPISKELU SUOMESSA. Helmikuu 2015 Koonnut Irma Kettunen\nVENÄJÄN KIELEN JA KULTTUURIN OPISKELU SUOMESSA Helmikuu 2015 Koonnut Irma Kettunen Sisällysluettelo 1. Opiskelu peruskouluissa... 3 2. Opiskelu lukioissa... 4 3. Opiskelu korkeakouluissa... 6 4. Opiskelu Lisätiedot Opettajankoulutus Suomessa\nOpettajankoulutus Suomessa Opettajan työ rakentaa tulevaisuuden perustaa Yleistä opettajankoulutuksesta Opettajankoulutus yliopistoissa Opettajankoulutus ammatillisissa opettajakorkeakouluissa 4 Varhaiskasvatus Lisätiedot Valintakoekuvaus, YAMK Musiikki 2016\nValintakoekuvaus, YAMK Musiikki 2016 Valintakoe järjestetään 7.-9.6.2016. Valintakokeessa on kolme osaa: 1. Opinnäytetyön alustava suunnitelma 2. Haastattelu 3. Musiikillinen työnäyte. Valintakokeeseen Lisätiedot Vakka-Suomen musiikkiopisto Taiteen perusopetuksen musiikin laajan oppimäärän Opetussuunnitelma\nVakka-Suomen musiikkiopisto Taiteen perusopetuksen musiikin laajan oppimäärän Opetussuunnitelma Voimassa 1.1.2011 alkaen Sisällys 1 VAKKA-SUOMEN MUSIIKKIOPISTON TOIMINTA-AJATUS... 3 1.1 TAITEEN PERUSOPETUKSEN Lisätiedot TAITEEN PERUSOPETUKSEN MUSIIKIN YLEISEN OPPIMÄÄRÄN OPETUSSUUNNITELMA\nMuonion kansalaisopisto TAITEEN PERUSOPETUKSEN MUSIIKIN YLEISEN OPPIMÄÄRÄN OPETUSSUUNNITELMA Sivistyslautakunta 12.10.2011 63 Sisällys 1. TOIMINTA-AJATUS... 3 2. ARVOT JA OPETUKSEN YLEISET TAVOITTEET... Lisätiedot SML - Suomen musiikkioppilaitosten liitto ry. Laulu. Tasosuoritusten sisällöt ja arvioinnin perusteet 2005. www.musicedu.fi\nSML - Suomen musiikkioppilaitosten liitto ry Laulu Tasosuoritusten sisällöt ja arvioinnin perusteet 2005 www.musicedu.fi LAULUN TASOSUORITUSTEN SISÄLLÖT JA ARVIOINNIN PERUSTEET Suomen musiikkioppilaitosten Lisätiedot SML - Suomen musiikkioppilaitosten liitto ry. Piano. Tasosuoritusten sisällöt ja arvioinnin perusteet 2005. www.musicedu.fi\nSML - Suomen musiikkioppilaitosten liitto ry Piano Tasosuoritusten sisällöt ja arvioinnin perusteet 2005 www.musicedu.fi PIANONSOITON TASOSUORITUSTEN SISÄLLÖT JA ARVIOINNIN PERUSTEET Suomen musiikkioppilaitosten Lisätiedot HÄRMÄNMAAN MUSIIKKIOPISTON OPAS OPPILAILLE JA HEIDÄN HUOLTAJILLEEN\nHÄRMÄNMAAN MUSIIKKIOPISTON OPAS OPPILAILLE JA HEIDÄN HUOLTAJILLEEN Tämä opas käsittelee opiskelua Härmänmaan musiikkiopistossa. Härmänmaan musiikkiopisto on alueellinen, kunnallinen, tuntiperusteista valtionosuutta Lisätiedot Ammatillinen erityisopetus ja sen toteutuminen yleisissä ammatillisissa oppilaitoksissa\nAmmatillinen erityisopetus ja sen toteutuminen yleisissä ammatillisissa oppilaitoksissa Kaija Miettinen FT, johtaja Bovallius-ammattiopisto Opetushallitus 17.1.2012 Klo 10.20 11.30 16.1.2012 kaija.miettinen@bovallius.fi Lisätiedot Hakuopas 2014 taiteen perusopetus musiikin laaja oppimäärä\nHakuopas 2014 taiteen perusopetus musiikin laaja oppimäärä Etukansi, värillinen 1 Sisällys Mistä on kysymys? 3 Turun konservatorio 4 Tehtävät ja tavoitteet 5 Varhaisiän musiikkikasvatus 6 Musiikkileikkikoulu Lisätiedot KESKI-VANTAAN MUSIIKKIOPISTOYHDISTYS RY\nKESKI-VANTAAN MUSIIKKIOPISTOYHDISTYS RY TAITEEN PERUSOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMAN PERUSTEET MUSIIKIN LAAJA OPPIMÄÄRÄ OPETUSHALLITUS 2002 SISÄLLYSLUETTELO OPPILAITOKSEN TOIMINTA-AJATUS 3 OPPIMISKÄSITYS Lisätiedot Perustiedot - Kaikki -\nKMO 13+ RTF Report - luotu 27.05.2015 15:22 Nimi Vastaaja Vastaamassa Vastanneet final 13+ 73 40 23 Yhteensä 73 40 23 Perustiedot 1. Ikäni on (39) Ikäni on 2. Olen ollut oppilaana (36) Olen ollut oppilaana Lisätiedot Laajan oppimäärän mukainen musiikin perusopetus on tavoitteellista tasolta toiselle etenevää opetussuunnitelman mukaisesti toteutettavaa opetusta.\nSASTAMALAN MUSIIKKIOPISTON OPETUSSUUNNITELMA Hyväksytty: Kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta 19.2.2014 8 Voimaantulo: 1.8.2014 Sastamalan Musiikkiopiston arvot ja yleiset tavoitteet Sastamalan Musiikkiopiston Lisätiedot MUSIIKKIALAN PERUSTUTKINTO. SML:n syyspäivät 12.11.2014 Rea Warme, rehtori Helsingin Konservatorio\nMUSIIKKIALAN PERUSTUTKINTO SML:n syyspäivät 12.11.2014 Rea Warme, rehtori Helsingin Konservatorio YLIOPISTO AMMATTI- KORKEAKOULU LUKIO AMMATILLINEN KOULUTUS TYÖELÄMÄ Ammattitutkinnot Erikoisammattitutkinnot Lisätiedot KESKI-VANTAAN MUSIIKKIOPISTON OPETUSSUUNNITELMA (voimassa 1.1.2014 alkaen)\nKESKI-VANTAAN MUSIIKKIOPISTON OPETUSSUUNNITELMA (voimassa 1.1.2014 alkaen) SISÄLLYSLUETTELO: 1. OPPILAITOKSEN TOIMINTA-AJATUS --------------------------------------------- 2 2. OPPIMISKÄSITYS JA OPISKELUYMPÄRISTÖ----------------------------------- Lisätiedot TAITEEN PERUSOPETUKSEN YLEISEN OPPIMÄÄRÄN OPETUSSUUNNITELMA TORNION KANSALAISOPISTOSSA\nTAITEEN PERUSOPETUKSEN YLEISEN OPPIMÄÄRÄN OPETUSSUUNNITELMA TORNION KANSALAISOPISTOSSA LIITE ------- Musiikki: Piano, musiikinteoria ja säveltapailu Tanssi Esittävät taiteet: Teatteritaide Visuaaliset Lisätiedot INARIN KUNTA LISÄOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMA. Sivistyslautakunta 13.5.2009/47\nINARIN KUNTA LISÄOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMA Sivistyslautakunta 13.5.2009/47 1 LISÄOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMAN SISÄLTÖ 1. Lisäopetuksen järjestämisen lähtökohdat ja opetuksen laajuus 3 2. Lisäopetuksen Lisätiedot YLIVIESKAN SEUDUN MUSIIKKIOPISTO OPPILAAN OPAS LUKUVUODELLE 2013-2014\nYLIVIESKAN SEUDUN MUSIIKKIOPISTO OPPILAAN OPAS LUKUVUODELLE 2013-2014 Hyvä musiikkiopiston opiskelija ja huoltajasi! Säilytä tämä kirje, niin pysyt selvillä lukuvuoden opetuspäivistä ja muista opiskelua Lisätiedot Oppiminen, osaaminen, kestävä hyvinvointi ja johtaminen. Anneli Rautiainen 1.11.2013 Esi- ja perusopetuksen yksikön päällikkö\nOppiminen, osaaminen, kestävä hyvinvointi ja johtaminen Anneli Rautiainen 1.11.2013 Esi- ja perusopetuksen yksikön päällikkö TAVOITTEENA MAAILMAN OSAAVIN KANSA 2020 OPPIMINEN OSAAMINEN KESTÄVÄ HYVINVOINTI Lisätiedot OPETUSSUUNNITELMAN PERUSTEIDEN UUDISTAMINEN Taiteen perusopetus\nOPETUSSUUNNITELMAN PERUSTEIDEN UUDISTAMINEN Taiteen perusopetus MUTES RY 28.11.2013 Eija Kauppinen Opetushallitus IRMELI HALINEN Yleissivistävä koulutus uudistuu: Opetussuunnitelmatyö 2012-2017 2012 2013 Lisätiedot Musiikkiteknologian OPS musiikkiopistoissa. Pilotointiraportti TeknoDida 2015\nMusiikkiteknologian OPS musiikkiopistoissa Pilotointiraportti TeknoDida 2015 Musiikkiteknologian oppisisällöt musiikkioppilaitoksissa "...jos saisimme musiikkiopiston musiikkiteknologian opetussisällöt Lisätiedot MUSIIKKITEKNOLOGIAN OPPISISÄLLÖT MUSIIKKIOPPILAITOKSISSA. Työryhmän puolesta Matti Ruippo\nMUSIIKKITEKNOLOGIAN OPPISISÄLLÖT MUSIIKKIOPPILAITOKSISSA Työryhmän puolesta Matti Ruippo MUSIIKKITEKNOLOGIAN OPPISISÄLLÖT MUSIIKKIOPPILAITOKSISSA MUSIIKKIOPPILAITOKSISSA "...jos saisimme musiikkiopiston Lisätiedot Musiikkikoulu Ilonen. Opetussuunnitelma\nOpetussuunnitelma Sisällysluettelo Sisällysluettelo... 2 1. Toiminta-ajatus... 3 2. Arvot... 3 3. Yleiset tavoitteet... 3 4. Oppimiskäsitys... 4 5. Opiskeluympäristö... 4 6. Oppilaaksi ottaminen... 4 7. Lisätiedot Lasten ja nuorten kulttuuriseminaari\nLasten ja nuorten kulttuuriseminaari Power Park 14.4.2010 Valtakunnallinen vapaan sivistystyön kehittämisohjelma 2008 2012 Vapaan sivistystyön tarkoituksena on järjestää elinikäisen oppimisen periaatteen Lisätiedot PÄÄSYKOEOHJEITA 2015\n1 / 7 Sisällys YLEISTÄ... 1 MUSIIKKILEIKKIKOULU... 1 KLASSINEN MUSIIKKI PIANO... 2 Vuonna 2006 JA SEN JÄLKEEN SYNTYNEET... 2 PIANO... 2 Vuonna 2005 JA TÄTÄ AIEMMIN SYNTYNEET... 2 LAULU... 3 URUT (KIRKKOURUT)... Lisätiedot Taiteen perusopetuksen yhteydessä voidaan järjestää myös muuta taiteen edistämiseen liittyvää toimintaa.\nOp 401 L taiteen perusopetuksesta 21.8.1998/633 1. Taiteen perusopetuksen tarkoitus. Taiteen perusopetus on tavoitteellista tasolta toiselle etenevää ensisijaisesti lapsille ja nuorille järjestettävää Lisätiedot Hyväksytty syksy 2005 Päivitetty kevät 2009 OPETUSSUUNNITELMA MUSIIKIN YLEINEN OPPIMÄÄRÄ\nMusiikkikoulu Tauko Oy (Rytmimusiikkiopisto Tauko) Kuitinmäen toimipiste: Leppävaaran toimipiste: Pihatörmä 1 a 2 krs. Nikkarinkuja 5 02240 ESPOO 02650 ESPOO Hyväksytty syksy 2005 Päivitetty kevät 2009 Lisätiedot MUSIIKKITEKNOLOGIAN OPPISISÄLLÖT MUSIIKKIOPPILAITOKSISSA. Työryhmän puolesta Matti Ruippo\nMUSIIKKITEKNOLOGIAN OPPISISÄLLÖT MUSIIKKIOPPILAITOKSISSA Työryhmän puolesta Matti Ruippo TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKA MUSIIKINOPETUKSESSA TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKA MUSIIKINOPETUKSESSA TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKA Lisätiedot 1. Opinnäytetyön alustava suunnitelma (korkeintaan 10 minuuttia)\nMusiikin koulutusohjelma/ Ylempi AMK tutkinto Valintakoekuvaus kevät 2012 Valintakokeessa on kolme osaa: 1. Opinnäytetyön alustava suunnitelma 2. Haastattelu 3. Musiikillinen työnäyte. Alla on tarkemmat Lisätiedot Jyväskylän ammattikorkeakoulun HARJOITUSMUSIIKKIOPISTO\nJyväskylän ammattikorkeakoulun HARJOITUSMUSIIKKIOPISTO Opas oppilaille, opetusharjoittelijoille ja ohjaaville opettajille 2013-2014 Sisällys YLEISTÄ TIETOA HARJOITUSMUSIIKKIOPISTOSTA HAKU VALINTAPERUSTEET Lisätiedot PORVOON KAUPUNKI. yleisen oppimäärän\nPORVOON KAUPUNKI Taiteen perusopetuksen yleisen oppimäärän opetussuunnitelma Porvoon kaupunki / Sivistyslautakunta 4.9.2007 1. TOIMINTA-AJATUS... 2 2. ARVOT JA OPETUKSEN YLEISET TAVOITTEET, OPPIMISKÄSITYS, Lisätiedot AIKUISTEN LUKIOKOULUTUKSEN JÄRJESTÄMISTÄ KOSKEVA MUUTOSHAKEMUS\nOPETUS- JA KULTTUURIMINISTERIÖ PL 29 00023 VALTIONEUVOSTO AIKUISTEN LUKIOKOULUTUKSEN JÄRJESTÄMISTÄ KOSKEVA MUUTOSHAKEMUS Espoon kaupunki, sivistystoimi, luopuu aikuisten lukiokoulutuksen järjestämisestä. Lisätiedot KÄYTTÖTALOUS 2007. Toimielin: Musiikkiopisto. Tehtävä: Musiikin perusopetus\nKÄYTTÖTALOUS 2007 Toimielin: Musiikkiopisto Tehtävä: Musiikin perusopetus Toiminta-ajatus: Kuhmon musiikkiopisto on Kuhmon ja Sotkamon alueella toimiva lakisääteistä valtionapua nauttiva musiikkioppilaitos. Lisätiedot Etelä-Espoon Musiikkikoulu Tauko Oy ( Musiikkikoulu Tauko ) Pihatörmä 1 a 2 krs. Nikkarinkuja 5 02240 ESPOO 02650 ESPOO\nEtelä-Espoon Musiikkikoulu Tauko Oy ( Musiikkikoulu Tauko ) Kuitinmäen toimipiste: Leppävaaran toimipiste: Pihatörmä 1 a 2 krs. Nikkarinkuja 5 02240 ESPOO 02650 ESPOO Hyväksytty syksy 2005 Päivitetty syksy Lisätiedot Kanteleen vapaa säestys\nSuomen musiikkioppilaitosten liitto ry Kanteleen vapaa säestys Tasosuoritusten sisällöt ja arvioinnin perusteet 2013 Työryhmä: Anna-Karin Korhonen Päivi Ollikainen Satu Sopanen, Kanteleensoiton opettajat Lisätiedot Perustiedot. Koulun nimi, yhteystiedot. Pop & Jazz Konservatorio Käyntiosoite: Arabiankatu 2 00560 Helsinki. Rehtorin nimi, yht.\nPerustiedot Koulun nimi, yhteystiedot Pop & Jazz Konservatorio Käyntiosoite: Arabiankatu 2 00560 Helsinki Rehtorin nimi, yht.tiedot Rehtori Janne murto sähköposti: janne.murto@popjazz.fi Apulaisrehtori Lisätiedot turun seudun musiikkiopisto Turun seudun musiikkiopiston säännöt\nturun seudun musiikkiopisto Turun seudun musiikkiopiston säännöt 2 Yleistä Tähän järjestyssääntöön/opinto-oppaaseen on koottu musiikkioppilaitoksia ja taiteen perusopetusta koskevia yleisiä sääntöjä sekä Lisätiedot ************************************* Mikä on LA-SO-LA-konsertti?\nHyvä peruskoulun opettaja, Syystervehdys Itä-Helsingin musiikkikoulusta IHMU:sta. Olemme tulossa esiintymään kouluunne marraskuussa, ja sitä ennen tarjoamme teille myös ennakkomateriaalia käytettäväksi Lisätiedot PÄÄSYKOEOHJEITA 2016 1 / 7\nPÄÄSYKOEOHJEITA 2016 1 / 7 Sisällys YLEISTÄ... 2 MUSIIKKILEIKKIKOULU... 2 KLASSINEN MUSIIKKI... 2 PIANO... 2 LAULU... 3 URUT (KIRKKOURUT)... 3 VIULU... 3 ALTTOVIULU... 4 SELLO JA KONTRABASSO... 4 PUUPUHALTIMET... Lisätiedot MUSIIKKI. Sari Muhonen Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu sari.muhonen@helsinki.fi. Sari Muhonen\nMUSIIKKI Helsingin yliopiston Viikin normaalikoulu sari.muhonen@helsinki.fi OPPIAINEEN TEHTÄVÄ luoda edellytykset monipuoliseen musiikilliseen toimintaan ja aktiiviseen kulttuuriseen osallisuuteen ohjata Lisätiedot MUUSIKKO EILEN, TÄNÄÄN JA HUOMENNA\nMUSIIKKIALAN TOIMINTAYMPÄRISTÖT JA OSAAMISTARVE TOIVE, LOPPURAPORTTI SIBELIUS-AKATEMIAN SELVITYKSIÄ JA RAPORTTEJA 13/2011 Minna Muukkonen, Mirka Pesonen ja Ulla Pohjannoro (toim.) MUUSIKKO EILEN, TÄNÄÄN Lisätiedot Lisäopetuksen. opetussuunnitelma\nLisäopetuksen opetussuunnitelma Sivistyslautakunta 14.10.2010 88 www.nurmijarvi.fi 2 SISÄLLYSLUETTELO 1. Lisäopetuksen järjestämisen lähtökohdat ja opetuksen laajuus... 3 2. Lisäopetuksen tavoitteet... Lisätiedot OVTES palkat ja palkkiot 1.7.2014 lukien\nOVTES palkat ja palkkiot 1.7.2014 lukien Musiikkioppilaitosten tuntiopettajien tuntipalkkioidenn korotusprosentti 0,58 OSIO A Yleinen osa Kansalais- ja kansanopistojen tuntiopettajien tuntipalkkioden korotusprosentti Lisätiedot POHJOIS-KARJALAN AMMATTIKORKEAKOULU AIKUISKOULUTUS\nAIKUISKOULUTUS OPISKELIJAPALAUTEKYSELYIDEN TULOKSET 2009 Tyytyväisyysindeksi on saatu laskemalla täysin ja osittain vastausten prosenttiosuudet yhteen. Jos tyytyväisyysindeksi on alle 50 %, se on merkitty Lisätiedot Ajankohtaista. Taidelukioviikko 21.1. 25.1.\nAjankohtaista Taidelukioviikko.. 5.. Lopputyönäyttely Muutos.. alkaen, näyttelyyn voi tutustua koulupäivien aikana 8.. saakka Promenadikonsertti ti.. klo 8:0 Melartinsalissa, vapaa pääsy, ohjelma 0 Kevyen Lisätiedot Musiikkipedagogi. Musiikkipedagogi\nMusiikkipedagogi Musiikkipedagogi Tavoitteena on valmistaa musiikkialan eri tehtäviin aloite- ja yhteistyökykyisiä, laaja-alaisesti taiteita arvostavia ja persoonallisia musiikkipedagogeja. Tutkinto antaa Lisätiedot Marika Koramo TAITEEN PERUSOPETUS 2008. Selvitys taiteen perusopetuksen järjestämisestä lukuvuonna 2007 2008 OPETUSHALLITUS UTBILDNINGSSTYRELSEN\nMarika Koramo TAITEEN PERUSOPETUS 2008 Selvitys taiteen perusopetuksen järjestämisestä lukuvuonna 2007 2008 OPETUSHALLITUS UTBILDNINGSSTYRELSEN Opetushallitus Taitto: Sirpa Ropponen ISBN 978-952-13-3976-9 Lisätiedot Tulevaisuuden koulun linjauksia etsimässä\nOps-prosessi pedagogisen ja strategisen kehittämisen näkökulmasta Opetusneuvos Irmeli Halinen Opetussuunnitelmatyön päällikkö OPETUSHALLITUS 1 Tulevaisuuden koulun linjauksia etsimässä 2 1 Yleissivistävän Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Timanttisessa kunnossa oleva herrasmiehen sporttikelkka! Kunnoltaan liki uudenveroinen, ja moottorina Yamahan luja ja tehokas nelitahti moottori. Kaiken kaikkiaan erittäin hyvä peli, joten tule ja hae omaan talliisi. Vaihto tai edullinen rahoitus, kysy lisää myyjiltämme!\nMoottori 1 000 cm3, 4-tahti Mittarilukema 933 km\nTimanttisessa kunnossa oleva herrasmiehen sporttikelkka! Kunnoltaan liki uudenveroinen, ja moottorina Yamahan luja ja tehokas nelitahti moottori. Kaiken kaikkiaan erittäin hyvä peli, joten tule ja hae omaan talliisi.\nNettimoto ID 2068223


Myös suullisen kielitaidon kokeet ylioppilastutkintoon - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nMyös suullisen kielitaidon kokeet ylioppilastutkintoon\nYlioppilastutkintolautakunta: Eri kielillä puhumista on määrä testata vuonna 2019.\nYlioppilastutkintolautakunta: Eri kielillä puhumista on määrä testata vuonna 2019. Ylioppilastutkinnossa pyritään vastedes selvittämään myös kokelaan suullista kielitaitoa eli puhumista, kertoo ylioppilastutkintolautakunta.


Helly Hansen Workwear KENSINGTON T-PAITA HH79246\nKun tärkeintä on mukavuus, ykkösvalinta on Kensington -mallisto. • Materiaali: 92 % puuvillaa, 8 % elastaania • Paino: 220 g/m² • Maastokuvioinen kangas • HH tuotemerkki Koot: S – 4XL\n€33.00 alv 0%\nTee Jays POWER TEE T1100\nOrgaanisesta kammatusta puuvillasta valmistettu T-paita, jossa on erinomainen hinta-laatusuhde. Niskalappu on irrotettava, joten voit brändätä paidan uudelleen! • 100 % orgaanista kampapuuvillaa • Paino: 140 g/m² • Vahvistettu olka-niskasauma • Lycraa® sisältävä kaksinkertainen kaula-aukko • Irrotettava tuotelappu Koot: XS – … Lue lisää\n€7.50 – €9.90 alv 0%\nSky ORION HEIJASTAVA PIPO 91088\n• Ulkopinta: 62 % akryyliä, 38 % polyesteriä • Vuori: 100 % lyhytnukkainen polyesterifleece • Ilman pystysaumaa • Soveltuu käytettäväksi kypärän alla • Pituus 21 cm • Kokotoleranssi +/- 1 – 2 cm • Suositeltu merkkaustapa: brodeeraus, lämpösiirto ja merkki … Lue lisää