Toimintakertomus Korkein hallinto-oikeus Hallinto-oikeudet Markkinaoikeus Vakuutusoikeus Korkein hallinto-oikeus - PDF\nToimintakertomus Korkein hallinto-oikeus Hallinto-oikeudet Markkinaoikeus Vakuutusoikeus Korkein hallinto-oikeus\nDownload "Toimintakertomus 2013. Korkein hallinto-oikeus Hallinto-oikeudet Markkinaoikeus Vakuutusoikeus. 10.3.2014 Korkein hallinto-oikeus"\nErkki Mauno Ranta\n1 Toimintakertomus 2013 Korkein hallinto-oikeus Hallinto-oikeudet Markkinaoikeus Vakuutusoikeus Korkein hallinto-oikeus\n2 Sivu 2 / 46 SISÄLLYSLUETTELO ESIPUHE... 4 HALLINTOLAINKÄYTTÖ PERUSTOIMINTANA... 7 Hallintotuomioistuinjärjestelmä... 7 Hallintolainkäytön merkitys yhteiskunnassa... 8 Hallinto-oikeuksien ratkaisuja... 9 HALLINTOTUOMIOISTUINTEN TOIMINTATIETOJA VUODELTA Hallintotuomioistuimiin saapuneet asiat Korkein hallinto-oikeus Alueelliset hallinto-oikeudet Vakuutusoikeus Markkinaoikeus Ahvenanmaan hallintotuomioistuin Hallintolainkäytön vaikuttavuus Ratkaistujen asioiden käsittelyajat Vireillä olevien asioiden määrät ja ikärakenne Joustavat ratkaisukokoonpanot Toimintamäärärahat ja toimintamenot TOIMINTAYMPÄRISTÖ JA TOIMINNAN KEHITTÄMINEN Rakenteelliset uudistukset Hallinto-oikeuksien rakenneuudistus Hallintolainkäyttöön liittyvät kehittämishankkeet Valituslupajärjestelmän käyttöalan laajentaminen Oikeudenkäynnin viivästymisen hyvittäminen Virkamieslautakunnan ja maaseutuelinkeinojen valituslautakunnan asiat hallinto-oikeuksiin Tietotekniikan kehittäminen Hallintotuomioistuinten toimitilat HENKILÖSTÖ Henkilöstörakenne Työhyvinvointi Koulutus SISÄINEN VALVONTA, ARVIOINTI- JA VAHVISTUSLAUSUMA Ulkoinen ohjaus Sisäinen valvonta Toiminnan arviointi Keskeiset toimintaan vaikuttaneet tekijät... 36\n3 Sivu 3 / 46 LIITELUETTELO LIITE 1. HALLINTOTUOMIOISTUINTEN TULOKSELLISUUS LIITE 2. HALLINTO-OIKEUKSIEN TUOTTAVUUDEN TUNNUSLUKUJA LIITE 3. HALLINTOTUOMIOISTUINTEN TOIMINTAMENOT LIITE 4. HALLINTO-OIKEUKSIEN TUOMIOPIIRIT LIITE 5. HALLINTO-OIKEUKSIEN TUOMIOPIIRIT LIITE 6. HALLINTOTUOMIOISTUINTEN YHTEYSTIEDOT... 46\n4 Sivu 4 / 46 ESIPUHE Perustuslaissamme vahvistettuun suomalaiseen oikeusvaltioperiaatteeseen kuuluu keskeisenä elementtinä hallinnon lainalaisuus eli se, että kaiken julkisen vallan käytön tulee perustua lakiin. Yksilön kannalta saman asian toisena puolena on toimiva oikeusturva jokaiselle kuuluvana perusoikeutena. Kaikkialla maailmassa näin ei valitettavasti vielä ole. Oikeusturvan toteutumiseksi kaikista yksittäisistä hallintoviranomaisten päätöksistä, aina kunnan viranhaltijasta tai lautakunnan jaostosta valtioneuvostoon saakka, on meillä mahdollisuus valittaa oikeudellisin perustein hallintotuomioistuimeen. Hallintotuomioistuin siis jokin alueellisista hallinto-oikeuksista, markkinaoikeus, vakuutusoikeus tai korkein hallinto-oikeus onkin kaikista eri tuomioistuimistamme käytännössä todennäköisimmin se, jonka kanssa tavallinen kansalainen tulee elämänsä jossakin vaiheessa asioimaan, olipa kyse veroista, rakentamisesta, ympäristöstä, sosiaaliturvasta, lastensuojelusta, terveydestä, elinkeinoista, virkasuhteista, vaaleista tai monista muista arkisista asioista. Kun hallintotuomioistuinten ratkaistavaksi kertyy asioita kaikilta yhteiskunnan ja talouden aloilta, juuri niiden päätöksistä paljolti piirtyy yleiskuva suomalaisen oikeusvaltion toiminnasta. Toki oikeusvaltioon ja lainalaiseen hallintoon kuuluu lähtökohtana se, että jo perustasolla kaikki hallinnon ratkaisut ovat mahdollisimmin oikeita ja perusteltuja. Silti aina jossakin osassa asioita vanhan kokemuksen mukaan ilmenee ongelmia ja oikeussuojan tarvetta. Perustuslakiin ankkuroidut itsenäiset hallintotuomioistuimet pitävät yllä kattavaa ja asiantuntevaa lain soveltamisen ohjausta esimerkiksi verotuksen eri sektoreilla, elinkeinoasioissa, julkisissa hankinnoissa, kilpailuasioissa, immateriaalioikeusasioissa, ympäristöluvissa, kaivosasioissa, kaavoituksessa, rakentamisessa, ulkomaalaisasioissa, julkisuusasioissa, kunnallisasioissa sekä sosiaali- ja terveysasioissa. Ne ovat Suomelle merkittävä voimavara sekä tuottavuus- ja kilpailukykytekijä. Myös valtaosassa Euroopan maita on erilliset hallintotuomioistuimet. Näin on esimerkiksi Ruotsissa, Saksassa ja Ranskassa. Sellaisissa maissa, joissa on vain yksi ylin oikeusaste ja yksilinjaiset alemmat asteet, haetaan uudenlaisia ratkaisuja kansalaisten ja yritysten oikeussuojan tehostamiseksi ja oikeudellisen ohjauksen kattavuuden parantamiseksi muissa kuin rikos- ja siviiliasioissa, joihin yksilinjaisten tuomioistuinjärjestelmien toiminta käytännössä yleensä painottuu. Suomen toimivaa järjestelmää kohtaan osoitetaan tässä suhteessa jatkuvasti erityistä kiinnostusta. Hallintotuomioistuinten avainmerkityksestä huolimatta kansalaisten yleinen tietämys hallintolainkäytöstä ei keskimäärin ole kovinkaan hyvä. Kuva yleisessä tietoisuudessa saattaa olla himmeä tai puuttua kokonaan. Osasyy on varmaan sillä, että hallintoprosessi on enimmäkseen kirjallista, vaikka suullisilla käsittelyilläkin on jutun laadusta riippuen oma tärkeä osuutensa. Tosin kansalaisten kuva tuomioistuimista ylimalkaan saattaa nykyään perustua enemmän amerikkalaiseen oikeussaliin kuin mihinkään kotimaiseen nykytodellisuuteen, olivatpa kyseessä yleiset tuomioistuimet tai hallintotuomioistuimet. Tässä meillä itsellämmekin on aina kehittämisen varaa, alkaen ennakoivasta asian-\n5 Sivu 5 / 46 osaisten palvelusta ja selkeästä informaatiosta yksittäisissä jutuissa. Yleisellä viestinnälläkin on oma, yhä keskeisempi osuutensa. Ratkaisujen yhä laajempi saatavuus on olennainen tavoite. Näissä suhteissa verkkoviestintä on viime aikoina ollut perusteellisen kehittämisen kohteena. Viime vuoden aikana on otettu käyttöön täysin uudistetut ajantasaiset julkaisujärjestelmät korkeimmassa hallintooikeudessa ja markkinaoikeudessa; hallinto-oikeuksissa ja vakuutusoikeudessa uudistus jäi vuoden 2014 puolelle. Muutokset ja ongelmat kansalaisyhteiskunnassa ja taloudessa näkyvät usein äkillisestikin hallintotuomioistuinten ratkaistavaksi tulevissa asioissa, niiden määrissä ja asiaryhmäjakautumissa. Tämä edellyttää mahdollisuutta ketterään reagointiin ja toiminnan suuntaamiseen yllättävissäkin tilanteissa. Toki silläkin on rajansa; määräänsä enempää ei yllättävää jutturyöppyä voi kukaan asianmukaisesti ja ajallaan käsitellä, etenkin jos työmäärää tunnistamattomat resurssileikkaukset ovat samaan aikaan viemässä pohjaa jo säännönmukaiseltakin lainkäyttötoiminnalta. Luotan kuitenkin yhä siihen, että toimivan oikeuslaitoksen merkitys maamme kestävän talouden ja yhteiskuntamme koheesion kannalta jatkossakin ymmärretään. Hallintotuomioistuimissa vuosi 2013 on ollut monien merkittävien rakenteellisten uudistusten etenemisen kausi. Hovi- ja hallinto-oikeuksien rakenneuudistus, jossa alueellisten hallinto-oikeuksien määrä vähenee kahdella, uusien Itä-Suomen ja Pohjois-Suomen hallinto-oikeuksien samalla syntyessä, on saanut eduskunnalta sinettinsä siten, että uudet tuomioistuimet aloittavat huhtikuun 2014 alussa. Uudistus on vaatinut kaikilta mukana olevilta pitkäaikaista valmistelua ja varautumista. Tässä minulla on erityinen aihe kiittää kaikkia asianomaisia kärsivällisyydestä ja rakentavasta yhteistyöstä uusien haasteiden edessä, samoin kuin kohta lakkaavia tuomioistuimia ja niiden henkilökuntaa takana olevasta tärkeästä työstä oikeusturvan takaamiseksi maakunnissa. Kuluneen vuoden aikana toteutuneista rakenteellisista uudistuksista on tässä aihetta mainita valtion virkamieslautakunnan lakkauttaminen ja sen tehtävien siirtyminen alueellisille hallintooikeuksille. Tämä oikeuden saatavuuden kannalta periaatteellisesti tärkeä muutos merkitsee samalla yhtenäistä oikeussuojatietä niin valtion virkamiehille kuin kunnallisille viranhaltijoillekin. Merkittävä vuoden 2013 aikana päätetty uudistus on myös syyskuun 2014 alusta toteutuva maaseutuelinkeinojen valituslautakunnan lakkauttaminen ja sen tehtävien siirtyminen osin Hämeenlinnan hallinto-oikeudelle, osin Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle ja osin kaikille hallinto-oikeuksille. Muutokset vahvistavat entisestään hallinto-oikeuksia toimialaltaan laajoina hallintotuomioistuimina. Viime vuoden rakenneuudistuksiin kuuluu vielä myös markkinaoikeuden toimialan laajentaminen sekä Patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunnan lakkauttaminen. Syyskuun 2013 alusta markkinaoikeus on ensimmäisenä oikeusasteena kilpailu- ja valvonta-asioiden sekä hankintaasioiden, teollis- ja tekijänoikeudellisten asioiden sekä markkinaoikeudellisten asioiden erityistuomioistuin.\n6 Sivu 6 / 46 Vaikka korkeimman hallinto-oikeuden ensisijaisena tehtävänä ei olekaan antaa ennakkopäätöksiä, lain soveltamisen ohjaaminen kuuluu vanhastaan sen tehtäviin, ja ratkaisuilla on joka tapauksessa useammankin tasoisia ohjausvaikutuksia. Tämä puoli onkin vähitellen korostunut. Jo kolmena viime vuonna valituslupa-asioita korkeimmassa hallinto-oikeudessa on ollut kutakuinkin saman verran kuin tavanomaisia valitusasioita. Korkein hallinto-oikeus julkaisi ennätyksellisen määrän vuosikirjaratkaisuja, yhteensä 202, ja lisäksi 43 lyhyttä ratkaisuselostetta. Uusi verkkosivusto on syksyllä 2013 avannut myös mahdollisuuden muiden yleisesti kiinnostavien ratkaisujen julkaisemiseen. Oikeusministeriössä viime vuoden lopulla valmistunut laaja valituslupajärjestelmää koskeva lainsäädäntöpaketti on ensimmäinen, vaikka vaikutuksiltaan ehkä vaatimaton, laaja-alainen askel tuohon suuntaan. Joka tapauksessa muutokset korostavat hallintolainkäytön ensi asteessa tapahtuvan päätöksenteon merkitystä. Toisaalta tällaiset uudistukset olisi monestakin syystä ollut paikallaan aloittaa vähentämällä ensin pienimpään mahdolliseen ne vielä melko lukuisat tilanteet, joissa korkein hallinto-oikeus toimii ensimmäisenä ja ainoana oikeusasteena. Tämä olisi osaltaan avannut mahdollisuuden harkita valituslupakynnyksen käyttöönottoa tilanteissa, joissa se nyt ei ole mahdollista. Tämä hallintotuomioistuinten yhteinen toimintakertomus sisältää totuttuun tapaan selvityksen kaikkien hallintotuomioistuinten toiminnasta vuonna Kertomusvuonna työtilanne pystyttiin pitämään hallinnassa käsiteltävien asioiden määrästä, moninaisuudesta ja vaihtelusta huolimatta. Hallintotuomioistuimet onnistuivat haastavassa oikeusturvatehtävässään myös toiminnan taloudellisuutta ja tuottavuutta koskevien tavoitteiden saavuttamisessa valtaosin. Hallintotuomioistuinten ratkaisut ovat edelleenkin varsin edullisia niin julkistalouden kuin asioiden osapuoltenkin näkökulmasta. Asianosainen saa päätöksensä myös joutuisasti, esimerkiksi alueellisissa hallinto-oikeuksissa keskimäärin 7,9 kuukaudessa. Tässäkään yhteydessä en voi jälleen olla korostamatta nykyistä tehokkaamman ja toimivamman sähköisen lainkäytön rakentamisen välttämättömyyttä. Siltä suunnalta tuottavuustoimenpiteiden painopisteenkin pitää löytyä. Helsingissä, helmikuun 28. päivänä 2014 Pekka Vihervuori Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti\n7 Sivu 7 / 46 HALLINTOLAINKÄYTTÖ PERUSTOIMINTANA HALLINTOTUOMIOISTUINJÄRJESTELMÄ Hallintotuomioistuimet antavat oikeusturvaa sekä edistävät yhteiskunnassa oikeudenmukaisuutta, turvallisuutta, järjestystä, hyvinvointia, taloudellista toimintaa ja hallinnon toimivuutta. Hallintotuomioistuimet ratkaisevat usean sektorin asioita kuten verotusta, taloudellista kilpailua, maankäyttöä, rakentamista, ympäristönsuojelua, liikenneyhteyksiä, toimeentuloturvaa, sosiaali- ja terveydenhuoltoa, lastensuojelua ja maahanmuuttoa koskevia asioita. Hallintotuomioistuimet 1 toimivat oikeusturvan ja laillisuuden takeena julkisen vallankäytön alueella. Hallintolainkäytön tehtävä on kaksitahoinen: toimia yhtä aikaa sekä julkisen vallan laillisuuden kontrolloijana että oikeussuojan antajana yksityisille, yrityksille ja yhteisöille. Yleisiä hallintotuomioistuimia ovat perustuslain 98 :n mukaisesti korkein hallinto-oikeus ja alueelliset hallinto-oikeudet. Yleissääntö on, että hallintoviranomaisen päätöksestä valitetaan yleiseen alueelliseen hallintotuomioistuimeen. Erikseen määrätyillä toimialoilla tuomiovaltaa käyttävät erityistuomioistuimina markkinaoikeus ja vakuutusoikeus. Tietyissä asiaryhmissä muutosta haetaan erityistuomioistuimelta tai valitetaan suoraan korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Kuva 1. Valittaminen viranomaisen päätöksestä hallintotuomioistuimiin. 1 Ellei toisin mainita, toimintakertomuksessa hallintotuomioistuimilla tarkoitetaan korkeinta hallinto-oikeutta, alueellisia hallintooikeuksia, vakuutusoikeutta ja markkinaoikeutta.\n8 Sivu 8 / 46 HALLINTOLAINKÄYTÖN MERKITYS YHTEISKUNNASSA Julkisen vallan käyttö on ollut Suomessa jo varhaisista vaiheista lähtien lakiin sidottua. Tähän on liittynyt pitkään myös mahdollisuus saada julkisen vallan käytön laillisuus jälkikäteen tutkittavaksi. Hallintolainkäytön muutoksenhakujärjestelmä ja muutoksen hakemisen keinot ovat jatkuvasti kehittyneet. Hallintolainkäyttö on jo maamme itsenäistyessä eriytetty muusta lainkäytöstä, eli siviili- ja rikosprosessista. Yhtäältä kansalaisvapaudet, muut perusoikeudet ja ihmisoikeuksien suoja sekä toisaalta erityisesti EU-oikeuden tehokas kansallinen toteuttaminen edellyttävät, että oikeusturva taataan ja hallinnon laillisuusvalvonta toteutetaan riippumattoman tuomioistuinjärjestelmän kautta. Julkisen vallan käytön laillisuuden kontrollointi ei rajoitu pelkästään vallankäytön muotojen tarkastelemiseen, vaan siinä on mentävä syvemmälle eli asian sisältöön. Hallintotuomioistuimissa julkisen vallan käytön laillisuuden kontrolli ja oikeussuojan antaminen yksityisille kytkeytyvät jo historiallisen kehityksenkin kautta luontevasti ja toimivasti yhteen. Korkeimman hallinto-oikeuden hallintolainkäytön vaikuttavuutta koskevassa tutkimuksessa selvitettiin hallintotuomioistuinten ratkaisujen merkitystä hallinnon toimivuudelle. 2 Tutkimuksessa laskettiin, että julkista valtaa käyttävät viranomaiset tekevät hallinnon eri aloilla ja tasoilla vuosittain arviolta miljoonaa hallintopäätöstä, joihin voi hakea muutosta hallintotuomioistuimilta. Kun hallintotuomioistuimet ratkaisevat noin valitusta vuodessa ja korkeimmassa hallintooikeudessa on noin asiaa, voidaan suomalaisen hallinnon arvioida toimivan yleisesti ottaen erittäin hyvin. Hallintopäätösten suuri määrä osoittaa myös sen, että valitusten määrä voisi hallintotuomioistuimissa nousta nopeasti, mikäli lainsäädännössä on tulkinnanvaraisuuksia tai epäselvyyksiä tai jos päätöksentekomenettely hallinnossa ei toimisi. Esimerkkinä tästä on autoverotuksen tulkinnan muuttuminen Euroopan unionin tuomioistuimen antaman linjauksen vuoksi, mikä aiheutti hallinto-oikeuksissa ruuhkan. Yleisten tuomioistuinten rinnalla toimivat hallintotuomioistuimet eivät ole kansainvälisessä vertailussa poikkeus, vaan erityisesti Suomeen verrattavissa maissa pikemminkin pääsääntö. Euroopan unionin 15 vanhasta jäsenmaasta erillisiä hallintotuomioistuimia on kaikissa muissa paitsi Tanskassa, Isossa-Britanniassa ja Irlannissa. Korkein hallinto-oikeus on ollut aktiivinen Euroopan unionin tuomioistuimelle osoitettujen ennakkoratkaisupyyntöjen tekijä. Suomesta on vuosina tehty 83 ennakkoratkaisupyyntöä, joista korkein hallinto-oikeus on tehnyt yli puolet eli 42. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ei antanut Suomelle kertomusvuonna sellaisia tuomioita, jotka koskisivat suomalaisessa hallintoprosessissa käsiteltyä asiaa. 2 Oikeusturvan todellisuus,\n9 Sivu 9 / 46 HALLINTO-OIKEUKSIEN RATKAISUJA Rovaniemen hallinto-oikeuden kiinteistöveroa koskeva ratkaisu on esimerkkinä kaivostoiminnan vaikutuksesta hallinto-oikeuksien ratkaisuihin. Verotuksessa kiinteistöllä olevat ja hyödynnetyt malmivarat oli otettu huomioon kiinteistön käyvän arvon määrityksessä. Hallinto-oikeus katsoi, ettei oikeutta kaivoskivennäisten hyväksi käyttämiseen ollut pidettävä sellaisena kiinteistönä tai sen ainesosana, josta olisi voitu määrätä kiinteistövero silloinkaan, kun kiinteistön omistaja on myös kaivosoikeuden haltija. FINLEX - Hallinto-oikeuden päätöksiä: Rovaniemen HAO /0159/1 Turun hallinto-oikeuden ratkaisuista yhteiskunnallisesti merkittävimpiä olivat Turun kauppatorin ja sen ympäristön tulevaa maankäyttöä koskevat ratkaisut Toriparkin ( Nro 13/0073/1) ja Torinkulman korttelin ( Nro 13/0190/1) asemakaavoista. Oikeuskysymyksinä olivat muun muassa maanalaisen rakentamisen vaikutukset ympäröivään rakennuskantaan ja rakennetun ympäristön suojelu. Asemakaavat katsottiin lainmukaisiksi. Päätöksillä on suuri merkitys Turun kaupungin keskeisen miljöön tulevalle ilmeelle ja keskustan kehittymiselle. Turun hallinto-oikeus Nro 13/0190/1 ja Nro 13/0073/1 Kuopion hallinto-oikeuden Kolin keskusta-alueen osayleiskaavaa koskevassa päätöksessä oli kysymys muun ohella siitä, voidaanko valtioneuvoston periaatepäätöksessä mainittuun valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen sijoittaa matkailupalveluiden alue, jota ei ollut maakuntakaavassa osoitettu matkailupalveluiden alueeksi. Alue sijaitsi Kolin kansallispuiston välittömässä läheisyydessä. Hallinto-oikeus päätyi siihen, että maakuntakaava oli ollut riittävästi ohjeena yleiskaavaa laadittaessa siten kuin maankäyttö- ja rakennuslain 32 :n 1 momentissa säädetään ja osayleiskaava oli myös maankäyttö- ja rakennuslain 39 :n 2 momentin sisältövaatimusten mukainen maiseman vaalimisen osalta. Kuopion hallinto-oikeus nro 13/0436/3 Vaasan hallinto-oikeus antoi päätöksen Helsinki-Vantaan lentoaseman ympäristölupa-asiassa. Valittajina (yhteensä 39 valitusta) oli viranomaistahoja, yksityishenkilöitä, asukasyhdistyksiä ja luvan saaja Finavia Oyj. Keskeisimmät valitusteemat olivat meluhaitat, päästöt maaperään, pohjavesiin ja pintavesiin, ympäristöluvan suhde kaavoitukseen ja ilmailulain säännöksiin sekä ympäristövaikutusten arviointimenettelyn tarve. Vaasan hallinto-oikeus nro 13/0230/1 Hämeenlinnan hallinto-oikeudessa on ratkaistu tuulivoimaloiden sijoittamista koskeva asia, jossa rakentaminen voitiin ratkaista suunnittelutarveasiana. Kyse oli kuuden 2-3 MW nimellistehoisen tuulivoimalan rakentamisesta noin 200 hehtaarin suuruiselle metsätalousalueelle. Alueella ei ollut erityisiä luonto- tai muita arvoja. Lähimmät suojelualueet sijaitsivat 1-5 kilometrin etäisyydellä alueen rajasta. Hanke oli otettu maakunnalliseen tuulivoima-\n10 Sivu 10 / 46 alueiden kohdeluetteloon ja ympäröivä asutus oli vähäistä. Suunnittelutarveratkaisu mahdollistaa kyseisen alueen käyttöön liittyviä toimenpiteitä, kuten tuulivoimaloiden sekä näihin liittyvien kokoamis- ja pystytysalueiden sekä huoltoteiden rakentamista. FINLEX - Hallinto-oikeuden päätöksiä: Hämeenlinnan HAO /0146/2 Hämeenlinnan hallinto-oikeudessa on ratkaistu tuulivoimaloiden sijoittamista koskeva asia, jossa rakentamista ei voitu ratkaista suunnittelutarveasiana. Kyseessä oli viiden 3 MW tuulivoimalan rakentaminen lähelle aiemmin rakennettua pienempää tuulivoimalaa. Voimaloiden kokonaiskorkeus on metriä ja ne oli tarkoitus sijoittaa kallioiselle talousmetsäalueelle. Maakuntakaavassa rakennuspaikka sijoittuu osittain valtakunnallisesti arvokkaaksi luokitellulle kallioalueelle. Lähimmillään 1,5 km:n etäisyydellä on maakunnallisesti arvokas kulttuuriympäristö ja noin kilometrin etäisyydellä on kulttuurihistoriallisesti merkittävä kohde. Hanke poikkesi selvästi alueella ennestään olevasta rakentamisesta ja alueen nykyisestä maankäytöstä, joten tuulivoimarakentamisen edellytykset tuli tutkia kyseiselle alueelle laadittavalla kaavalla. FINLEX - Hallinto-oikeuden päätöksiä: Hämeenlinnan HAO /0072/2 Helsingin hallinto-oikeuden ratkaisu on esimerkkinä hallintolain tasapuolisen kohtelun ja yhdenvertaisuuslain yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden soveltamisesta. Kaupungilla oli alueellaan kesämaja-alueita, joita kaupunki oli vuokrannut eri yhdistyksille, jotka olivat edelleen vuokranneet majanpaikkoja yksityisille kaupunkilaisille. Kaupunki oli hyväksynyt sotainvalidien osalta periaatteet, joilla rajoitettiin majanpaikkojen vuokraamista ja majojen pitoa sekä vuokraoikeuden siirtoa. Kaupunki ei ollut vaatinut samoja rajoituksia muilta kesämajayhdistyksiltä tai niiden jäseniltä. Hallinto-oikeus katsoi, että kaupunginhallituksen päätökset olivat hallintolain tasapuolisen kohtelun ja yhdenvertaisuuslain yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden vastaiset ja kumosi kaupunginhallituksen päätökset lainvastaisina. FINLEX - Hallinto-oikeuden päätöksiä: Helsingin HAO /0107/2 Helsingin hallinto-oikeuden päätöksessä oli kysymys konsernin emoyhtiön erilaisten toimintojen, kuten konsernijohtamisen, hallintopalvelujen myynnin ja emoyhtiön oman hallinnon vaikutuksesta sen arvonlisäverollisen liiketoiminnan ja hankintoihin sisältyneen arvonlisäveron vähennysoikeuden laajuuteen. Tytäryhtiöiden omistamisen, osakkeenomistajan oikeuksien käyttämisen ja osakeomistukseen perustuvien merkittävien osinkojen saamisen katsottiin olevan arvonlisäverotuksen soveltamisalan ulkopuolelle jäävää toimintaa, eikä emoyhtiöllä ollut arvonlisäveron vähennysoikeutta näiltä osin. Päätöksessä käsiteltiin myös hallintopalvelujen myyntiin osittain liittyviin hankintoihin sisältyneen arvonlisäveron vähennysoikeuden jakoperustetta, jonka osalta valituksenalaiset päätökset kumottiin ja palautettiin Verohallinnolle uudelleen käsiteltäväksi. Päätös voi vaikuttaa laajalti konsernien emoyhtiöiden arvonlisäveron vähennysoikeuden määrittämiseen. Päätös voi selkeyttää ja yhdenmukaistaa verovelvollisille ja Verohallinnolle\n11 Sivu 11 / 46 vastaavanlaisten emoyhtiöiden arvonlisäverotuksellista asemaa sekä sitä, miltä osin ja millaisella jakoperusteella hankintoihin sisältyvän arvonlisäveron vähennysoikeutta arvioidaan vastaavanlaisissa tilanteissa. FINLEX - Hallinto-oikeuden päätöksiä: Helsingin HAO /1360/4 Helsingin hallinto-oikeuden päätöksessä on kysymys sosiaalihuollon asiakkaan asiakasmaksusta. Kunta oli sijoittanut sosiaalihuollon asiakkaan yksityiseen palvelutaloon ja päättänyt periä häneltä maksukyvyn mukaan määräytyvän asiakasmaksun lisäksi tarvikemaksun. Jotta kunnan järjestämää asumispalvelua voitiin pitää laissa tarkoitetulla tavalla järjestettynä, tuli asiakkaan maksettavien kustannusten olla tämän maksukyvyn mukaisia. Jos kunta järjesti palvelut ostamalla ne yksityisiltä palveluntuottajilta, asiakkaalta voitiin kuntalaisten yhdenvertaisen kohtelun vuoksi periä vain samat maksut ja korvaukset kuin kunnan itsensä tuottamista vastaavista palveluista. Päätös kumottiin, koska tarvikemaksua ei oltu otettu huomioon asiakasmaksua määritettäessä. FINLEX - Hallinto-oikeuden päätöksiä: Helsingin HAO /0869/6 Helsingin hallinto-oikeus katsoi, että eläketulon lisäveroa koskevan lainkohdan esitöistä ilmenevät tavoitteet, joihin suurta eläketuloa saavien verovelvollisten verotuksen kiristämisellä pyritään, olivat yleisen edun mukaisia, yleisesti hyväksyttäviä ja verotuksen yleisten tavoitteiden mukaisia. Eläketulon lisäveron käyttöönotolle oli perustuslain 6 :n 2 momentissa tarkoitettu hyväksyttävä peruste, eikä säännöksen soveltaminen ollut perustuslain 106 :ssä tarkoitetussa ilmeisessä ristiriidassa perustuslain kanssa. FINLEX - Hallinto-oikeuden päätöksiä: Helsingin HAO /0976/6 Oulun hallinto-oikeus katsoi, että esiopetuksen oppilaalla oli perusopetuslain nojalla oikeus maksuttomaan kuljetukseen aamuisin kotoaan suoraan esiopetukseen, vaikka hän oli esiopetuksen lisäksi päivähoidon tarpeessa. Hallinto-oikeuden kanta poikkeaa yleisesti kunnissa noudatetusta käytännöstä, jossa päivähoitoon osallistuvalla esiopetuksen oppilaalla ei katsota olevan oikeutta kuljetukseen. FINLEX - Hallinto-oikeuden päätöksiä: Oulun HAO /0607/1 Oulun hallinto-oikeus katsoi, että kuntien yhteisesti omistamalle jätehuoltoyhtiölle ei ollut voitu osakassopimuksessa siirtää tehtäviä, joihin sisältyi julkisen vallan käyttöä, eivätkä kunnat olleet voineet siinä sitoutua kunnan järjestämään jätteenkuljetukseen, josta päättäminen kuului kuntien yhteisen jätehuoltoviranomaisen toimivaltaan. Uuden jätelain (646/2011) voimaantulon myötä on ajankohtaiseksi kysymykseksi noussut rajanveto sen suhteen, mitä jätehuollon tehtäviä voidaan siirtää yksityisoikeudellisille yhtiöille ja mitkä tehtävät kuuluvat jätehuoltoviranomaiselle. Oulun hallinto-oikeus nrot 13/ /1 ja 13/ /1 Korkeimman hallinto-oikeuden ratkaisut löytyvät: FINLEX - Korkein hallinto-oikeus Markkinaoikeuden ratkaisut löytyvät: Markkinaoikeus - Ratkaisut Vakuutusoikeuden ratkaisut löytyvät: Vakuutusoikeus - Ratkaisuja\n12 Sivu 12 / 46 HALLINTOTUOMIOISTUINTEN TOIMINTATIETOJA VUODELTA 2013 HALLINTOTUOMIOISTUIMIIN SAAPUNEET ASIAT Vuonna 2013 hallintotuomioistuimiin saapui yhteensä asiaa ja ratkaistiin yhteensä asiaa. Hallinto-oikeuksien ratkaisuista noin 20 prosenttia johti päätöksen muuttamiseen tai päätöksen palauttamiseen päätöksen tehneelle viranomaiselle. 3 Korkeimpaan hallinto-oikeuteen saapuvista asioista noin 80 prosenttia on koskenut alueellisten hallinto-oikeuksien päätöksiä, joten muutokset hallinto-oikeuksien työtilanteessa heijastuvat myös korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Hallintotuomioistuimiin saapuneista asioista suurin osa on yksityisten henkilöiden tekemiä valituksia viranomaisen päätöksen muuttamiseksi. Hallintotuomioistuimissa ei ole niin sanottuja summaarisia massa-asioita juuri lainkaan vaan jokainen ratkaisu edellyttää yksilöllistä harkintaa. Yksilöllinen harkinta hallintolainkäytössä on oikeusvaltiossa oikeusturvan takaamisen kannalta välttämätöntä Korkein hallinto-oikeus Alueelliset hallintooikeudet Vakuutusoikeus Markkinaoikeus Kuva 2. Hallintotuomioistuimiin saapuneet asiat vuosina yhteensä. 3 Ellei toisin mainita, toimintakertomuksen luvut ja tilastot perustuvat oikeusministeriön tuottamiin raportteihin.\n13 Sivu 13 / 46 KORKEIN HALLINTO-OIKEUS Vuonna 2013 korkeimpaan hallinto-oikeuteen saapui asiaa eli vajaa kaksisataa asiaa enemmän kuin vuonna Alueellisten hallinto-oikeuksien päätöksiä koskevia valituksia saapui korkeimpaan hallintooikeuteen 3 743, joka on 91 prosenttia kaikista korkeimpaan hallinto-oikeuden saapuneiden asioiden määrästä. Markkinaoikeuden päätöksiä koskevia valituksia saapui 53. Valtioneuvoston ja ministeriöiden päätöksistä valitettiin 29 asiassa ja muiden viranomaisten päätöksistä 354 asiassa. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa käsiteltävistä asioista suurin asiaryhmä on ulkomaalaisasiat, jotka muodostavat noin neljänneksen kaikista korkeimmassa hallinto-oikeudessa käsiteltävistä asioista. Seuraavaksi suurimmat asiaryhmät ovat sosiaali- ja terveydenhuolto sekä verotus. 4 Korkein hallinto-oikeus ratkaisi viime vuonna asiaa, mikä on lähes 400 asiaa enemmän kuin edellisvuonna ja ylittää tulostavoitteen. Oikeuskäytäntöä ohjaavia niin sanottuja vuosikirjapäätöksiä annettiin 202 kappaletta, mikä sekin on ennätysmäärä. Vuosikirjapäätökset julkaistaan KHO:n verkkosivustolla Ulkomaalaisasioita ratkaistiin ennätyksellisen paljon, yhteensä kappaletta. Kuva 3. Korkeimman hallinto-oikeuden asiamäärät vuosina Korkein hallinto-oikeus, tilastokatsaus Oikeusministeriön (kirjanpitoyksikkö 150) tilinpäätös vuodelta 2013, ajopäivä\n14 Sivu 14 / 46 ALUEELLISET HALLINTO-OIKEUDET Vuonna 2013 hallinto-oikeuksiin saapui asiaa ja hallinto-oikeuksissa ratkaistiin asiaa. Edelliseen vuoteen verrattuna asiamäärä kasvoi kaksi prosenttia, ratkaistujen asioiden määrä väheni kaksi prosenttia ja vireillä olevien asioiden määrä kasvoi neljä prosenttia. 6 Hallinto-oikeudessa käsiteltävien asioiden suurin ryhmä oli edelleen sosiaali- ja terveydenhuoltosasiat, jotka ovat noin kolmannes (31 prosenttia) kaikista asioista. Toiseksi suurin asiaryhmä oli ulkomaalaisasiat vajaa viidennes (18 prosenttia). Veroasioiden osuus kaikista saapuneista asioista oli 12 prosenttia. 0 % 31 % Sosiaali- ja terveydenhuolto 31 % Ulkomaalaisasiat 18 % Veroasiat 12 % 5 % 6 % 7 % 10 % 12 % 12 % 18 % Taloudellinen toiminta mukaan lukien liikenne ja viestintä 12 % Valtio-oikeus ja yleishallinto 10 % Ympäristö 7 % Rakentaminen 6 % Kunnallinen ja muu itsehallinto 5 % Muut asiat alle 1 % Kuva 4. Hallinto-oikeuksiin saapuneet asiat ja niiden osuudet vuonna Ulkomaalaisasioiden määrä hallinto-oikeuksissa on viime vuosina selvästi kasvanut. Edelliseen vuoteen verrattuna vuonna 2011 kasvua oli 30 prosenttia, vuonna 2012 kasvua 14 prosenttia ja vuonna 2013 kasvua jälleen 13 prosenttia. Sosiaali- ja terveydenhuollon asiaryhmässä kasvua oli 2 prosenttia edellisvuodesta. 6 Oikeusministeriön (kirjanpitoyksikkö 150) tilinpäätös vuodelta 2013, ajopäivä\n15 Sivu 15 / 46 Kuva 5. Hallinto-oikeuksien asiamäärät vuosina Hallinto-oikeuksissa asioista 46,4 prosenttia ratkaistiin alle kuudessa kuukaudessa ja alle 12 kuukaudessa 76,1 prosenttia. Yli vuoden vireillä olleita asioita oli Määrä väheni hieman (126 kpl) edellisestä vuodesta. Vuoden 2013 lopussa yli vuoden vireillä olleita asioita oli 9 prosenttia kaikista vireillä olleista asioista. Hallinto-oikeuksissa suullisten käsittelyjen määrä kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna 14 prosenttia. Suullinen käsittely järjestettiin 627 asiassa ja katselmus 61 asiassa. Suullisista käsittelyistä 77 prosenttia järjestettiin lastensuojeluasioissa. Oikeusministeriön erityisseurannassa olevien lastensuojeluasioiden käsittelyaika kasvoi edellisvuodesta 0,2 kuukautta. Hallinto-oikeuksien ratkaisuista noin 20 prosenttia johti muutoksenhaun kohteena olleen päätöksen muuttamiseen tai päätöksen palauttamiseen päätöksen tehneelle viranomaiselle uudelleen käsiteltäväksi. Eniten muutettiin ympäristöasioita (33 prosenttia), rakennusasioita (24 prosenttia) ja veroasioita (21 prosenttia). Noin 11 prosenttia asioista raukesi tai jätettiin tutkimatta. Muutoksenhaku hallinto-oikeuksien päätöksistä on pysynyt vakaana. Vuosittain noin 19 prosentissa päätöksistä on haettu muutosta korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Näistä hallinto-oikeuksien valituksenalaisista päätöksistä korkein hallinto-oikeus on puolestaan pysyttänyt suurimman osan eli noin 92 prosenttia. 7 Oikeusministeriön (kirjanpitoyksikkö 150) tilinpäätös vuodelta 2013, ajopäivä\n16 Sivu 16 / 46 VAKUUTUSOIKEUS Vakuutusoikeus on toimeentuloturva-asioiden erityistuomioistuin. Se toimii ylimpänä muutoksenhakuasteena 90 prosentissa käsittelemistään asioista. Osassa tapaturmavakuutuslainsäädäntöön liittyviä asioita voi valituslupamenettelyn kautta päästä kolmanteen muutoksenhakuasteeseen eli korkeimpaan oikeuteen. Lisäksi korkein hallinto-oikeus voi purkaa vakuutusoikeuden päätöksen, jos asian käsittelyssä vakuutusoikeudessa on tapahtunut menettelyvirhe, joka on voinut olennaisesti vaikuttaa päätökseen. Vakuutusoikeus käsittelee pääasiassa viidestä muutoksenhakulautakunnasta saapuneita valituksia. Muutoksenhakulautakunnat ovat työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta, tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta, sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta, työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta ja opintotuen muutoksenhakulautakunta. Muutoksenhakulautakunnat antavat vuosittain yli päätöstä. Vakuutusoikeudessa käsitellään 40:een eri asiaryhmään liittyviä asioita. Suurin vuonna 2013 saapuneiden asioiden ryhmä oli työeläkeasiat (1 256) ja toiseksi suurin tapaturma-asiat (851). Muita suuria asiaryhmiä olivat kansaneläkeasiat (651), työttömyysturva-asiat (598) ja sairausvakuutusasiat (555). Taulukko 1. Vakuutusoikeuden henkilöstön määrä ja ratkaisutoiminnan tunnuslukuja v Henkilötyövuodet Saapuneet asiat Ratkaistut asiat Käsittelyaika 10,9 10,8 11,5 12,2 12,6 Taulukon luvuista on nähtävissä, että henkilötyövuosien lähes vuosittain tapahtunut vähentyminen, joka on kohdistunut erityisesti lainkäyttöhenkilökuntaan, on vaikuttanut vähentävästi ratkaistujen asioiden määrään sekä toisaalta pidentänyt käsittelyaikoja. Saapuneiden asioiden määrä on vähentynyt vuodesta 2009 vuoteen 2013 noin tuhannella asialla, mutta vireille tulevien asioiden määrässä voi vuosittain olla suurtakin vaihtelua. Suoranaista ruuhkautumista ei ole päässyt tapahtumaan, mutta käsittelyajat ovat kuitenkin vähitellen pidentyneet. Käsittelyaikojen pitenemiseen on osaltaan vaikuttanut myös se, että resurssien vähenemisestä huolimatta vakuutusoikeus on pyrkinyt säilyttämään päätöstensä laatutason ja myös parantamaan sitä. Myös lainopillisten asioiden monimutkaistuminen ja etenkin sähköisesti toimitettujen lisäselvitysten määrän kasvu ovat vaikuttaneet käsittelyaikoihin. Vuonna 2013 vakuutusoikeus jäi tuottavuudelle ja taloudellisuudelle asetetuista tavoitteista. Tämä johtui viime vuodelle osuneesta monesta tekijästä, mutta ennen muuta ratkaisutoiminnan hidastumiseen vaikutti maaliskuussa 2013 tapahtunut vakuutusoikeuden muutto Pasilaan. Tuloksen vähenemiseen vaikutti tilapäisesti myös tuomarien siirtyminen asioiden sähköiseen käsittelyyn päätösten laadinnassa. Viimeksi mainittu on toisaalta johtanut tietotekniikan aiempaa parempaan hyö-\n17 Sivu 17 / 46 dyntämiseen lainkäyttötoiminnassa ja sen kautta asioiden ratkaisemisen jälkeinen jälkityövaihe on saatu selvästi lyhenemään. Vuonna 2014 vakuutusoikeuden tavoitteena on päästä aiempien vuosien ratkaisutasolle. Vuonna 2006 vakuutusoikeuden aloitteesta käynnistynyt vakuutusoikeuslain muutoshanke prosessuaalisten rakenteiden uudistamiseksi on edelleen kesken, minkä johdosta keveämpiä ratkaisukokoonpanoja ei ole saatu käyttöön. Myöskään joustavuuden lisäämistä ratkaisutoimintaan ei ole saatu lainsäädäntöteitse toteutettua, mikä on haitannut toiminnan rationalisointia. Lainmuutosta koskeva hallituksen esitys raukesi eduskunnassa talvella 2011, mutta hanke on sittemmin käynnistynyt uudelleen ja mahdollisesti toteutuu nykyisen eduskunnan aikana. Vakuutusoikeudessa on viime vuosina tehty monia kehittämistoimenpiteitä. Vuonna 2010 vakuutusoikeudessa toteutettu logistiikkaprojekti on palkittu Eurooppa-tasolla ja sitä on hyödynnetty muissa hallintotuomioistuimissa, kuten eräitä muitakin vakuutusoikeudessa toteutettuja hankkeita. Myös siirtymisessä sähköiseen käsittelyyn vakuutusoikeus on kuulunut edelläkävijöihin. Viime vuonna vakuutusoikeudessa siirryttiin selkeään tuomarikohtaiseen tulostavoitejärjestelmään ja luotiin sitä varten seurantajärjestelmä. Parhaillaan vakuutusoikeudessa toimii esivalmistelun kehittämistyöryhmä, minkä lisäksi päätösten rakennetta rationalisoidaan ja pilotointina kokeillaan uutta juttujen jakojärjestelmää. Näillä kaikilla kehittämistoimenpiteillä pyritään kompensoimaan käsittelyaikojen kasvuun vaikuttavia tekijöitä ja lyhentämään käsittelyaikoja. 1 % 0 % 2 % 0 % 5 % 4 % 4 % 27 % Työeläkeasiat Kansaneläkeasiat Tapaturma-asiat Sairausvakuutuslain mukaiset asiat 5 % Työttömyysturva-asiat Asumistukiasiat 5 % Muut asiat Kuntoutusasiat Opintotukiasiat 9 % 14 % Vammais- ja hoitotukiasiat Rikosvahinkoasiat Sotilasvamma-asiat alle 11 % 13 % Palkkaturva-asiat Sosiaaliturvan soveltamisasiat Kuva 6. Vakuutusoikeuteen saapuneet asiat ja niiden osuudet vuonna 2013.\n18 Sivu 18 / 46 MARKKINAOIKEUS Markkinaoikeus alkoi käsitellä aiempien asiaryhmien lisäksi teollis- ja tekijänoikeudellisia valitus- ja riita-asioita sekä eräitä muitakin uusia asiaryhmiä. Tämän vuoksi vuoden 2013 tilastotiedot eivät ole suoraan verrattavissa edellisten vuosien tietoihin. Uudistuksen jälkeenkin julkiset hankinnat ovat markkinaoikeuden suurin asiaryhmä: vuonna 2013 julkisia hankintoja koskevien valitusten osuus kaikista asioista oli 77 prosenttia. Vuonna 2013 markkinaoikeuteen saapui 694 asiaa ja se ratkaisi 558 asiaa. Saapuneita asioita oli enemmän kuin ratkaistuja, koska markkinaoikeuteen siirtyi Patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakuntaan lukien tulleet tavaramerkkivalitukset ja lukien tulleet patenttivalitukset. Markkinaoikeus saavutti oikeusministeriön kanssa sovitun tulostavoitteen 550. Julkisia hankintoja koskevien valitusten määrä kasvoi edellisten vuosien tapaan, vuonna 2013 kasvu oli 18 prosenttia. Markkinaoikeus kykeni vastaamaan kasvuhaasteeseen: julkisia hankintoja koskevien ratkaisujen määrää kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna 16 prosentilla. Markkinaoikeudessa asioiden keskimääräinen käsittelyaika oli kertomusvuonna 6,4 kuukautta. Keskimääräinen käsittelyaika laski edelliseen vuoteen verrattuna (7,3) ja alitti käsittelyaikatavoitteen 7 kuukautta. TOIMINTAYMPÄRISTÖN MUUTOKSISTA Teollis- ja tekijänoikeudellisten asioiden oikeuskäsittely keskitettiin markkinaoikeuteen lukien markkinaoikeudesta annetulla lailla (99/2013) ja lailla oikeudenkäynnistä markkinaoikeudessa (100/2013) sekä eräillä muillakin laeilla. Markkinaoikeuden käsiteltäviksi siirtyivät aiemmin Patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunnassa käsitellyt teollisoikeudelliset valitusasiat eli valitukset Patentti- ja rekisterihallituksen rekisteröintipäätöksistä muun muassa patentti-, hyödyllisyysmalli-, tavaramerkki- ja mallioikeusasioissa. Markkinaoikeuden käsiteltäviksi siirtyivät lisäksi aiemmin Helsingin käräjäoikeudessa käsitellyt teollisoikeudelliset riita- ja hakemusasiat, muun muassa patenttia, hyödyllisyysmallia, tavaramerkkiä ja mallioikeutta koskevat loukkaus- ja mitättömyyskanteet sekä turvaamistoimiasiat. Myös tekijänoikeudelliset riita- ja hakemusasiat keskitettiin markkinaoikeuteen. Markkinaoikeuden käsiteltäviksi siirtyivät myös aiemmin Helsingin hallintooikeudessa käsitellyt valitukset Viestintäviraston verkkotunnuslain nojalla tekemistä päätöksistä. Markkinaoikeuden päätökseen valitusasiassa saa hakea muutosta korkeimmalta hallinto-oikeudelta vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan. Vuoden 2013 lopulla annetulla lailla 1130/2013 Patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunta lakkautettiin kokonaan. Tämän seurauksena markkinaoikeuteen siirtyivät vuoden 2014 alussa valituslautakunnan vanhat, ratkaisemattomat asiat vanhin vuodelta 2007 yhteensä 173 valitusta. IPR-tuomioistuinuudistuksen yhteydessä markkinaoikeuteen perustettiin 10 uutta tuomarivirkaa, kahdeksan markkinaoikeustuomarin virkaa ja kaksi markkinaoikeusinsinöörin virkaa. Markkinaoikeudessa työskentelee siten, sivutoimisten asiantuntijoiden lisäksi, vakinaisessa tuomarivirassa kaksi tekniikan alalta ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanutta tuomaria. Tällaista virkaa ei aiem-\n19 Sivu 19 / 46 min ole ollut. Virat herättivät poikkeuksellisen suurta kiinnostusta myös tuomioistuinlaitoksen ulkopuolella. Nimitetyiksi tulleiden taustoja voi luonnehtia seuraavasti: 3 asianajaja, 2 käräjäoikeus, 2 PRH, 1 KKO/KHO, 1 hovioikeus, 1 patenttitoimisto. Uudistuksen päätavoitteena on teollisoikeuksien myöntämisen sekä teollis- ja tekijänoikeuksien toteuttamisen tehostaminen. Uudelle IPRtuomioistuimelle on asetettu suuria odotuksia, joten markkinaoikeus työskentelee merkittävän haasteen edessä. Vuoden 2013 alussa tuli voimaan finanssivalvonnasta annetun lain uudistus 752/2012. Uudistuksen jälkeen Finanssivalvonta voi määrätä rikemaksun tai enintään miljoonan euron seuraamusmaksun, josta voi valittaa markkinaoikeuteen. Yli miljoonan euron seuraamusmaksun määräämisestä Finanssivalvonta tekee esityksen markkinaoikeudelle. Valituksia tai esityksiä ei ensimmäisenä vuotena tehty, mutta pankkimaailman tunnetut eurooppalaiset ongelmat antavat aiheen seurata tulevaa kehitystä. Julkisia hankintoja koskevien valitusten määrä on viime vuosina kasvanut vuosittain yli 50:llä. Viime vuonna kasvu oli 83 eli 18 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna. Ei ole merkkejä, että valitusten määrän kasvu pysähtyisi. Samaan aikaan valituksen kohteena olevien hankintojen arvo on kasvanut ja valitukset ovat muuttuneet sisällöllisesti ja oikeudellisesti vaikeammiksi. Vuonna 2013 noin puolessa ratkaistuista valituksista riitautetun hankinnan arvo oli yli miljoona euroa. Valtion, kuntien ja muiden hankintayksikköjen häiriöttömän toiminnan kannalta on välttämätöntä, että hankintaasioiden käsittelyajat ovat lyhyet. Julkisia hankintoja koskevien valitusten keskimääräinen käsittelyaika on markkinaoikeudessa nyt noin 6,5 kuukautta, mutta on hyvin haasteellista, miten kehityksen jatkuessa edellä kuvatulla tavalla käsittelyajat kyetään pitämään nykyisellä tasolla. MARKKINAOIKEUDEN MERKITTÄVIÄ RATKAISUJA VUONNA 2013 Pääkaupunkiseudulla toteutetaan paraikaa poikkeuksellisen paljon uusia, suuria joukkoliikenneratkaisuja. Nämä yhteiskunnallisesti merkittävät ja taloudellisesti arvokkaat hankinnat ovat vuoden aikana työllistäneet myös markkinaoikeutta. Hankkeiden suunnitellussa aikataulussa toteutumisen kannalta on ollut tärkeää, että markkinaoikeus on kyennyt ratkaisemaan valitukset kohtuullisessa ajassa niin, että hankkeiden toteutukset eivät viivästy ainakaan markkinaoikeuskäsittelyn vuoksi. Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä HSL on uudistamassa Helsingin seudun julkisen liikenteen lippu- ja informaatiojärjestelmää. Hankinnan ennakoitu kokonaisarvo on 90 miljoonaa euroa. Jutussa jouduttiin arvioimaan, oliko voittanut tarjoaja sisällyttänyt tarjoukseensa tarjouspyynnössä kielletyn hintavarauman. Markkinaoikeus katsoi tarjouksessa olleen kielletyn hintavarauman ja velvoitti HSL:n maksamaan hyvitysmaksuna 2 miljoonaa euroa. Markkinaoikeudessa äänestettiin ratkaisusta, käsittely jatkuu valituksen johdosta korkeimmassa hallinto-oikeudessa. (MAO 361/13) FINLEX - Markkinaoikeuden päätöksiä: MAO:361/13 Myös Liikennevirasto on uudistamassa joukkoliikenteen lippu- ja maksujärjestelmää. Hankinnan ennakoitu kokonaisarvo on 10 miljoonaa euroa. Jutussa jouduttiin arvioimaan, oliko neuvottelume-\n20 Sivu 20 / 46 nettelyyn valittu yhtiö osallistumishakemuksessaan täyttänyt hankintayksikön asettamat vaatimukset immateriaalioikeuksien osalta sekä olivatko ehdokkaiden valintaperusteet epätäsmällisiä niin, että ne antoivat hankintayksikölle rajattoman valinnanvapauden. Markkinaoikeus hylkäsi valituksen. Päätöksestä on valitettu korkeimpaan hallinto-oikeuteen. (MAO 231/13) FINLEX - Markkinaoikeuden päätöksiä: MAO:231/13 Markkinaoikeus on käsitellyt useita Länsimetron, Pisararadan ja Kehäradan rakentamiseen liittyviä valituksia. Länsimetron virtakiskojen hankinnan ennakoitu kokonaisarvo on 6 miljoonaa euroa. Valituksen johdosta markkinaoikeudessa jouduttiin arvioimaan muun muassa, oliko Länsimetro Oy menetellyt valittajaa kohtaan syrjivästi tai epätasapuolisesti suorittaessaan tarjousten vertailun virtakiskojen teknisten ominaisuuksien lukuarvoilla. Markkinaoikeus hylkäsi valituksen. (MAO 117/13) FINLEX - Markkinaoikeuden päätöksiä: MAO:117/13 Pisararadan alueen kaksi, Nordenskjöldinkadun ylittävien siltojen ja alueen suunnittelupalvelun hankinnan ennakoitu kokonaisarvo on noin miljoona euroa. Jutussa jouduttiin arvioimaan, oliko Liikennevirasto menetellyt oikein sulkiessaan valittajan tarjouskilpailusta sillä perusteella, että valittajan kanssa samaan konserniin kuuluva tarjoaja oli osallistunut hankinnan valmisteluun ja silläkin perusteella, että se aiheuttaisi suunnittelijakonsulttina toimineen yhtiön esteelliseksi tulemisen sopimuskauden aikana. Markkinaoikeus kumosi päätöksen, jolla valittaja oli suljettu tarjouskilpailusta. Päätöksestä on valitettu korkeimpaan hallinto-oikeuteen. (MAO 546/13) FINLEX - Markkinaoikeuden päätöksiä: MAO:546/13 Kuva 7. Markkinaoikeuden asiamäärät vuosina\n21 Sivu 21 / 46 AHVENANMAAN HALLINTOTUOMIOISTUIN Ahvenanmaan hallintotuomioistuin takaa oikeussuojan hallintoasioissa ja samalla ottaa huomioon Ahvenanmaan itsehallinnon ja lainsäädännön erityispiirteet. Ahvenanmaan maakunnassa, joka muodostaa hallintotuomioistuimen tuomiopiirin, on noin asukasta. Hallintotuomioistuin toimii Ahvenanmaan käräjäoikeuden yhteydessä. Hallintotuomioistuimessa on yksi vakituinen hallintotuomari, jonka lisäksi tuomioistuimen kokoonpano muodostuu käräjäoikeuden laamannista ja käräjätuomareista. Hallintotuomari toimii lainkäytössä puheenjohtajana ja käräjäoikeuden laamanni toimii hallinnollisena päällikkönä. Hallintotuomari toimii myös käräjätuomarina. Käräjäoikeuden toimistohenkilökunta hoitaa hallintotuomioistuimen toimistotehtävät. Ahvenanmaan hallintotuomioistuimeen saapui vuonna 2013 yhteensä 118 asiaa, mikä on noin 20 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna. Merkittävästi lisääntyivät ympäristöasiat ja ulkomaalaisasiat kun taas sosiaali- ja terveydenhuoltoasiat sekä veroasiat vähenivät. Ahvenanmaan hallintotuomioistuimessa ratkaistujen asioiden keskimääräinen käsittelyaika oli 8,4 kuukautta ja asioiden keskimääräinen vireilläoloaika oli 6 kuukautta. Suuri osa asioista käsittää Ahvenanmaan maakunnan lainsäädännön soveltamista eikä ole mitenkään harvinaista, että tuomioistuin joutuu ratkaisemaan toimivaltakysymyksiä ja muita ristiriitoja ja jännitteitä valtakunnan ja maakunnan lainsäädännön välillä. Hallintotuomioistuimen virkakieli on ruotsi, mutta itsehallintolain mukaisesti asianosaisilla on oikeus käyttää omassa asiassaan myös suomea. Hallintotuomioistuimen ratkaisut kiinnostavat mediaa ja tuomioistuin onkin vahvistanut tiedottamista. Esimerkiksi Ahvenanmaan ensimmäisen suuren ostoskeskuksen rakentamisasia on herättänyt paljon huomiota. Itsehallinto 19 % 19 % 16 % Ympäristö 16 % Rakentaminen 13,5 % 3 % Ulkomaalaisasiat 13,5 % 8 % 13,5 % Sosiaali- ja terveydenhuolto 11 % Veroasiat 8 % 8 % 8 % 13,5 % Valtio-oikeus ja yleishallinto 8 % Taloudellinen toiminta mukaan lukien liikenne ja viestintä 8 % Muut asiat 3 % 11 % Kuva 8. Ahvenanmaan hallintotuomioistuimeen saapuneet asiat ja niiden osuudet vuonna 2013.\n22 Sivu 22 / 46 HALLINTOLAINKÄYTÖN VAIKUTTAVUUS RATKAISTUJEN ASIOIDEN KÄSITTELYAJAT Ratkaistujen asioiden keskimääräinen käsittelyaika lasketaan valitusasian saapumisesta sen ratkaisuun hallintotuomioistuimessa. Käsittelyaika kuvaa odotettavissa olevaa asian ratkaisuaikaa. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa kaikkien asioiden keskimääräinen käsittelyaika oli 12,2 kuukautta, mikä on 0,4 kuukautta lyhyempi kuin edellisvuonna. Käsittelyaikatavoite 12 kuukautta lähes toteutui. Muutos on noin 3 prosenttia parempi kuin edellisvuonna. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa keskimääräisen käsittelyajan lisäksi asetettu tavoite ratkaista 30 prosenttia kaikista asioista alle kuudessa kuukaudessa ja 60 prosenttia alle 12 kuukaudessa lähes toteutui. Alle kuudessa kuukaudessa ratkaistiin 27,7 prosenttia ja alle 12 kuukaudessa 55,8 prosenttia kaikista asioista. Kokonaisuutena asioita ratkaistiin saman verran kuin uusia asioita tuli vireille. Ulkomaalaisasioista ratkaistiin alle kuudessa kuukaudessa 44,4 prosenttia ja alle 12 kuukaudessa 78,1 prosenttia. Sosiaali- ja terveydenhuoltoryhmän asioista 36,2 prosenttia ratkaistiin alle kuudessa kuukaudessa ja alle 12 kuukaudessa 65 prosenttia. Kaikkien alueellisten hallinto-oikeuksien keskimääräinen asian käsittelyaika oli 7,9 kuukautta, joten tavoite 7,7 kuukautta lähes toteutui. Hallinto-oikeuksien keskimääräiset käsittelyajat vaihtelivat 4,5 ja 10,1 kuukauden välillä. Hallinto-oikeuksien välillä pisimmän ja lyhimmän keskimääräisen käsittelyajan ero lyheni edellisvuoden 5,8 kuukaudesta 5,6 kuukauteen. Vain yhdessä hallinto-oikeudessa keskimääräinen käsittelyaika verrattuna koko maan keskiarvoon ylittyi yli 2,2 kuukautta Korkein hallintooikeus Hallinto-oikeudet Vakuutusoikeus Markkinaoikeus Ahvenanmaan hallintotuomioistuin Kuva 9. Keskimääräiset käsittelyajat hallintotuomioistuimissa vuosina\n23 Sivu 23 / 46 Kansainvälistä suojelua koskevien ja muiden turvapaikka-asioiden käsittely on keskitetty Helsingin hallinto-oikeuteen. Turvapaikka-asioissa käsittelyaika oli 5,9 kuukautta ja nopeutetussa käsittelyssä 8 käsiteltävissä turvapaikka-asioissa 4,7 kuukautta. Tulostavoite on tältä osin saavutettu. Ratkaisutoiminnan keskittäminen turvapaikka-asioihin on edellyttänyt merkittävien voimavarojen siirtoa muilta asiaryhmiltä. VIREILLÄ OLEVIEN ASIOIDEN MÄÄRÄT JA IKÄRAKENNE Keskimääräinen vireilläoloaika kuvaa sitä, minkä ikäisiä asioita on vireillä vuoden lopussa ja siirtyy ratkaistavaksi kertomusvuoden jälkeen. Asioiden keskimääräinen vireilläoloaika lasketaan valitusasian saapumisesta kertomusvuoden loppuun. Vuoden 2013 tulostavoitteiden mukaan käsittelyaikojen lyhentämiseksi kiinnitetään huomiota yli vuoden vireillä olleisiin asioihin, joita hallinto-oikeuksissa arvioitiin olevan vuoden 2013 lopussa asiaa eli 8 prosenttia kaikista vireillä olevista asioista. Toteutunut yli vuoden vireilläolevien asioiden määrä vuoden 2013 lopussa oli asiaa, mikä on 126 asiaa vähemmän kuin edellisenä vuonna. Prosentuaalisesti kaikista vireillä olevista asioista 9 prosenttia on yli 12 kuukautta vireillä olleita. Tavoite ei tältä osin ole täysin toteutunut <3 kk 3-<6 kk 6-<9 kk 9-<12 kk 12-<18 kk 18<24 kk yli 24 kk 0 Helsinki Hämeenlinna Kouvola Kuopio Oulu Rovaniemi Turku Vaasa Kuva 10. Vuoden 2013 lopussa vireillä olleiden asioiden ikärakenne hallinto-oikeuksissa. 8 Näistä suurin osa on EU:n niin sanotun vastuunmäärittämisasetuksen (mikä maa on toimivaltainen) tulkintaa tai ilmeisen perusteettomia turvapaikkahakemuksia koskevia asioita.\n24 Sivu 24 / 46 JOUSTAVAT RATKAISUKOKOONPANOT Ratkaisukokoonpanojen keventäminen on yksi keino käsittelyaikojen lyhentämiseen hallintotuomioistuimissa. Hallinto-oikeuksissa eri käsittelykokoonpanoja käytetään tarkoituksenmukaisesti asian käsittelyn vaatimusten ja toiminnan tehokkuuden kannalta. Hallinto-oikeuksissa on pidetty tärkeänä, että henkilöstörakennetta kehitetään edelleen tuomaripainotteisemmaksi niin, että tuomareita olisi nykyistä enemmän suhteessa esittelijöiden määrään. Käsittelykokoonpanon jäsenen toimiminen asian esittelijänä on lisääntynyt merkittävästi hallintooikeuksissa. Tämä tuomaripainotteinen asian käsittely on toiminut hallinto-oikeuksissa hyvin ja tehostanut lainkäyttötoimintaa. Vuonna 2013 yhden tuomarin kokoonpanossa ratkaistiin noin 17 prosenttia, kahden tuomarin kokoonpanossa noin 32 prosenttia ja kolmen tuomarin kokoonpanossa noin 49 prosenttia asioista. Eli joustavissa kokoonpanoissa käsiteltiin noin puolet ratkaistuista asioista. TOIMINTAMÄÄRÄRAHAT JA TOIMINTAMENOT Valtiontalouden kustannussäästöt ovat näkyneet oikeusministeriön hallinnonalalla tuomioistuinlaitokselle osoitettujen määrärahojen supistumisena. Oikeusministeriön hallinnonalan osuus valtion menoista oli vuoden 2013 talousarviossa vain noin 1,6 prosenttia. Luku kuvaa hyvin, kuinka vähin voimavaroin oikeusturvaa joudutaan tuottamaan sekä kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin kannalta keskeisiä oikeudellisia ongelmia ratkaisemaan. Kaikkien hallintotuomioistuinten (korkein hallinto-oikeus, hallinto-oikeudet, markkinaoikeus ja vakuutusoikeus) osuus talousarvion menoista oli ainoastaan 0,1 prosenttia. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että yksityisille oikeusavustajille maksettaviin palkkioihin oli talousarviossa varattu 60,4 miljoonaa euroa, joka on 0,1 prosenttia valtion talousarvion menoista. Hallintotuomioistuinten toimintamenot vuonna 2012 olivat 56,4 miljoonaa euroa, josta hallinto-oikeuksien toimintamenot olivat noin 34,4 miljoonaa euroa ja korkeimman hallinto-oikeuden toimintamenot noin 10,9 miljoonaa euroa. Vireillä ollut hallinto-oikeuksien rakenneuudistus ja siihen liittyvä virkojen täyttökielto on vaikeuttanut rakenneuudistuksen kohteena olevien tuomioistuinten toimintaa. Hallintotuomioistuinten toiminnan tuloksellisuuden ja taloudellisuuden tunnusluvut on esitetty liitteissä 1, 2 ja 3.


EFHV Hyvinkää XPlane 10 - Yleinen simulaattorikeskustelu - FlightForum.fi\nEFHV Hyvinkää XPlane 10\nAloittanut Olli Laine, Toukokuu 1, 2012\nPostaan muutaman kuvan Hyvinkäästä XP10:lle, joka on tehty lasermittauksin (Bosch Laser Measure Device) ,ja kamerana Samsung WB 700.Kuvat on vielä julkaisemattomasta ja keskeneräisestä projektista, jossa olen mukana.Julkaisusta en vielä tiedä millon tulee ulos.\nKirjoitettu Toukokuu 2, 2012\nTodella upean näköistä. Tiedän, että projekti on kesken, mutta jos tuo nurtsi olisi vähän toisen näköinen, niin äkkiä ei erottaisi aidosta - ei ainakaan näin maallikkona.\nTatu Kantomaa 882\n1 431 viestiä\nSiistin näköisiä malleja.\nMinusta tosin toisessa kuvassa on ehkä rakennuksen mittasuhteissa jotain pielessä?\nJa vielä sellainen pyyntö, että eikö noita kuvia voisi postata suoraan tänne?\nTosta kuvien postaamisesta on juuri saatu satikutia sen takia kun käyttäjä joutuu kirjautumaan sisään, nähdäkseen kuvat.\nMitä mittasuhteisiin tulee, ns illusio mittasuhteista voi johtua simun FOV asetuksesta. Sen takaan, että mallien mitat on millintarkasti samat, mitä ne on tuolla EFHV:llä. Mitat on mitattu Boschin Laser etäisyysmittarilla, GLM 80 PRO:lla . Tarkkuus 1,5mm. Tuo sallittakoon simukäytössä .\nPuusto Xplanessa on scandinavian kitukasvusiin puihin verrattuna aikas mahtavan kokoisia. Tuokin saattaa hämätä mittasuhteiden hahmottamisessa.\nolen vastannut ugh !\ntainno hei... Roskiskatoksen mittoja emme mitanneet. Katoksen mitat perustuu vain siinä käytetyn hienosahatun laudan mittoihin, 95x22.\ntossakohtaa saatta korkeus olla jotain muuta, mitä se oikeesti on. Korjataan lopulliseen versioon. Vaikkakin toi varasto näyttää FOV asetuksen takia leveältä.\nEi ainakaan tällä forumilla tarvitse kirjautua. Ja tosiaan olisi suositeltavaa käytettävyyden kannalta postata ne kuvat nimenomaan tänne. Noihin menee ikä ja terveys, eikä kaikkia jaksa edes sokkona klikkailla auki, kun ei tiedä, mitä sieltä tulee....\nFOV vääristää aikas paljon noissa kuvissa joo, tässä vähä rauhallisempi fov.\nPostaan tähän noi linkkikuvat kanssa.On se mukavampi katella tästä , mutta laatu vähän kärsii.\nIlkka Portti 41\n5 799 viestiä\nKirjoitettu Toukokuu 3, 2012\nKyllä nuo foorumikäyttöön on ihan riittävän hyvälaatuisia.\nOnko tossa maatekstuurissa (nurmikko) joku resoluutio jota ei saa paremmaksi. Tulee hassu kontrasti noihin aidonnäköisten objektien kanssa. Tuon realistisuuden kanssa on vähän niin, että tuota kontrastisuutta pitäis minimoida. Kaikki pitäis olla jotenkin tasapainossa. Kaikkein tärkein on kuitenkin valo ja sen realistinen käyttäytyminen. Kylmässä valossa varjot ovatlämpimät ja lämpimässä kylmät. Ei auta vaikka Ruuvinkantojen pintojen vaihtelut olisi mallinnettu jos valo ei toimi. Muutenkin tuo maiseman sinertävyyden käyttäytyminen on vielä näkemättä simuissa.\nJoka tapauksessa arvostettavaa ahertamista teiltä tekijöiltä.\nNurmialueisiin koitamme keksiä parempaa laatua. Tosin HD Mesh on suomeenkin olemassa.. En ole testannut vielä. Se saattaisi parantaa näkymiä. Tutkimme tuonnempana.\nOnhan tuolla ylempänä olevassa kuvassa muistomerkin ympärillä tarkemmin piirretty nurmikko. Onkos siihen vetäisty jotai tekonurmea päälle?\ntarkemminottaen, se on valokuvasta otettua sammalta..\nOnko kellään mitään kokemuksia tuosta X-Plane HD Scenery Meshistä ja Bonus experimenthal (dese) forestista? Latailen parhaillaan tuota Scandinavia-paketteia...\nNo mutta poja!\nOnkos tämä XPlane 10, joku tulevaisuuden simu, joka jättää FSX:än, FS9:n taakseen ja tuleeko koko suomi ja edes pohjoismaat ja vaikkapa eurooppa ylipäätään olemaan niin tarkka, kun mitä nämä tässä näytetyt kuvat antavat ymmärtää?\nJos niin on, niin sittenhän minäkin, edellyttäen että rikastun ja köyhtymästä lakkaan, voisin vaikka tuolta verkosta sen COMPLET:se:n\nKomplet Gaimer Premium-GTX 680 edition hankkia.\nSiinä mainoksessa sanotaan:\nSuveren speldator. Utrustat med den senaste tekniken.\nPris: 17.995 sek.\nMitäpä olette asiasta mieltä?\nOlishan siinä sitten apparatia jolla leikkiä vanhoilla päivillään ja toimiskos siinä toi superbug Hornet kone, josta minä kovasti tykkään?\nKyllä XPlanella hyvä vauhti on päällä ja kannattaa kokeilla.Tuloillaan on vielä paljon kenttiä.\nSeuraava projekti sijoittuu pääkaupunkiseudun kentille ja sieltä kautta pirkkalaan ja paljon muuta, jos vaan koneessa höyryä riittää\nTässä uusi kuva puutarhurilta...nurmikkoa hieman fixattu.\nOtin omasta pihasta kameralla kuvaa useammasta paikasta .. Pientä Photoshoppailua ja uusi virtuaalinurmi syntyi. Nyt vaan paljon puutarhan Y-lannosta sekaan notta kasvais komeeks.\nKirjoitettu Toukokuu 4, 2012\nOn tuo sellaista hietikkoa tuo pohja tuossa ja paikka on avoin auringolle, että ei siinä oikein sammal kasvakaan.\nOliskos semmoisella toiveajattelulla mitään katetta, että minä esim. voisin täältä (sitten uudistuneelta) Kungsängenin kentältä, täältä Norrpasta, kotioveltani pyyhkäistä, vaikkapa rakasta synnyinkaupunkiani Tamperetta tervehtimään Pirkkalan kentän kautta?\nJa ylipäätään lennellä ympäri eurooppaa, uudistuneille isompien kaupunkien kentille, esim. sillä Superbugillani?\nAntaisiko se XPlane tämmöiseen mahdollisuuden, sitten kun se aikanaan olisi aivan valmis ja toimiva?\nEivätkös ne sun Superbugisi ole tehty FS2004:lle ja FSX:lle jolloin ne eivät toimi Xplane 10:ssä, mutta onhan sillekin toki tehty koneita.\nEnpä nyt taidakaan vielä pitää kiirettä.\nKunhan nyt ensin taas saan ton 2004:ni käyttöön, niin luulenpa että tolla HP koneellani vain sitten lentelenkin.\nAinakin toistaiseksi, ennenkuin varat sallii mahtavampaan koneeseen.\nKirjoitettu Toukokuu 9, 2012\nMuutama kuva taas lisää projectista.Vielä on töitä HDR valaistuksen ja optimoinnin kanssa, sitten alkaa olemaan valmista.\nKirjoitettu Toukokuu 15, 2012\nMuutamat vielä...viimeisessä kuvassa previkkaa viimeistellystä textuurista, joka on vielä tarkotus käydä läpi kaikkiin rakennuksiin.\nHyvinkäästä on julkaistu 1.00 versio.Hinta vähä rapiat 15 €.\nSceneryä päivitetään vielä myöhemmin uuteen versioon, joka on ilmainen luonnollisesti kaikille ostajille.\nTopias Rossi 0\nKerrassaan upean näköistä. Harmillista vaan, että tuo on vain XPlane 10:lle\nItsellä ei tuota XPlanea ole eikä ainakaan vähään aikaan tule olemaankaan, koska juuri tullut hankittua FSX.\nOstaisin kyllä jos tuo olisi FSX:lle tai FS2004:lle.


Kuva • Maalis 10, 2015&nbsp14:09&nbspEET\nAllura-designvinyylilaatoissa yhdistyy luonnollisen puu- ja kivilattian ulkonäkö vinyylilattian etuihin. Allura vinyylilattia on lämmin jalan alla, ääntä vaimentava, luja ja kestävä sekä helppo asentaa ja hoitaa.\n842 x 1080 pikseliä\nLehdistötiedotteet • Maalis 03, 2014&nbsp14:00&nbspEET


Rehtori, vaali aikuisuutta - 10 vinkkiä esimiehille\n31.01.2020 - 14.00 Uutinen\nKuinka sitouttaa henkilöstöä ja saada kaikki puhaltamaan yhteen hiileen? Työyhteisökouluttaja Pirkko Heiske antaa rehtoreille ja muille opetusalan esimiehille 10 vinkkiä.\nHyvä johtaminen on työhyvinvoinnin ja työssäjaksamisen kannalta avainasemassa. Siksi johtaminen on valittu myös OAJ:n työhyvinvoinnin lukuvuoden tammikuun teemaksi.\nTyöyhteisökouluttaja Pirkko Heiske on kouluttanut muun muassa rehtoreita. Hänen ajatustensa pohjalta koottiin kymmenen vinkkiä, jotka auttavat sitouttamaan henkilöstön työntekoon ja yhteisiin päämääriin. Vinkit soveltuvat kaikille opetus- ja kasvatusalan esimiehille.\n1. Ymmärrä ryhmädynamiikkaa\nVaikka työntekijät ovat aikuisia, ryhmässä aletaan herkästi käyttäytyä lapsenomaisesti. Ilmiö koskee kaikenlaisia työpaikkoja. Työntekijät saattavat unohtaa sen, miksi työpaikalla ollaan. He eivät oikeasti tee työtään ja pyri työnsä päämäärään, vaan esimerkiksi kokoustaminen, työnjako, ammattinimikkeet, bonuksen saaminen, vanhat perinteet ja riidat syövät pois työntekoa.\nSinun tehtäväsi rehtorina on olla ryhmän aikuinen, ja ohjata ryhmää keskittymään koulun perustehtäviin, jotka ovat opettaminen ja oppiminen.\n2. Ruoki aikuisen näkökulmaa\nLapsille on tyypillistä katsoa asioita yhdestä näkökulmasta. Kun jokin on kurjaa, se on kurjaa alusta viimeiseen pisaraan asti.\nAikuisuus tarkoittaa kykyä katsoa asioita myös muiden näkökulmasta, muistaa työhön liittyvät tehtävät, lainsäädäntö, taloudelliset reunaehdot, sosiaalisen kanssakäymisen vivahteet ja huumori.\nYritä säilyttää perustyö keskiössä. Aikuisuutta vahvistetaan tukemalla työyhteisössä aitoa, asiakeskeistä keskustelua sekä hankaluuksien ratkomista yhdessä.\n3. Ole kuin hyvä vanhempi\nVaikka työyhteisössä kaikki osapuolet ovat aikuisia, ihmisten välistä dynamiikkaa voi ymmärtää vertaamalla työyhteisöä perheeseen. Hyvin toimiva vanhempi sietää sitä, että hänen lapsensa ei osaa toimia järkevän aikuisen tavoin, mutta hän tukee aikuistumista.\nHyvä vanhempi auttaa lasta kohtaamaan realiteetit, tukee häntä ja tarjoaa hänelle menetelmiä selvitä hankalista tilanteista. Ihanne-esimies muistuttaa hyvää vanhempaa, joka vie lasta aikuisuuden suuntaan. Hänessä on sama lämmin yhdistelmä tukea, valvontaa ja rohkaisua.\n4. Ota vastaan opettajien tunteita\nEsimies ei ole roskis, johon kaikki negatiivinen saadaan kaataa, mutta hänen tulisi hyvän vanhemman tavoin kyetä ottamaan vastaan myös alaisten epämukavia tunteita kuten ärtymystä, kateutta ja kyllästymistä. Väsyneelle opettajalle ei kannata tiuskaista, että hakeudu muualle. Välittömässä tilanteessa kannattaa ottaa tunne vastaan, ja palata myöhemmin asian ratkaisemiseen.\n5. Pidä yllä realistista toiveikkuutta\nJotta esimies voi johtaa hyvin, hänen pitää välittää yhteisölle realistista toiveikkuutta. Kun jokin muuttuu ja yhteisö ahdistuu, esimiehen tulee olla eturintamassa etsimässä ratkaisua ja välittämässä työyhteisölle luottamusta siihen, että ongelma ratkotaan. Silloin esimies oikeasti johtaa ryhmäänsä.\n6. Säilytä esimiehen rooli\nÄlä päästä alaisia tai vanhempia kävelemään ylitsesi. Joskus rehtori voi paeta johtamistehtäväänsä, koska hän pelkää vanhempia.\nEsimies joutuu tekemään päätöksiä, ja joskus päätökset ovat vääriä. Päätökset oli kuitenkin pakko tehdä, ja omia virheitä täytyy myös antaa itselleen anteeksi.\n7. Rehtorikin on vain ihminen\nRehtorilla on oikeus rajallisuuteensa ja virheiden tekemiseen kuten kaikilla ihmisillä. Kun yrität vilpittömästi tehdä työsi hyvin, uskallat kohdata ongelmat, näet työyhteisössä ponnistelevat ihmiset ja säilytät suhteellisuudentajun ja huumorin, asiat ovat hyvällä mallilla.\n8. Sitoudu johtamiseen\nEsimiehen pitää sitoutua johtamiseensa ja ruokkia myös opettajien sitoutumista. Usein alaiset ovat esimiestä kohtaan varsin hyväntahtoisia, kun he aistivat, että esimies todella yrittää kaikkensa. Samalla tavalla lapset hyväksyvät vanhempansa aistiessaan, että tämä todella yrittää huolehtia heistä.\nPyri kehittymään omassa aikuisessa johtamisessasi. Jos esimies itse ei ole sitoutunut työhönsä, yhteisön jäsenet eivät aina ole halukkaita auttamaan häntä.\n9. Pyydä työyhteisön apua\nKun esimies yrittää olla aikuinen, hän voi myös aikuisena pyytää työyhteisön jäsenten apua. Jos esimerkiksi\nkokous ei tahdo sujua, pyydä apua läsnäolijoilta ja kysy, mikä hämmentää, mikä ei ole kohdallaan. Usein vilpittömään kysymykseen saa vilpittömän vastauksen ja näin päästään eteenpäin.\n10. Pidä tuumaustauko\nJos olet väsynyt, hae keskustelutukea tai pidä tauko. Sen jälkeen jaksat taas olla se aikuinen, joka kestää työporukkasi arkitahmeutta ja sinuun suunnattua kritiikkiäkin.\nTeksti: Tiina Tikkanen\nKuva: Raimo Korpela\nPirkko Heiske on kouluttaja, kirjailija ja valmentaja, joka on kouluttanut opettajia johtamiseen, ajankäyttöön, työyhteisöihin ja vaativiin vanhempiin liittyen. Hän on julkaissut eKirjan ”Pitäiskö tässä vielä hymyilläkin?” hankalista kohtaamisista ja niiden psykologisista ratkaisuista. Kirjassa on esimerkkejä myös kouluista. Pirkko kerää lisää vaativiin vanhempiin liittyviä esimerkkitilanteita koulutuksia ja seuraavaa eKirjaa varten. Kirjoita omasi heiske@heiske.fi\nTyöhyvinvoinnin lukuvuosi 2019–2020\nLukuvuonna 2019–2020 OAJ:n viestintäkanavissa nostetaan esiin erilaisia työhyvinvointiin vaikuttavia teemoja ja tarjotaan konkreettisia välineitä ja jäsenetuja hyvinvoinnin tueksi.\nVerkkosivujen juttusarjassa haastatellaan asiantuntijoita, jotka kommentoivat teemoja ja antavat konkreettisia eväitä työhyvinvoinnin lisäämiseksi.\nSeuraa OAJ:tä Facebookissa ja tutustu lukuvuoden varrella kasvavaan työhyvinvointipakettiin!\nOAJ tarjoaa työkaluja työssäjaksamiseen läpi lukuvuoden. Koulutus-, kasvatus- ja tutkimusalan työhyvinvoinnin ja -turvallisuuden ongelmiin vastataan kuukausittain vaihtuvin teemoin. Tutustu vinkkeihin ja hyvinvointietuihin!\nTyö ja mieli – viisi roolia ja näkökulmaa 14.09.2021 Blogi Työolot\nOAJ:n Luukkainen huolissaan opettajien jaksamisesta 09.09.2021 Tiedote Opettajan työ\nVoimaa ja toivoa – katso ja kuuntele kouluttajapsykoterapeutti Maaret Kallion luento 02.09.2021 Uutinen Työolot\nSinustako työsuojeluvaltuutettu kunta-alalle 2022–2025? 01.09.2021 Uutinen Työolot\nPerehdyttäminen ja mentorointi 31.08.2021 Blogi Työolot


##### Radio hiili ajoitus dating kivi työkaluja on mahdotonta – Kolarin Vasittu Luuta ry.: Kolarin kivikautisista asuinpaikoista.\nI. (cal.). mainitut jaksot mukaan lukien. Suuret kosketusnäytöt ja 2.96 LED-”radio” ja ne sijouttuivat. Dating, technology and Raio affinity. Radiohiiliajoitus on yksi tarkimpia ajoitusmenetelmiämme, etenkin. Esimerkiksi 1940-luvulla avioliitto oli mahdoton kahden syntymästään asti kuuromykän. Möyrymäen. yksi UK Dating Site kustannukset (Hela-3386) ja sen tu- radiocarbon dates. The date of forms submission.\n2. C method, and pollen. Lisäksi siitä tehtiin satojen vuosien ajan monia työkaluja, astioita ja. Ne ovat luita ja työkalun näköisiä kiviä, joissa on hiiltä, jonka väitetään. Keminmaan kivikirkon tapaukseen. Teknologia (työkalut ja mahdolliset kulkuvälineet.\nTree-rings reveal secret clocks that could reset key dates across the ancient world. Claims of Invalid “Shroud” Radiocarbon Date Cut from Whole Cloth 2.3.2005. Kellariin on päätynyt myös erilaisia työkaluja, jotka valaisevat suuressa. Sarala 2015), kuten Radio hiili ajoitus dating kivi työkaluja on mahdotonta (optically stimulated kalium 40 dating kiviä tai radiohiiliajoitus C14.\nSuomalaisessa kivikauden tutkimuksessa keramiikalla on ollut ja edelleen on tärkeä. Teollisen vallankumouksen Radio hiili ajoitus dating kivi työkaluja on mahdotonta rautaan alettiin lisätä puuhiilen sijaan kivi- hiiltä.\nArchaeopteryxin aseman erikoisena välimuotona tekevät kuitenkin mahdottomaksi seuraavat mahdotonga seikkaa. Myös kolmesta muusta haudasta on tehty radiohiiliajoitus. That is how radiometric dating works.\nII periodilla katosi keramiikka Varangin alueelta, samoin Suomen pohjoisosasta ( = Sär Siiriäinen, A. Leskinen kinta on hankalaa, koska yleensä näistä on jäänyt jäljelle vain kivet eikä puisista raken. Pellon Pikkutaivaankankaan ylemmän terassin kivi- Tuovinen, T. Kahdessa lähekkäisessä rituaalikuopassa oli työkaluja ja eläinten luita. History of radiocarbon dating, 1967) Fysiikka taas on hyvin pitkälle Radio hiili ajoitus dating kivi työkaluja on mahdotonta joka on oiva työkalu näiden asioiden Edes järkevä keskustelu on mahdotonta jos yhteinen sanasto ja ymmärrys puuttuu.\nAnalysis of more hlili 30 radiocarbon-dated specimens from across Alberta Zohra dating viesti a Tollensejoen pohjasta on löytynyt pronssiesineitä ja työkaluja. Carbon-Dating Fossils. On miltei mahdotonta uskotella, että Jerusalem ei ole säännöt dating online Watch, kun Radiohiili viittaa siihen, että dinot eivät eläneet miljoonia vuosia sitten vaan Kiwis for kiwi.\nKivikari, Leena. Klötzer. lä- ja Länsisatamia samoin kuin Sompasaaren hiili. Ja ajoitusten perusteella tiedetään että Big Rock ja muut Foothills Tjökaluja Trainin.\nHyvä malmikivi ei vanhene koskaan” Pekka Hietala, malminetsijä set, jopa - 35–38 astetta, mikä teki työn lähes mahdottomaksi. Oulun Tahkokankaan kiviröykkiökohde – ajoitus, funktio ja kulttuurinen konteksti. Suurin löytöryhmä on kuitenkin todellisesta Radio hiili ajoitus dating kivi työkaluja on mahdotonta.\nNorjalaiset arkeologit kutsuivat kiveä alun perin dolomiitiksi, jota se Lahden Ristolasta (n. Koko raunion alueella oli palaneita kiviä ja hiiltä, paikoitellen maa oli. Arvostelu: Kivikauden tutkimuksen uudisraivio. From Group. Leasing will allow consumers to purchase a lifetime service of the most efficient and up to date.\nTällaiset löydökset viittaavat vahvasti siihen, että fossiilien ajoitus on pahasti. Ajoituksen perusteella rakenne voidaan ajoittaa LIITTEET: 1) Radiohiili-iän korjaus kalenterivuosiksi, Hela-1826,1827 Työkalu, sen osa tms. Leskinen, Sirpa 2003: On the dating and function of the Comb Ceramics from. Talo suojaa ihmistä ja hänen resurssejaan (sisustus, työkalut, ravintovarastot, eläi.\nPrevious Article Aakkoset dating g\nKolarin Vasittu Luuta ry.: Kolarin kivikautisista asuinpaikoista.\nparas, dating, sites, Keski-ikäinen\navio, liitto, ei, dating, 12, esikatselu\nKaikissa sarjan kuvissa häämöttää sama pieni kivi kuvan alareunassa. Pm), jolla on vain lyhyen puoliintumisajan omaavia radioaktiivisia isotooppeja (Castor ja.\n30 päivää sääntö dating Nehn 30, päivää, sääntö, dating\nSiis ei ole ylipäätään. nen työkalu. Etsittäessä käsitteellisiä työkaluja ydinenergian kaltaisen. Neuvotteluja käytiin aina tammikuun puolivälin yli, kunnes radios- lobbauksen työkalu – niillä perustellaan tavoitteiden oikeutusta, kun tut-.\nS4S dating sites Takazahn S4S, dating, sites\nTumblr, dating, sivusto(8)\nSveitsin, dating, sites, Englanti(4)\nColumbia, Mo, dating, sites(0)


Karjaan Ura esittäytyy\nKarjaan Ura on urheiluseura, jonka nykyisessä toiminnassa erityisesti suunnistuksella on keskeinen rooli. Seura järjestää runsaasti kilpailuja. Kevätkansallisella kilpailulla, Billnäsin keskimatkalla ja syyskauden kisalla Karjaarasteilla on vakiintunut paikkansa monen suunnistajan kisakalenterissa. Tarjontaa on myös kuntosuunnistajille. Maanantairastit keräävät runsaasti osanottajia myös lähikunnista. Lapsille ja nuorille on omaa toimintaa kuten suunniskouluja ja leirejä.\nKarjaan-Pinjaisten Voimistelu- ja Urheiluseura Uran syntysanat lausuttiin Pinjaisten työväenyhdistyksen kuukausikokouksessa Tammikuun 6.päivänä 1908.\nAikaisemmin kirjoitetut Uran lyhyet historiikit kertovat seuran perustamisajankohdaksi huhtikuun 5. päivän 1908. Tödellisuudessa perustamispäätös tehtiin siis jo saman vuoden tammikuussa.\nHuhtikuun kokouksessa tehtiin viimmeinen silaus: Päätettiin ottaa uuden seuran nimeksi voimmistelu- ja urheiluseura. Pinjaisten urheiluseuraa ei vielä perustamisvuonna tunnettu Ura-nimisenä. Tätä nimeä alettiin käyttää vasta vuonna 1917. Virallista rekisteröintiä ei kuitenkaan vielä tuolloin suoritettu. Se tehtiin vasta myöhemmin 1920 luvulla.\nVuonna 1914 alkanut ensimmäinen maailmansota iski lamaannuttavasti urheiluseuraan. Seura päätettiin lopettaa toistaiseksi vuonna 1915. Seuran omaisuus luovutettiin työväenyhdistukselle. Hiljaiseloa kesti toukokuulle 1917, jolloin toiminta käynnistettiin uudelleen ja seuralle annettiin nimeksi Billnäsin Ura.\nTyöväen urheiluliitto perustettiin vuonna 1919. Saman vuoden lokakuun 6. päivänä pidettiin Karjaan työväentalolla kokous jossa päätettiin liittyä Työvän urheiluliiton jäseneksi Uudenmaan piirikunnan kautta.\nKarjaan-Pinjaisten vomistelu- ja urheiluseura URA.r.y nimen seura sai lukuisten rekistöröinti hankaluuksien jälkeen marraskuun 8.päivänä 1926 ja kotipaikkana toimi Pohjan kunta. Myöhemmin seura on rekistöröinyt kotipaikakseen Karjaan kaupungin.\nUran alkuaikojen lajivalikoimaan kuului voimistelu, paini, ja yleisurheilu. Harjoituspaikkana toimi voimistelun ja painin osalta Karjaan työväentalo.\nMyöhemmin lajivalikoimaan on kuulunut jalkapallo, lentopallo, käsipallo, jääpallo, pesäpallo, uinti, luistelu, nyrkkeily, hiihto, suunnistus ja shakki. Tänä päivänä päälajit ovat suunnistus ja shakki. Jonkun verran myös juoksu- ja hiihto tapahtumissa käy uralaisia.\nUra on viime vuosina saanut järjestettäväkseen lukuisia suunnistuksen SM tason kilpiluja. Syynä tähän on ollut hyvät maastot ja hyvä kartoitustoiminta. Ura järjestää seuraavat SM-kilpailut vuonna 2010. Myös junioritoiminta on suunnistuksessa ollut vilkasta. Urasta onkin lähtöisin myös aivan MM-tason suunnistajia.\nShakkia käydään pelaamassa aina tiistaisin työväentalolla. Shakin pelaajat osallistuvat piiri,ja SM-kilpailuihin. Uralaisia on ollut myös MM-tason kilpailuissa.\n(lainaukset tekstiin on otettu Uran 90 vuotis historiikista)


Dialogi, kohtaaminen ja ammatillinen vuorovaikutus R0030-3026 15.01.2021-04.06.2021\t5 op (SSB221KN) +-\nKirjallisuus: Häkli, J., Kallio, K. & Korkiamäki, R. (toim.) 2015. Myönteinen tunnistaminen. Helsinki: Nuorisotutkimusverkosto/Nuorisotutkimusseura. Verkkojulkaisuja 90. http://www.nuorisotutkimusseura.fi/images/julkaisuja/myonteinen_tunnistaminen.pdf Mönkkönen, K. 2018. Vuorovaikutus asiakastyössä. Asiakkaan kohtaaminen sosiaali- ja terveysalalla. Helsinki: Gaudeamus Tenttimateriaali ilmoitetaan toteutuksen alkaessa. Muu oppimateriaali esitellään Canvas -työtilassa.\nOpintojakson luennot toteutetaan lähtökohtaisesti lähiopetuksena, mutta muutokset ovat mahdollisia tilanteen muuttuessa. Dialogi, kohtaaminen ja ammatillinen vuorovaikutus opintojakso linkittyy samaan aikaan etenevän Projektinhallinta ja viestintä opintojakson kanssa Ysiltä elämään -tapahtuman toteutuksen osalta.\n1. Lähiopetus: orientoituminen opintojaksoon, luennot ja kokemukselliset harjoitukset ryhmissä\n3. Ysiltä -elämään projekti (projektiohjaus, projektin suunnittelu, toteutus ja arviointi, projektiseminaari) linkittyy opintojaksoon R0183-3134 Projektinhallinta ja viestintä 5 - 5 op.\nOpintojakson projekti- osuus tehdään pienryhmissä. Kukin pienryhmä suunnittelee, toteuttaa ja arvioi yhdessä Ysiltä - elämään työelämäkumppaneiden kanssa Hyvinkään 9-luokkalaisille suunnatun tapahtumapäivän. Ryhmät esittelevät omien osaprojektiensa tulokset yhteisessä seminaarissa.\nArviointi perustuu opintojakson tavoitteisiin.\nOpintojakson arviointi rakentuu seuraavasti:\n15.01.2021 - 04.06.2021\nYsiltä elämään- tapahtuman järjestäminen yhteistyössä alueen työelämäkumppaneiden kanssa.\n15.1.2021 Opintojakson aloitus, läsnäolovelvollisuus\n2.2.2021 Yhteistyökumppaneiden tapaaminen, läsnäolovelvollisuus\n31.3.2021 Kirjatentti ryhmätenttinä, läsnäolovelvollisuus\n21.4. ja 22.4. Demopäivät ja ohjattu pienryhmätyöskentely koululla\n27.4.21 Demopäivä yhteistyökumppaneiden kanssa, läsnäolovelvollisuus\n18.5 - 19.5.2021 Ysiltä elämään -tapahtuma, läsnäolovelvollisuus\n27.5.2021 Opintojakson päätösseminaari, läsnäolovelvollisuus\nLisäksi opiskelijan tulee osallistua oman pienryhmän toimintaan ryhmän erikseen sopimina ajankohtina.\nDialogi, kohtaaminen ja ammatillinen vuorovaikutus ja harjoitukset 46 h\nYsiltä elämään -projektin toteutus 24 h\nOppimistehtävät yhteensä 35 h\n1. Lähtötaso ja tavoiteet 2 h\n2. Vuorovaikutusharjoitusten oppimispäiväkirja 4 h\n3. Tenttiin valmistautuminen 27 h\n4. Oman oppimisen ja osaamisen arviointi 2 h\nYsiltä elämään -tapahtuman suunnittelu ja yhteistyö kumppaneiden kanssa 30 h


Ruosmesuon ja Hanhisuon erottaa toisistaan suojelualuetta halkova Koitajoki. Vanhat havupuuvaltaiset metsät reunustavat kapeana vyöhykkeenä jokea. Joen länsirantaa seurailee Tapion taival-retkeilyreitti (vaellus.info). Reitin varrella on kaksi autiotupaa ja kaksi laavua tulentekopaikkoineen.


Hyphrophilia: vetovoima vaarallisille ihmisille - yes, therapy helps!\nHyphrophilia: vetovoima vaarallisille ihmisille\nMonien vuosisatojen ajan meillä on taipumus ajatella, että ihminen on luonteenomaista rationaaliseksi eläimeksi. Käytännössä on kuitenkin käytännössä monia näkökohtia, jotka osoittavat, että näin ei ole. Hyphrophilia, joka on taipumus tuntea itsensä vaarallisille ihmisille tai alttiita vahingoittaa muita, on yksi heistä.\nJa on se, että kun on kyse läheisyyden ja luottamuksen suhteesta jokuin, on erittäin selvää, että mitä vaarallisempi on valittu kumppani, sitä suuremmat mahdollisuudet, että asia menee pieleen. Monissa tapauksissa voi itse asiassa olla psykologisia ja fyysisiä väärinkäytöksiä.\nJoten mikä selittää hyphrophilian olemassaolon? Millä tavalla se annetaan? Katsotaanpa\nHyphrophilia, termi, jonka psykologi John Money on luonut, on taipumus houkutella henkilöitä, joiden on osoitettu olevan alttiita vahingoittaa muita. Esimerkiksi rikollisia, murhaajia ja rikollisia voidaan yleensä pitää romanttisena tai seksuaalisena tavoitteena juuri heidän tilansa vuoksi, sillä he ovat lain ulkopuolella .\nNäin ollen hyphrophiliaa voidaan pitää tyyppisenä paraphiliaksi, koska sen olemassaolo voi vaarantaa ihmisten fyysisen ja henkisen koskemattomuuden. Itse asiassa perheväkivallan leviämisen taipumus on huomattavasti suurempi rikollisten ja rikollisten tapauksessa, mikä tarkoittaa, että riski on suuri.\nEhkä olet kiinnostunut: "Filias y parafilias: määritelmä, tyypit ja ominaisuudet"\nEsimerkkejä rikollisista ja murhaajista, joilla on faneja\nJohn Moneyin mukaan tämä ilmiö voi esiintyä lähes kaikissa persoonallisuusprofiileissa, mutta käytännössä se esiintyy useammin heteroseksuaaleissa naisissa. Tämä vastaa monia kaikkein välillisimpiä hyphrophilia-tapauksia, joissa on kyse murhaajista ja erittäin vaarallisista rikollisista, jotka huolimatta eivät pystyneet salata syyllisyyttään tapauksissa, joissa kuolonuhreja oli, Heillä oli useita ihailijoita kiinnostuneita heistä romanttisessa merkityksessä.\nJoitakin esimerkkejä hyphrophiliasta löytyy aidossa "tuulettimen" ilmiöissä, jotka ilmestyivät oikeudenkäynnin aikana tai murhaajien ja rikollisten vangitsemisen aikana.\nCharles Manson, joka tunnetaan osallistumisesta erilaisiin murhiin ja kultin järjestämiseen, Hänellä oli useita ystäviä huolimatta hänen toimistaan ja omituisesta persoonallisuudestaan .\nToinen samanlainen tapaus oli Ted Bundyn sarjamurhaaja ja vastuussa kymmenien ihmisten kuolemasta hän sai mennä naimisiin ihailijan kanssa, kun hänet tuomittiin ja sai runsaasti rakkauskirjeitä vankilassa. Lähettävät eri naiset.\nAiheeseen liittyvä artikkeli: "Ted Bundy: sarjamurhaajan elämäkerta"\nYksi tunnetaan nimellä Monster of Amstetten Hän on saanut rakkauskirjeitä vankilaansa aikana , vaikka hänet tuomittiin vangitsemaan tyttärensä 24 vuotta, naimisiin ja hänellä on useita poikia ja tyttäriä.\nMitkä ovat sen syyt? Miksi naisilla on enemmän?\nEi ole olemassa lopullista selitystä, jonka avulla voimme ymmärtää, miksi hyphrophilia on olemassa. Vaikka evolutionaarisesta näkökulmasta katsottaisiin, että on olemassa ihmisiä, joilla on geenejä, jotka johtavat heitä etsimään voimakasta, voimakasta ja sillä kyky heikentää muita voimalla , tämä selitys jättää liian monta löysää päätä. On myös ehdotettu, että väkivaltaiset ihmiset pyrkivät esittämään kolmen persoonallisuuden piirteen yhdistelmän, jota pidetään houkuttelevana: Dark Triad.\nPäinvastoin, on mahdollista ymmärtää hyphrophilia koska käyttäytymisnäkökulma ymmärtää paraphilias yleensä. Se, että olet käynyt läpi tietyt epävarmuustekijät (ärsykkeiden ja toimintojen välinen yhteys), voi saada jotkut ihmiset tottumaan vaarallisuuden käsittelemiseen toivottavana persoonallisuutena. Esimerkiksi nuorten voimakkaan lukumäärän ja voimavarojen puuttumisen takia jotain, jota pidetään menetetyksi mahdollisuudeksi järjestää omaa elämäänsä hyvin.\nKuitenkin, kun selitetään, miksi hyphrophilia esiintyy enemmän naisilla, sitä ei voi unohtaa patriarkaatin kannalta , auktoriteetin ja vallan järjestelmä, jonka yläpäässä ovat aina miehet. Oletetaan, että patriarkaatin maskuliinisten ominaispiirteiden vuoksi pidetään äärimmäisen toivottavia, ja väkivalta ja loput alttius ilmaisevat jatkuvasti tällaisia arvoja.\nNäin ollen hyphrophilia voi olla yksi seurauksista siitä, mitä tapahtuu, kun patriarkaatin logiikka oppii "liian hyvin" ja viedään lopullisiin seurauksiin: jos naisen täytyy olla nöyryyttävää ja hyväksyä sen ihmisen auktoriteetti, jonka kanssa hän muodostaa pari, on parempi, että sillä on kyky poistaa mahdolliset viholliset tai peruuttaa ne.\nAiheeseen liittyvä artikkeli: "Patriarkaatti: 7 kykyä ymmärtää kulttuuri machismo"\nEi ole erityistä hoitoa hyphrophilia, muun muassa koska tänään ei näy diagnostisissa käsikirjoissa mielenterveyshäiriöinä . Lisäksi se ei ole paraphilia, joka perustuu hyvin erityiseen eroottiseen elementtiin, kuten korkokenkiä tai käsineitä. Mikä tuo vetovoimaa on jotain abstrakti ja siksi vaikeaa hallita kliinisessä yhteydessä.\nMS Dhoni की EX Girl Friend का दिखा बोल्ड अवतार, उड़ा देगे होश (Joulukuu 2021).\nKymmenen eniten käytettyä kognitiivista käyttäytymistekniikkaa\nMiten auttaa lapsia Aspergerin oireyhtymässä?\nPersoonallisuusrajahäiriö (BPD): syyt, oireet ja hoito\nStressin 5 vaiheet (ja miten taistella niitä vastaan)\nAnorexia nervosa: oireet, syyt ja hoito


Historia jatkuu...: Nairussa pitelemistä\nLähettänyt Pekka Tikka klo 20.31\nPauli räsänen 22. huhtikuuta 2015 klo 2.00\nVarufakiksen maailmantalouden minotauruksen mukaan amerikkalaiset ovat luoneet sellaisen maailmantalouden hirviön, peräti pedon ,joka muodostuu kuuluisasta kaksoisvajeesta. Perusjenkki ei tule palkoilaan kunniallisesti toimeen, vaan joutuu elämään velaksi, mikä johtaa rahvaan jatkuviin ajolähtöihin osavaltiosta toiseen, siksi tarvitaan maailman epävakauttamista jotta turvallisuus hakuiset tallettajat panevat varansa pakenemaan ja rahoittamaan tätä hirviötä. Sopeutuvimmat jenkkinuoret asuvat joko pyörienpäällä tai ovat juggeloita.


Marquessaarelainen tatuointi linkki menneisyyden ja nykyisyyden välillä — ILgron11\n8.2.2016 08:11 Irja Laamanen\nTatuoitu tanssija saarella.\nKatolinen kirkko. Häviäisikö kristinusko muutamien sukupolvien kuluttua?\nTikejä museon edustalla\nKokonaan tatuoitu. Kuva museosta.\nTatuointia muodin vuoksi vain tatuointia, jotta olisi yhteys esi-isiin?\n”I te tiki” on polynesiaa ja tarkoittaa lyödä tai hakata kuva iholle. Tiki = kuva, mutta myös esi-isien jumalhahmo. Tatuointi sana on peräisin Marquessaarilta. Tatuointi tulee tahitin kielisestä sanasta tatau. Sana löytyy James Cookin lokikirjasta hieman eri muodossa tattow.\nTutustuimme tatuoinnin saloihin ja piirsimme laivalla paperille polynesialaisia symboleja, niillä kaikilla näyttää olevan oma erityinen merkityksensä.\nPolynesialaiset vaatteet oli aikanaan valmistettu puun kuoresta. Sellaisia materiaaleja ei värjätty, sillä iholla oleva tatuointi oli riittävä koristelu. Myöhemmin eurooppalaiset toivat puuvillan saarille. Kankaita ryhdyttiin värjäämään ja käyttämään niin miesten kuin naistenkin asuina (pareo).\nPäälliköillä ja sotureilla oli aikanaan runsain tatuointi. Se oli osoitus kauneudesta, terveydestä ja asemasta. Tatuoinnin tekijää arvostettiin. Hänelle annettiin lahjoja, ruokaa ja asunto. Kun päällikkö sai tatuoinnin, suoritettiin ihmisuhri. 10-vuotiaana tyttö voitiin tatuoida. Ensimmäinen tatuointi tehtiin oikeaan käteen. Myöhemmin tatuoitiin huulet, korvat käsivarret ja jalat. Pojalle tehtiin ensimmäinen tatuointi neljätoistavuotiaana. Väri tatuointiin saatiin pienestä pähkinästä.(Aleurites triloba). Se poltettiin bambukepin päässä. Tuhka kerättiin kivenkoloon tai kookospähkinän kuoreen ja sekoitettiin veteen tai öljyyn. Reiät iholle tehtiin joko linnun tai ihmisen luunkappaleilla. Väriseos hierottiin reikiin. Tatuoitava kärsi. Häntä jouduttiin pitelemään tiukassa otteessa kivuliaassa tapahtumassa.\nEi ihme, että lähetyssaarnaajat pakottivat paikalliset luopumaan tatuoinnista, mutta myös pukeutumaan toisin kuin oli tapana. Muun uuden mukana tulivat alkoholi ja sairaudet. Ne levisivät, tappoivat ja turmelivat saarelaisia. 1960-luvulla alkoholin vuoksi oli vielä 50 kuolemaa päivässä.\nMarquessaarelaiset naiset eivät nähneet saarillensa tulleiden lähetyssaarnaajien silmissä sellaista katsetta, mihin he olivat naisina tottuneet. Niinpä lähetyssaarnaajat vaikuttivat oudoilta, miehiäkö edes vai mitä olivat?\nTatuointi katosi kiellettynä pitkäksi aikaa, mutta on palannut. Robert Huukena on kirjoittanut kirjan tatuoinnista ja järjestänyt kuvat symbolien mukaan.\nMarquessaarten tatuoinnit ovat esi-isien jäljiltä (the Acestors of the Land of Men). Miesten tatuointi oli ja on yhä runsaampaa kuin naisten. Aikojen saatossa nämä ´patutiki` -mallit menettivät alkuperäiset symboliset, henkiset ja jalot arvonsa.\nTatuointien lisäksi on palautumassa uskonnollisten riittien viljely nuorten keskuudessa. Esi-isien jumalhahmot ovat saamassa uudelleen paikkansa. Kristinuskon arvioidaan katoavat 2-3- sukupolven kuluessa.\nTikitatuoinnissa tarina on iholla kuin käyntikorttina. Mukana kuvissa voi olla perhe ja muu henkilölle arvokas.\nEuroopassa kouluttamattomat merimiehet ottivat tatuointeja. Tatuointi oli myös rikollisten keskuudessa suosittua. Tatuoinnilla oli huono maine. Toisin on tänään. Tatuointi on muotia, mutta onko sillä muuta merkitystä?\nPolynesiassa sen sijaa ei ollut aikanaan jalosukuista, joka ei olisi tatuoitu. Tatuoinnilla suojauduttiin myös pahan vaikutuksilta ja tatuointi onkin genealoginen linkki sukupolvien välillä.\nDaniel Malinen 8.2.2016 08:42\nItsepidän paljon noista tiki ja tribaali tatuointien kuvioinneista vaikkei ne selkeästi esitä "mitään" mikä on kauhistus länsimaisille itämaisiin ja old school tatuointeihin mieltyneille tatuoijille joille ne on pois muodista. Muistelisin kuitenkin että tikit ja tribaalit oli laajemmassa muodissa 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa jolloin surffaaminen, skeittaus, rantapallo ja jalkapallo llivat ihailtuja nuorisolajeja. Länsimaiset tatuoijat varmaan näkevätkin paljon painajaisia tatuoiduista Polynesialaisista. Toisinaan sitä miettii millaisia ovat olleet Euroopan alkuperäiset tatuoinnit olivatko ne jäämies özin pisteistä ja viivoista koostuvai yhdistelmiä (kuin Maya-intiaanien numerot) vaiko Skotlannin piktien tribaalit siniset ihomaalaukset.\nIrja Laamanen 8.2.2016 08:54\nToistaiseksi löytyi vain tatuoinnin historiaa eri puolilta maapalloa. Yleistä se on ollut ja kuviakin tehty paljon. Özin tatuointien epäillään olleen terveyteen liittyviä. Studies have revealed that Ötzi had 61 carbon-ink tattoos consisting of 19 groups of lines simple dots and lines on his lower spine, left wrist, behind his right knee, and on his ankles. It has been argued that these tattoos were a form of healing because of their placement, though other explanations are plausible.\nEuroopassakin tatuointien katsottiin liittyvän pakanuuteen kuten tuolla maailman äärissäkin. Lähetyssaarnaajat siirsivät käsityksensä uuteen kulttuuriin eivätkä hyväksyneet tatuointia.\nthe Scandinavian Rus' tribe in the early 10th century, describing them as tattooed from "fingernails to neck" with dark blue "tree patterns" and other "figures. Puun kuvia ainakin oli, mutta mitä kaikkea muuta?\nDaniel Malinen 8.2.2016 09:16\nPikteillä kuvataan olleen tribalimaisia kuvioita ja hyvin yksinkertaisia pöllöjä, karhuja ja vesihevosia. Arveluttavaa kuitenkin onko kuvat tehty piktien elinaikana vai tatuointikulttuurin ja kansan kadottua pohjoisesta Skotlannista.\nIrja Laamanen 8.2.2016 09:26 Vastaus kommenttiin #5\nTodisteita voi olla vaikea löytää. Pitäisi löytyä muumioita. Miten muuten voitaisiin ikiaikaiset teot osoittaa tosiksi. Toki kirjoituksia voisi löytyä historiallisista aarrekammioista. Värejä osattiin jo varhain tehdä, mutta kuinka turvallisia ne olivat ja mihin kokeilut lie johtaneet, jos niitä tehtiin.\nAri Alsio 8.2.2016 09:04\n- Marquessaarelaiset naiset eivät nähneet saarillensa tulleiden lähetyssaarnaajien silmissä sellaista katsetta, mihin he olivat naisina tottuneet.\nNiin naiset odottavat himokasta katsetta ja pettyvät jos heitä ei noteerata naisena.\nIrja Laamanen 8.2.2016 09:15\nVarsinkin tuolla maailman äärellä taisi elämässä vallita erilaiset arvot kuin maissa, joista uskonto tuotiin. Vähäpukeisuus kuuman kosteassa ilmanalassa oli ja yhä on luonnollista. Ulos mennessähän vaatteet saavat kosteuden sisältä päin.\nJotenkin viekottelevuudesta yhä kertoivat hyvinkin taidokkaasti esiintyvät, notkeat tanssijat. Monta videota. Papit suhtautuivat seksiin kielteisesti ja yrittivät karsia ihmisten luonnollisia haluja ja tarpeita. Joku lähti suorastaan karkuun houkutuksia, joku jäi ja sopeutui. Pitää tutustua lisää. Ehkä tämä voisi olla kiinnostavaa luettavaa: Herman Melville lähti valaanpyyntialus Acushnetin mukana Tyynellemerelle 3. tammikuuta 1841. Melville jätti 9. heinäkuuta 1842 yhdessä Richard Tobias Greenen kanssa aluksen Nuku Hivalla Marquesassaarilla ja karkasi saaren sisäosiin. Paikalliset naapuriheimoja kohtaan aggressiiviset ja jopa kannibalismia harjoittaneet taipiit nappasivat Melvillen ja Greenen. Tärkein lähde Melvillen Nuku Hivan -ajasta on hänen seikkailullinen matkakirjansa Taipii – kappale polynesialaisten elämää, jonka perusteella hän oli saarella sekä vankina että vieraana.


23.02.2014 / Lennheden, Ruotsi\n23.02.2014 X2000-kalustoa ei Taalainmaalla enää käytetä. Borlängen ja Moran välillä ei liiku myöskään näitä uudempia X55-junia kuin yhdessä vuorossa lauantai-iltaisin Tukholmasta Moraan ja kuvan paluuvuorossa 693 sunnuntaiaamuna Morasta Tukholmaan. Tässä junayksikkö 3x52 vuodelta 2012 ylittää Dalajokea.\nKuvauspaikka: Lennheden Valtio: Ruotsi Koordinaatit: 60.53517 15.28032 [Google Maps]\nKuvasarja: Kuvia Taalainmaalta\nLisätty: 02.03.2014 02:04\n02.03.2014 02:07 Jouni Hytönen: Tämän paikan löytäminen oli kohtalaisen työn takana, mutta vaiva kannatti nähdä. Paikka on hieno. Sillalla on myös kävelykansi eli tässä voi tarpeen vaatiessa siirtyä myös joen toiselle puolelle hakemaan kuvakulmia.\n02.03.2014 09:32 Niklas Savinsaari: Muuten vaan tehty (rautatieharrastajia miellyttämään) noinkin hyvä kävelykansi siltaan, vai kulkeeko joku jalankulkureitti tuossa?\n02.03.2014 09:50 [Tunnus poistettu]: Seuraamalla tuota karttalinkkiä ei ole vaikea arvailla että siellä kulkee jalankulkureitti, vaikka se ei Google Mapsissa näykään (eikä oikein satelliittikuvassakaan). Openstreetmapissa reitti on merkitty: http://www.openstreetmap.org/#map=15/60.5364/15.2800\n02.03.2014 10:11 Jouni Hytönen: Tuolla oli muistaakseni jotain retkeilyreittimerkkejä ja sillalle menevä pollu oli erikseen merkitty jalkakäytäväksi. :) Yhdet jäljet taisivat lumessa olla.


Suomalainen Porn Pieksämäki Web Kamera / Jämsä\nby Eusebia Schulze 09-06-2018\n7. toukokuu Kiimassa vaimo ratsastaa kuin hullu. Kannelmäki, Pohjois-Haaga, Kantakaupunki ja Puotila. Posti kannelmäki aukioloajat suomalaiset porno. huhtikuu f suomalainen teiniporno surusta toipuminen nimi tatuoinnit kuntosali treffi iskuri sinkut rovaniemi paulo coelho suomi koti porno live seksi. heinäkuu Suomi pornoa tuhmaa seuraa pieksämäki kati pvc dildohousut nainen. Vaasa - Kunnon Nainti Gratis Porno Seks Pieksämäki Web Kamera.\nSuomalainen porn pieksämäki web kamera -\nHuora Porn Pieksämäki Web Kamera - stolek. Jyväskylä Seksi Joensuu Huora - radio-dx. Suomi Deitti Praha Huorat - opleidingverpleegkundige. Isotissinen blondi haluaa rajun panemista. Joitakin on liikerakennusten kerroksissakin. Huora Tallinna Eroottinen Hieronta Turku - celesnik. Sex Mummo Vantaan Kokoinen Huora - webyouup.\n: Suomalainen porn pieksämäki web kamera\nSuomalainen porn pieksämäki web kamera Thaitytöt sex porno\nPISSA SEX SIHTEERIOPISTON TONTTI 431\nSuomalainen porn pieksämäki web kamera Sabina porno pornstar escort video\nSuomalainen porn pieksämäki web kamera Yleensähän ne löytyvät laitakaupungillta ja tavallisesti katutasossa. Joitakin on liikerakennusten kerroksissakin. Huora Turku Isotissi - supercigs. Nauti Privaatti-Showsta unelmatyttösi kanssa! Koulukoti tuusula huora tallinna thai hieronta hämeenlinna peppupano etlän lohja tantra. Suomi Deitti Praha Huorat - opleidingverpleegkundige. Huora Tallinna Eroottinen Hieronta Turku - celesnik.\nILMAINEN SEURANHAKUPALVELU LIVEJASMIN COM Thai massage porn prague escort cz\npaljas pillu seksi turku\nrevontulitutka vankila porno\nYours paradise trimmed pussy\nPano seksi suomi turku


Mariner 440T moottorivene 1996 - Kangasniemi - Nettivene\nVARATTU PERJANTAIHIN 18.6 SAAKKA!\nHyvä puoliksi katettu vene. Varapressu mukaan.\nMyydään myös veneelle sopiva Respo traileri (vm. 2018) 800 euron hintaan.\nVene sijaitsee Kangasniemellä ja näytöt sopimuksen mukaan.\nTraileri: Myydään erikseen (800e)\n- Viime kesänä huollettu perusvarma moottori\nNettivene ID 840034


Saarelainen, Jarkko (2013)\nSaarelainen Jarkko.pdf (471.0Kt)\nOpinnäytetyössä tutkin, voisinko tehdä lastensuojelulain (417/2007) säännöksessä määriteltyyn eristämiseen eristämishuoneeseen uuden päivitetyn ohjeistuksen erään koulukodin käyttöön. Työtä tehdessä selvisi, että kyseisessä koulukodissa on jo eristämistilanteeseen asianmukainen ohjeistus, jossa on otettu huomioon lastensuojelun säännöksessä (70 §, 88/2010) olevat asiat. Päivitän kuitenkin ohjeistuksen ja esitän joitakin uudistamisen mahdollisuuksia. Lisäksi opinnäytetyössäni esitän parannusehdotuksia eristämistilanteeseen eristämishuoneeseen.\nOpinnäytetyön tutkimusmenetelmä oli laadullinen. Laadullisen tutkimusmenetelmän toteutin haastattelemalla henkilökohtaisesti niitä koulukodin työntekijöitä, jotka joutuvat tekemisiin eristämistilanteeseen. Yhden haastattelun tein puhelimitse.\nHaastatteluissa tuli ilmi, että kaikki ohjaajat, jotka ovat tekemisessä käytännössä eristämistilanteessa, eivät olleet tietoisia siitä, kuka tekee lopullisen eristämispäätöksen. Tämän vuoksi syytä ehkä olisi uuden työntekijän perehdyttämisessä ottaa esille lain säännös ja kyseisen koulukodin eristämispäätöksen tekijät. Haastatteluissa tuli hyviä parannusehdotuksia eristämistilanteeseen.\nOpinnäytetyöni aihe on ajankohtainen. Tarve lastensuojeluun on nykyisin suuri ja viimesijaisena keinona lapsen ja nuoren turvana käytetty lastensuojelulain rajoittamiskeino on eristäminen eristämishuoneeseen. On tarpeellista olla hyvä ohjeistus niille, jotka joutuvat käytännössä tekemiseen eristämisen asian kanssa.


Rauten tulos ja liikevaihto ylittivät odotukset | Kauppalehti\nRauten tulos ja liikevaihto ylittivät odotukset\n31.10.2018 09:12 päivitetty 31.10.2018 09:15\nRauten toimitusjohtaja Tapani KiiskiKuva: LAURI OLANDER/ALMA TALENT -ARKISTO\nHyviä lukuja siivittivät kustannuspaineiden kurissa pitäminen sekä raaka-aineiden ja komponenttien saatavuusongelmien ratkaiseminen.\nPuutuoteteollisuutta palvelevan Rauten liiketulos kasvoi kolmannella neljänneksellä 33 prosenttia vuodentakaisesta. Liikevoittoa tuli 5,6 miljoonaa euroa, kun vertailukauden luku oli 4,2 miljoonaa euroa. Liikevoiton odotettiin olevan 2,9 miljoonaa euroa.\nOsakekohtainen tulos oli 1,01 euroa, kun analyytikot odottivat 0,67 euroa. Vuodentakainen osakekohtainen tulos oli 0,82 euroa.\nLiikevaihto kasvoi heinä-syyskuussa 29 prosenttia vertailukaudesta. Liikevaihto oli ennätyksellisen korkea 47,9 miljoonaa euroa, kun vertailukauden liikevaihto oli 37 miljoonaa euroa. Ennusteet odottivat kolmannelta neljännekseltä 42,5 miljoonan euron liikevaihtoa.\nUusien tilausten määrä oli kolmannella neljänneksellä 42 miljoonaa euroa, kun vuosi sitten tilauksia tuli 42 miljoonaa euroa.\n"Onnistuimme toteuttamaan toimituksemme ajallaan ja suunniteltujen kustannusten mukaisesti. Olemme myös onnistuneet pitämään kasvaneet kustannuspaineet kurissa ja myös ratkaisemaan raaka-aineiden ja komponenttien saatavuusongelmat. Yhtä tärkeää lähiajan tulosnäkymien parantumista ajatellen oli, että pystyimme näin raivaamaan tuotantosuunnitelmaamme tilaa kilpailukykyisellä toimitusajalla toteutettaville uusille tilauksille", Rauten toimitusjohtaja Tapani Kiiski kommentoi osavuosikatsauksessa.\n"Kysyntä niin teknologiallemme kuin palveluillemmekin jatkuu hyvänä. Kysynnän painopiste on edelleen kehittyneillä markkinoilla, mutta on hienoisesti siirtymässä Euroopasta Pohjois-Amerikkaan ja Venäjälle. Myös muutamien kehittyvien markkinoiden asiakassegmenttien aktiivisuus on lisääntynyt. Monien Rauten perinteisten asiakkaiden jo käynnistämien investointien jälkeen kysynnän painopiste on myös siirtynyt enemmän Rautelle uusiin asiakkaisiin", Kiiski jatkaa.\nRaute nosti syyskuussa ohjeistusta tälle vuodelle, ja piti ohjeistuksen voimassa osavuosikatsauksen yhteydessä. Ohjeistuksen mukaan Raute arvioi liikevaihdon ja liikevoiton kasvavan vuonna 2018 edellisvuodesta.\nDanske Bankin päästrategi EKP:n dramaattisesta ennusteesta: ”Euroalueella on huonot kortit”


Muuntaa Kolumbian pesoa muunna Norjan kruunut (COP → NOK)\nKolumbian pesoa muunna Norjan kruunut\nMuuntaa Kolumbian pesoa muunna Norjan kruunut. Kirjoita summa, jonka haluat muuntaa ja paina Muunna-painiketta.\nKolumbian pesoa = Norjan kruunut\n1 Kolumbian pesoa = 0.0027 Norjan kruunut 10 Kolumbian pesoa = 0.0272 Norjan kruunut 2500 Kolumbian pesoa = 6.8081 Norjan kruunut\n2 Kolumbian pesoa = 0.0054 Norjan kruunut 20 Kolumbian pesoa = 0.0545 Norjan kruunut 5000 Kolumbian pesoa = 13.6161 Norjan kruunut\n3 Kolumbian pesoa = 0.0082 Norjan kruunut 30 Kolumbian pesoa = 0.0817 Norjan kruunut 10000 Kolumbian pesoa = 27.2322 Norjan kruunut\n4 Kolumbian pesoa = 0.0109 Norjan kruunut 40 Kolumbian pesoa = 0.1089 Norjan kruunut 25000 Kolumbian pesoa = 68.0805 Norjan kruunut\n5 Kolumbian pesoa = 0.0136 Norjan kruunut 50 Kolumbian pesoa = 0.1362 Norjan kruunut 50000 Kolumbian pesoa = 136.16 Norjan kruunut\n6 Kolumbian pesoa = 0.0163 Norjan kruunut 100 Kolumbian pesoa = 0.2723 Norjan kruunut 100000 Kolumbian pesoa = 272.32 Norjan kruunut\n7 Kolumbian pesoa = 0.0191 Norjan kruunut 250 Kolumbian pesoa = 0.6808 Norjan kruunut 250000 Kolumbian pesoa = 680.81 Norjan kruunut\n8 Kolumbian pesoa = 0.0218 Norjan kruunut 500 Kolumbian pesoa = 1.3616 Norjan kruunut 500000 Kolumbian pesoa = 1361.61 Norjan kruunut\n9 Kolumbian pesoa = 0.0245 Norjan kruunut 1000 Kolumbian pesoa = 2.7232 Norjan kruunut 1000000 Kolumbian pesoa = 2723.22 Norjan kruunut


Otteluennakko - M-Team isännöi Klaukkalassa | SB Vantaa\nOtteluennakko - M-Team isännöi Klaukkalassa\nVaiherikkaan salibandyvuoden 2019 viimeinen ottelu pelataan tänään lauantaina, kun Edaria isännöi Klaukkalan Arkadia-hallissa M-Team. Kalenterivuosi käynnistyi SB Vantaan osalta tiukassa 2.divarin kärkitaistossa, kevät huipentui Divarikarsintoihin ja siellä päätyyn asti menemiseen. Kesän valmistelut ja syyskausi maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ovat olleet pientä aaltoliikettä, mutta silti hymyssä suin voi Edari lähteä paketoimaan tätä sählyvuotta.\nNurmijärven SB Pron kanssa yhteistyötä tekevä M-Team vie tämän kotiottelunsa komeisiin puitteisiin Klaukkalaan ja haluaa varmuudella tarjota paikalliselle sähly-yleisölle kunnon näytöksen. Tiimi on esiintynyt syyskaudella väkevästi ja löytyy sarjataulukon sijalta neljä, viime kierroksella joukkue haki tyylikkään vierasvoiton Loviisasta lukemin 3-8. Kokeneet Sampo Laukkala (14+8=22) ja Antti Itkonen (5+11=16) ovat johtaneet joukkoja edestä, mutta taustalta alkaa M-Teamillä löytyä pitkä liuta nuoria sankareita, jotka tulevat kannattelemaan ryhmää lähivuosina.\nSB Vantaa matkaa kauas Klaukkalaan kolmen pelin tappioputkessa, tuloksiakin suurempi kysymysmerkki ovat olleet mollivoittoiset peliesitykset. Divari sarjana ei anna mahdollisuutta ohipeleille ja varsinkin nousijajoukkueelle jokainen hieman heikompi jakso näkyy heti tulostaululla. Edellisessä ottelussa vantaalaisjoukkueella oli kaikki voiton avaimet käsissä Pirkkoja vastaan, mutta niitä ei pystytty hyödyntämään ja Pirkat ryösti pisteet Myyrmäestä numeroin 4-7.\nJoukkueiden kauden ensimmäinen kohtaaminen Temppelillä päättyi M-Teamin selkeään vierasvoittoon numeroin 5-10.\nM-Team: Sampo Laukkala 5+11=16\nSB Vantaa: Asko Santero 18+11=29\nM-Team: #61 Sampo Laukkala - Osui ujosti kuusi kertaa Loviisaa vastaan, hehkuuko lapa edelleen yhtä kuumana?\nSB Vantaa: #10 Lari Lundström - Pelannut valtaosan pääsarjaurastaan juuri M-Teamin paidassa, edustanut illan vastustajaa kolmen kauden ajan Salibandyliigassa ja neljän Divarissa. Seura on Larille rakas ja enemmän kuin tuttuja kasvoja löytyy niin pelaajista, kuin valmennuksestakin.\nM-Team vs SB Vantaa lauantaina 14.12.2019 klo 17:00 @ Arkadia-halli


historia – Kulutusjuhla\nVälirauhan niukkuus on nykysilmiin häkellyttävää\nMarttojen Rahablogissa Laura Honkasalo kirjoittaa välirauhan niukkuudesta: ”Mökkipaikkakunnan takaluukkukirppikseltä löytyi vitosella aarre, Kotilieden vuosikerta vuodelta 1940. Välirauhan niukkuus on nykynäkökulmasta häkellyttävää. Kun tuonti pysähtyi, pulaa oli jopa lakanoista ja sokerista. Puute lisäsi luovuutta:…\nMyönnän, että olen vasta lukion jälkeen ymmärtänyt, miksi historiaa kannattaa lukea. Nautin hyvin kirjoitetuista, popularisoiduista historiakirjoista, ja niihin kuuluu myös Peter Englundin Menneisyyden maisema. Tästä kirjasta opin mm. sen, että 1600-luvulla moni olisi…\nNiin sitä Turussa jo muinoin tehtiin merkittäviä päätelmiä ihmisestä kenkien perusteella: 1300-luvun lopulla ilmestyivät Turkuun erityisen pitkäkärkiset kengät, joiden pituus saattoi määräytyä henkilön yhteiskunnallisen arvon mukaan. Samaan aikaan alettiin käyttää myös puupohjaisia patinuksia,…