1 Tilinpäätös ja toimintakertomus 2014 Säteilyturvakeskus Strålsäkerhetscentralen Radiation and Nuclear Safety Authority\n2 SÄTEILYTURVAKESKUS Tilinpäätös ja toimintakertomus 2014\n3 SÄTEILYTURVAKESKUS PL 14, Helsinki, käyntiosoite Laippatie 4, Helsinki Puhelin (09) (vaihde) Taitto: Marja Niskanen / STUK Kannet, kuvat ja taulukot: Pirkko Linkola / ADD Valokuvat: Valokuvaajat on mainittu kuvateksteissä. Suomen Yliopistopaino Oy, Tampere 2015 ISBN (nid.) ISBN (pdf)\n4 Sisällys 1. Toimintakertomus Johdon katsaus Toiminnan vaikuttavuus Toiminnallinen tehokkuus Toiminnan tuottavuus Toiminnan taloudellisuus Maksullisen toiminnan tulos ja kannattavuus Yhteisrahoitteisen toiminnan kustannusvastaavuus Tuotokset ja laadunhallinta Suoritteet Laadunhallinta Henkisten voimavarojen hallinta ja kehittäminen Tilinpäätösanalyysi Rahoituksen rakenne Talousarvion toteutuminen Tuotto- ja kululaskelma Tase Sisäisen valvonnan arviointi ja vahvistuslausuma Arviointien tulokset Yhteenveto havaituista väärinkäytöksistä Talousarvion toteutumalaskelma Tuotto- ja kululaskelma Tase Liitetiedot Allekirjoitukset...103\n5 STUK TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS Toimintakertomus 1.1 Johdon katsaus Säteily- ja ydinturvallisuus olivat maassamme korkealla tasolla vuonna Säteilyn ja ydinenergian käytössä ei tapahtunut ihmisten ja ympäristön terveyden tai turvallisuuden eikä yhteiskunnan toimivuuden kannalta merkittäviä tapahtumia. Säteilyturvakeskuksen (STUK) henkilöstö hoiti tehtävänsä ammattitaitoisesti, motivoituneesti ja vastuullisesti, minkä ansiosta STUK saavutti vaikuttavuus- ja tuloksellisuustavoitteensa ennätyksellisen hyvin vuonna Tämä on erittäin hyvä suoritus ottaen huomioon, että vuoden aikana STUKissa käynnistettiin YT-neuvottelut budjettileikkausten seurauksena. Taloudellisesti vuosi oli STUKille hyvä tiukan talouskurin sekä kasvaneiden palvelutoiminnan tulojen seurauksena. Uusimpien tutkimusten ja selvitysten tulosten perusteella keskimääräinen suomalaisen saama vuosiannos on 3,2 msv, joka on noin 0,5 msv aikaisempaa arvioitua pienempi. Noin puolet saamastamme keskimääräisestä säteilyannoksesta on peräisin huoneilman radonista, ja se aiheuttaakin vuosittain keskimäärin 300 keuhkosyöpäkuolemaa. STUK jatkoi viestinnän ja valvontatoiminnan kehittämistä radonaltistuksen pienentämiseksi. Vuoden aikana aloitettiin mm. Päiväkoti-hanke, jossa selvitetään lasten ja työntekijöiden radonaltistusta. Säteily- ja ydinturvallisuussäännöstön kehittämistyö jatkui Suomessa siten, että STUK valmisteli ministeriöille esitykset ydinenergia- ja säteilylain muutoksista. Esitetyt muutokset lisäävät STUKin toimivaltuuksia ja vahvistavat siten STUKin riippumattomuutta valvontaviranomaisena. Lisäksi STUKissa käynnistettiin säteilylainsäädännön kokonaisuudistukseen tähtäävä työ, jolla saatetaan voimaan EU:n ionisoivan säteilyn vaaroilta suojautumista koskeva direktiivi vuoteen 2018 mennessä. Kyseessä on merkittävä työ niin STUKille kuin sosiaali- ja terveysministeriölle (STM). Säteilyn käytössä terveydenhuollossa ja teollisuudessa sekä tutkimuksessa raportoitujen tapahtumien määrä STUKille kasvoi edelleen vuoden 2014 aikana. STUK on kannustanut ohjeistuksin ja viestinnällään toiminnanharjoittajia poikkeamista kertomiseen, jotta kokemuksista voidaan ottaa oppia. Vuoden aikana sattui myös merkittäviä tapahtumia, joissa laitevikojen ja inhimillisten virheiden seurauksena terveydenhuollon potilaat saivat selvästi tarkoitettua suuremman säteilyannoksen. Suomen terveydenhuollon säteilyn käytön tilaa voidaan kuitenkin pitää hyvänä, mitä vahvistaa myös STUKin johtaman EU-projektin tulos, missä arvioitiin röntgen- ja isotooppitutkimusten sekä toimenpiteiden seurauksena Euroopan väestölle aiheutuvat säteilyannokset. Vuoden aikana toiminnanharjoittajilta katosi kaksi rekisteröityä säteilylähdettä. Toisessa tapauksessa kyseessä oli säteilylähteen sisältävän mittauslaitteen varkaus, minkä seurauksena tapahtuman tutki poliisi. Asiaan liittyen STUK saattoi voimaan uuden säteilylähteiden turvajärjestelyjä koskeva ohjeen. Ohjeen mukaisen toiminnan valvonta kohdistuu ensiksi korkea-aktiivisiin säteilylähteisiin. Keskustelu matkapuhelinten ja muiden sähkömagneettisen säteilyn lähteiden epäiltyjen terveysvaikutusten ympärillä oli vilkasta. STUK vastasi satoihin puhelimitse ja sähköpostitse tulleisiin kyselyihin. Ionisoimattoman säteilyn valvonnan kohteena olivat erityisesti lasereiden käyttöön perustuvat kuluttajatuotteet sekä lasereiden kosmeettiset sovellutukset. Valvontaa vaikeuttaa vapaa globaali kauppa. Ydinvoimalaitosten valvonta toteutui asiallisen tiukasti käynnissä, rakenteilla ja suunnitteilla olevien laitosten osalta. Käynnissä olevien laitosten valvonnan kohteena olivat erityisesti ikääntymisen hallinta, turvallisuuden parantamiseen tähtäävät muutostyöt ja organisaatioiden toiminta. Teollisuuden Voima Oyj:n (TVO) Olkiluoto 3 laitoksen osalta STUK tarkasti pitkään auki olleen automaation laitostason turvallisuusanalyysit, automaatioarkkitehtuurin sekä automaation testaamisen suunnitelmat. Myös asiakirjakäsittelyn tehokkuus STUKissa parani. Uusien laitoshankkeiden osalta STUK teki Fennovoima Oy:n (Fennovoima) ja TVO:n Olkiluoto 4 hankkeen periaatepäätösten täydennyshakemuksia koskevat alustavat turvallisuusarviot. Suomen ydinturvallisuus arvioitiin keväällä 2014 pidetyssä kansainvälisen ydinturvallisuussopimuksen arviointikokouksessa sopimuksen tavoitteet ja velvoitteet täyttäväksi. Ydinjätteiden ja -materiaalien valvonta Suo- 4\n6 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUK messa toteutui suunnitellusti. Posiva Oy:n (Posiva) käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitushankkeen rakentamislupahakemusaineiston tarkastus valmistui STUKissa vuoden 2014 lopussa. STUKin lausunto ja turvallisuusarvio arvioitiin ydinturvallisuusneuvottelukunnassa ja toimitettiin työ- ja elinkeinoministeriölle (TEM) vuoden 2015 alussa. STUKin arvion mukaan laitos voidaan rakentaa turvalliseksi ja Posivalla on siihen edellytykset. Työ oli erityisen vaativa, koska vastaavaa ei ole maailmassa vielä tehty. STUKin valvonnan tukena käytettiin kansainvälistä eri alojen asiantuntijoista koostuvaa ryhmää. Suomi laati radioaktiivisten ja ydinjätteiden turvallisuutta koskevan kansainvälisen sopimuksen edellyttämän maaraportin, jota sopijamaat arvioivat tarkastelukokouksessa toukokuussa Onnettomuusvalmiuden kehittämisessä tehtiin Pohjoismaiden välillä yhteistyötä, jonka tuloksena laadittiin yhteispohjoismaiset ohjeet toiminnalle säteilyvaaratilanteissa. Ohjeet perustuvat STUKin VAL-ohjeisiin. Kyseessä on kansainvälisesti ainutlaatuinen ohjeistus, sillä missään muualla näin monta maata ei ole pystynyt sopimaan yhteisistä toimenpiderajoista ja käytännön toimintatavoista sekä säteilyvaaratilanteen varhaisvaiheessa että tilanteen edellyttämien jälkihoitotoimien osalta. Onnettomuusvalmiutta myös harjoiteltiin suunnitellusti. Kolmen vuoden välein pidettävässä laajassa harjoituksessa keskityttiin Olkiluodon ydinvoimalaitosonnettomuuden jälkivaiheeseen ja onnettomuudesta toipumiseen. Harjoituksessa nousi esille kehityskohteita erityisesti jälkivaiheen vastuiden selvittämiseksi sekä tilannekuvan ja mittaustoiminnan hallitsemiseksi. Viimeksi mainitun osalta STUKissa valmistui suunnitelma säteilyvaaratilanteiden mittaustoiminnasta, jossa kuvataan miten mittaukset priorisoidaan ottaen huo mioon tilanteen ajallinen vaihtelu ja millä laajuudella mittauksia pitää tehdä tilanteen eri vaiheessa ottaen huomioon ihmisten suojelu ja yhteiskunnan toimivuus. Valmiusharjoituksen opetus oli, että monitorointistrategia pitää laajentaa kansalliseksi. Kansainvälinen atomienergiajärjestö (IAEA) osallistui Fortum Oyj:n (Fortum) Loviisan laitosta koskevaan valmiusharjoitukseen, ja STUK sai IAEAlta kiitoksen erityisen tehokkaasta ja tarkasta tiedonvälityksestä harjoituksen aikana. Vuoden 2014 aikana ympäristön säteilyvalvontaa tehtiin suunnitelmien mukaisesti koko Suomen kattavassa valtakunnallisessa säteilyvalvontaohjelmassa. Ympäristön säteilyvalvonnassa poikkeavaa säteilyä havaittiin yhteensä kuusitoista kertaa. Kaikki vuoden aikana havaitut keinotekoisten radioaktiivisten aineiden määrät olivat äärimmäisen pieniä eikä niillä ollut minkäänlaisia vaikutuksia ihmisten terveyteen. Ympäristön säteilyvalvontaohjelmaan liittyviä osaohjelmia valmistui neljältä eri osa-alueelta: radon ulkoilmassa, lannoitteiden radioaktiivisuus, rakennusmateriaalien aktiivisuuspitoisuudet sekä puutavaran ja puunjalostustuotteiden aktiivisuuspitoisuudet. Näillä osaohjelmilla saatiin yksityiskohtaisempaa ja ajantasaista tietoa suomalaisten kannalta tärkeimmistä säteilyaltistuksen lähteistä. STUKin osaamisen ja toimintakyvyn kannalta olennaisen säteily- ja ydinturvallisuustutkimuksen tilanne on kaksijakoinen. STUKin määrärahojen leikkaukset kohdistuvat erityisesti säteilyturvallisuustutkimukseen, minkä johdosta STUKin tutkimus- ja kehitystoiminta rajataan vain valvonnan ja valmiuden kannalta aivan välttämättömiin alueisiin. Jotta säteilyturvallisuustutkimus ja osaamisen ylläpitäminen Suomessa säilyisivät, on STUK luonut suunnitelman kansalliseksi säteilyturvallisuustutkimusohjelmaksi. Ohjelman ja sen tavoitteiden toteutuminen edellyttää, että yliopistot kiinnostuvat aiheen tutkimuksesta ja että tutkimukselle löytyy rahoitusta. Molempiin liittyy edelleen epävarmuuksia, mutta työ jatkuu vuoden 2015 aikana. Ydinturvallisuustutkimuksen rahoitus tulee pääosin valtion ydinjäterahastosta, ja toiminta jatkuikin kansallisen tutkimusohjelman ja vakiintuneiden menettelyiden mukaisesti. Uuden nelivuotiskauden tutkimusohjelma valmisteltiin. STUKin kansainvälinen palvelutoiminta kasvoi selvästi. Uutena hankkeena STUK aloitti yhteistyön Saudi-Arabian säteily- ja ydinturvallisuusviranomaisen kehittämiseksi. Saudi-Arabia suunnittelee laajan ydinvoimalaitosohjelman käynnistämistä. Ydinturvallisuusyhteistyötä Venäjän kanssa jatkettiin. Yhteistyöhön kuuluneet hankkeet kohdistuivat Kuolan ja Leningradin laitosten turvallisuuden parantamiseen ja turvallisuusviranomaisen Rostechnadzorin tukemiseen. Kotimaiset asiantuntijapalvelut kohdistuivat erityisesti ydinvoimalaitosten ympäristön säteilyvalvontaan, Talvivaaran ja Fennovoiman laitoksen suunnitellun sijaintipaikan Hanhikiven radiologisiin perustilaselvityksiin. 5\n7 STUK TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUKin henkilöstön työtyytyväisyys ja motivaatio kehittyivät edelleen myönteisesti YT-neuvotteluista huolimatta. Toteutetun VM-Baro-kyselyn tulokset osoittivat, että seurattavat indeksit ylittävät valtion keskiarvon ja ovat vähintään samat kuin vuonna 2013 tehdyssä kyselyssä saadut tulokset. Sairaudesta ja työtapaturmista johtuneiden poissaolopäivien määrä oli pieni, 7,1 päivää henkilötyövuotta kohden. STM:n hallinnonalan mainetutkimus toteutettiin viidennen kerran. STUK on ollut näiden tutkimusten tulosten perusteella yksi parhaiten menestynyt organisaatio, ja uudet tulokset osoittivat tämän linjan jatkuvan. Tärkeimpänä pidetty maineen alue, luottamus, oli STUKia koskevien uusien tulosten mukaan parempi kuin koskaan aiemmissa mittauksissa. STUKin organisaatio ja tulostavoitteet STUKin pääjohtajana toimi Petteri Tiippana. STUKin johtajistoon kuuluivat johtajat Kirsi Alm- Lytz, Tarja K. Ikäheimonen, Eero Kettunen, Hannu Koponen, Risto Paltemaa, Lasse Reiman ja Sisko Salomaa. STUKin yhteydessä toimi kolme ulkopuolisista jäsenistä koostuvaa elintä: STUKin neuvottelukunta ydinturvallisuusneuvottelukunta turvajärjestelyneuvottelukunta. Neuvottelukunnat tukivat aktiivisesti STUKia sen operatiivisessa toiminnassa ja toiminnan kehittämisessä. STUKin organisaatio esitetään kuvassa 1. Työntekijöiden lukumäärä eri yksiköissä kuvaa tilannetta vuoden 2014 lopussa. Yhteensä työntekijöitä oli 342. Vuotta 2014 koskevat STUKin tulostavoitteet vahvistettiin STM:n ja STUKin välisessä allekirjoitetussa tulossopimuksessa. Tulostavoitteet on merkitty kursiivilla. Tulostavoitteisiin sisältyvät STM:n ja STUKin välisessä tulossopimuksessa esitettyjen tavoitteiden lisäksi STUKin omat tavoitteet. Tulostavoitteen toteutumisen numerollinen arviointi esitetään kunkin tulostavoitteen jälkeen. Arvioinnissa käytetään asteikkoa 1 5 seuraavasti: 1. Tulostavoitetta ei ole edistetty toimintavuonna (heikko), 2. Tulostavoite on osittain toteutunut (välttävä), 3. Tulostavoite on toteutunut lähes tulossopimuksessa suunnitellun mukaisesti (tyydyttävä), 4. Tulostavoite on saavutettu tavoitteen mukaisesti ja 5. Tulostavoite on saavutettu ja ylitetty huomattavasti (erinomainen). Yksityiskohtaiset tiedot ydin- ja säteilyturvallisuudesta vuonna 2014 esitetään erillisissä STUKin vuosiraporteissa STUK-B 187 Ydinenergian käytön turvallisuusvalvonta, STUK-B 189 Säteilyn käyttö ja muu säteilylle altistava toiminta ja STUK-B 190 Ympäristön säteilyvalvonta Suomessa. Varautuminen säteilytilanteisiin ja poikkeavat tapahtumat vuonna 2014 esitetään kolmannesvuosiraporteissa STUK-B 179 (1/2014), STUK-B 182 (2/2014) ja STUK-B 188 (3/2014). 1.2 Toiminnan vaikuttavuus STUKin yhteiskunnallinen vaikuttavuus liittyy ydin- ja säteilyturvallisuuden varmistamiseen Suomessa. STUK vaikuttaa ydin- ja säteilyturvallisuuteen antamalla määräyksiä ja ohjeita, arvioimalla ydinenergian ja säteilyn käyttöä koskevia suunnitelmia ja muita asiakirjoja, valvomalla ydinlaitoksiin asennettavan laitteiston laatua sekä tarkastamalla toimintaa ydinlaitoksilla ja säteilyn käyttöpaikoilla. Lisäksi STUK mittaa luonnonsäteilystä aiheutuvaa altistusta sekä antaa ohjeita ja toimii yhteistyössä muiden viranomaisten kanssa tämän altistuksen rajoittamiseksi. Suomalaisilla ydinlaitoksilla ei satu onnettomuutta tai vakavaa turvallisuuteen vaikuttavaa tapahtumaa. (5) Loviisan ja Olkiluodon laitoksilla ei sattunut vuoden 2014 aikana vakavia turvallisuuteen vaikuttavia tapahtumia. Loviisan laitoksilla ei ollut yhtään INES-luokkaan 1 (poikkeuksellinen turvallisuuteen vaikuttava tapahtuma) kuuluvia tai sitä merkittävämpiä tapahtumia. Vuonna 2014 raportoitiin Loviisasta yhteensä kuusi tapahtumaa, jotka kaikki luokiteltiin INES 0:ksi. Olkiluodon molemmilla laitosyksiköillä havaittiin pian vuosihuoltojen jälkeen ongelmia päägeneraattorin maadoitushiilissä, joiden kuluminen oli merkittävästi tavanomaista nopeampaa. Maadoitushiilien tarkoitus on purkaa turbiiniakseliin pyörimisliikkeen seurauksena syntyvä jännite turvallisesti niin, ettei se pääse nousevaan haitalliselle tasolle. Olkiluoto 2:lla maadoitushiilet vaihdettiin kesän 2014 aikana kahdesti. Hiilien vaihtamiseksi 6\n8 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUK Pääjohtaja Johto (6) Aluetoimistot Olkiluoto Loviisa Rovaniemi Ydinvoimalaitosten valvonta Ympäristön säteilyvalvonta Ydinjätteiden ja ydinmateriaalien valvonta Säteilytoiminnan valvonta (104) (61) (30) (51) Yhteiskuntasuhteet ja viestintä (6) Valmius (4) Turvajärjestelyt (8) Säännöstö (4) STUK-asiantuntijapalvelut (8) Yhteiset palvelut (59) Kuva 1. Organisaatio. laitos ajettiin turbiinin ohitukselle ja maadoitushiiliharjat vaihdettiin turbiinin ollessa hydraulipaaksauksella. Olkiluoto 1:llä oli tarkoitus tarkastaa maadotushiilien kunto. Tarkastuksen yhteydessä todettiin, että hiiliharjat voidaan vaihtaa samassa yhteydessä. Hiiliharjojen vaihtamisesta ei informoitu laitosyksikön vuoropäällikköä eikä kaikilta osin toimittu laitoksen käyttöä ohjaavien ohjeiden mukaisesti. Hiiliharjojen vaihdolle ei ollut työlupaa. Lisäksi työ tehtiin tilassa, joka on luokiteltu säteilytasoltaan punaiseksi. Turvallisuusteknisten käyttöehtojen (TTKE) mukaan tällaisessa tilassa työskentely edellyttää säteilytyölupaa, jota ei ollut. Tapahtumalla ei ollut suoraa vaikutusta ydinturvallisuuteen, mutta turvallisuuskulttuurissa havaittujen merkittävien puutteiden vuoksi tapahtuma luokiteltiin INES-luokkaan 1. Olkiluodon laitoksella oli kaksi muuta tapahtumaa, jotka luokiteltiin INES 0:ksi. Luvanhaltijat analysoivat tapahtumat ja suunnittelivat korjaavat toimenpiteet vastaavien tapahtumien estämiseksi jatkossa. STUK hyväksyi luvanhaltijoiden esittämät toimenpiteet ja esitti tarvittaessa lisävaatimuksia toiminnan kehittämiseksi. Tapahtumat kuvataan tarkemmin raportissa STUK-B 187. Tapahtumilla ei ollut merkitystä ydin- eikä säteilyturvallisuuden kannalta. Kuvassa 2 esitetään INES -luokiteltujen tapahtumien lukumäärät Loviisan ja Olkiluodon laitoksilla vuosina Ydinvoimalaitosten riskejä hallitaan siten, että laitosten onnettomuusriski pitkällä aikavälillä pienenee tai pysyy ennallaan. (5) 7\n9 STUK TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS Ines 1 Ines 2 Kuva 2. Suomen INES-luokiteltujen ydinlaitostapahtumien määrät vuosina Tapahtumat kuuluvat luokkaan INES 1. Ydinvoimalaitosten onnettomuusriskiä arvioidaan todennäköisyysperusteisella riskianalyysilla (PRA). PRA-mallissa käytetään säännöllisesti päivitettäviä tietoja alkutapahtumien esiintymisestä ja laitteiden epäkäytettävyydestä. Loviisa 1 -yksikön laskennallinen vuotuinen sydänvaurion todennäköisyys oli vuoden 2014 lopussa noin 2, /vuosi eli noin 8 % pienempi kuin vuonna 2014 (2, /vuosi). Fortum sai vuoden 2014 aikana valmiiksi erillisen PRA-mallin Loviisa 2 -laitosyksikölle, jolle sydänvaurion todennäköisyys on noin 2, /vuosi. Laitosyksikköjen välinen pieni riskiarvion ero johtuu eroista mm. turvallisuusjärjestelmiä sisältävien tilojen ilmastointijärjestelmissä. Sekä PRA-mallia että laitoksen turvallisuutta kehitettiin vuoden aikana, esimerkiksi laitostilojen tulvimiseen johtavan meriveden pinnankorkeuden (+ 3,0 m) ylittymisen vuotuisen todennäköisyyden arvio on Ilmatieteen laitoksen (IL) laatimien uusien analyysien perusteella kohonnut huomattavasti, mutta toisaalta laitoksella on tehty suojauksia poikkeuksellisen korkean meriveden varalta. Olkiluoto 1 -yksikön laskennallinen vuotuinen vakavan reaktorionnettomuuden todennäköisyys oli vuoden 2014 lopussa 0, eli noin 30 % pienempi kuin vuonna 2013 (1, /vuosi). Pienennys johtuu siitä, että laitosyksiköille on tehty muutoksia, joilla on varmistettu reaktorin jäähdytykseen käytettävän apusyöttövesijärjestelmän toimintakyky tilanteessa, jossa merivesijäähdytys menetetään meriveden oton tukkeutumisen tai laitevikojen seurauksena. Olkiluoto 2 -yksikölle vakavan reaktorionnettomuuden vuotuinen todennäköisyys on suurempi, 1,4 10-5, koska vastaavia muutoksia ei ole vielä toteutettu. Loviisan ja Olkiluodon laitosyksiköiden laskennallisen vakavan onnettomuuden vuotuisen riskin muuttuminen vuosina esitetään kuvissa 3 ja 4. Suomalaisilla ydinlaitoksilla turvajärjestelyt estävät tehokkaasti ydinlaitoksen käyttöä ja turvallisuutta vahingoittavan tahallisen toiminnan. (5) Vuoden 2014 aikana ydinvoimalaitosten käyttöä ja turvallisuutta vahingoittavia tapahtumia ei ollut tahallisen toiminnan tuloksena. Laitoksilla toteutettiin teknisiä, organisatorisia ja toiminnallisia muutoksia, jotka parantavat turvajärjestelyjen tasoa. Turvajärjestelyjä kehitetään määrätietoisesti yhteistyössä asianomaisten turvallisuusviranomaisten kanssa. STUK valvoi turvajärjestelyjen toteutumista ydinlaitoksilla. Radioaktiivisten aineiden normaalikäytön aikaiset päästöt ydinlaitoksista ympäristöön ovat pieniä. (5) Loviisan ja Olkiluodon laitosten radioaktiivisten aineiden päästöt ympäristöön olivat huomattavasti alle päästörajojen. Päästöt olivat samaa suuruusluokkaa kuin aiempina vuosina. Päästöjen perusteella laskettu säteilyannos ympäristön eniten altistuneelle asukkaalle oli molempien voimalaitosten osalta alle 1 % valtioneuvoston päätöksessä asetetusta rajasta (100 μsv, mikrosievert). Loviisan laitoksen aiheuttama laskennallinen vuoden säteilyannos oli noin 0,23 μsv ja Olkiluodon laitoksen noin 0,05 μsv. Ympäristön eniten altistuneen asukkaan laskennalliset säteilyannokset vuosina esitetään kuvassa 5. Ydinvoimalaitosten työntekijöiden kollektiivinen säteilyannos alittaa molemmat ydinvoimalaitokset huomioon ottaen ohjeen YVL 7.9 mukaisen enimmäisrajan. (5) Työntekijöiden koko vuoden kollektiivinen säteilyannos Loviisa 1:llä oli 0,32 mansv ja Loviisa 2:lla 0,53 mansv. Loviisa 1:llä toteutettiin lyhyt vuosihuolto ja Loviisa 2:lla pidempi ns. nelivuotisvuosihuolto. Molempien laitosyksiköiden vuosihuoltojen kollektiiviset säteilyannokset olivat kaikkien aikojen pienimmät vastaaviin aikaisempiin vuosihuoltoihin verrattuna. Lisäksi koko vuoden kollektiivinen säteilyannos oli Loviisa 1:llä kaikkien 8\n10 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUK 4,0E-04 3,5E-04 3,0E-04 2,5E-04 Kuva 3. Loviisan laitosyksiköille lasketun vuotuisen onnettomuusriskin muuttuminen vuosina ,0E-04 1,5E-04 1,0E-04 5,0E-05 7,0E Seisminen Sää (seisokki) Sää (tehajo) Palot (seisokki) Palo (tehajo) Tulva (seisokki) Tulva (tehajo) Sisäiset (seisokki) 4,0E-5 3,5E-5 3,0E-5 2,5E-5 Kuva 4. Olkiluodon laitosyksiköille lasketun vuotuisen onnettomuusriskin muuttuminen vuosina ,0E-5 1,5E-5 1,0E-5 5,0E-6 6,0E Seisminen Sää Seisokki Palot Tulvat Sisäiset µsv 0,50 0,45 0,40 0,35 0,30 0,25 0,20 0,15 0,10 0,05 0,00 Loviisa Olkiluoto Kuva 5. Altistuneimman väestönosan yksilölle arvioidut säteilyannokset Loviisan ja Olkiluodon laitosten ympäristössä aikojen pienin. Ohjeen YVL 7.9 mukaan kollektiivisen säteilyannoksen raja-arvo yhdelle laitosyksikölle on kahden perättäisen vuoden keskiarvona 2,5 mansv yhden gigawatin nettosähkötehoa kohden. Se merkitsee Loviisan laitosyksikölle kollektiivisen annoksen keskimääräistä arvoa 1,24 mansv vuodessa. Raja-arvo ei ylittynyt kummallakaan laitosyksiköllä. Työntekijöiden koko vuoden kollektiivinen säteilyannos Olkiluoto 1:llä oli 0,40 mansv ja Olkiluoto 2:lla 0,24 mansv. Olkiluoto 1:llä toteutettiin pidempi huoltoseisokki ja Olkiluoto 2:lla lyhyt polttoaineenvaihtoseisokki. Laitosyksiköiden yhteenlaskettu koko vuoden kollektiivinen säteilyannos oli kaikkien aikojen pienin laitosyksiköiden käytön aikana. Myös molempien laitosyksiköiden yh- 9\n11 STUK TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 teenlaskettu vuosihuoltoannos oli kaikkien aikojen pienin. Ohjeen YVL 7.9 mukainen kollektiivisen säteilyannoksen raja-arvo merkitsee Olkiluodon laitosyksikölle annoksen keskimääräistä arvoa 2,20 mansv vuodessa. Raja-arvo ei ylittynyt kummallakaan laitosyksiköllä. OECD-maiden painevesireaktoreiden (PWR) kollektiivisiin säteilyannoksiin verrattuna Loviisan laitoksen työntekijöiden vuotuinen kokonaisannos oli keskimääräistä pienempi. Myös Olkiluodon laitoksen työntekijöiden kokonaisannos oli pienempi kuin OECD-maiden kiehutusvesireaktoreiden keskimääräinen kollektiivinen säteilyannostaso. Vertailussa on käytetty OECD-maiden tilastoja viime vuosilta. Kollektiiviset säteilyannokset Suomen laitoksilla sekä suomalaisten työntekijöiden Ruotsin laitoksilla saama yhteenlaskettu säteilyannos esitetään taulukossa 1. Loviisan ja Olkiluodon laitosten työntekijöiden kollektiiviset säteilyannokset vuosina esitetään kuvassa 6. Ydinjätteiden käsittely, varastointi ja loppusijoitus suunnitellaan ja toteutetaan siten, että jätteiden määrä pysyy mahdollisimman pienenä ja toiminnasta ei aiheudu käytännöllisesti katsoen lainkaan päästöjä. (5) Matala- ja keskiaktiivisten voimalaitosjätteiden tilavuus ja aktiivisuus ydinvoimatehoon suhteutettuna pysyivät Loviisan ja Olkiluodon laitoksilla pieninä. Jätteiden syntymistä on rajoitettu tehokkaasti asianmukaisella huolto- ja korjaustöiden suunnittelulla sekä ydinpolttoaineen korkeilla laatuvaatimuksilla, minkä seurauksena polttoainevuodot ovat olleet hyvin harvinaisia. Lisäksi jätteiden kertymistä on vähennetty dekontaminoinnilla sekä jätteiden monitoroinnilla ja lajittelulla. Laitoksilla on käytössä tehokkaat menetelmät myös loppusijoitettavan jätteen tilavuuden pienentämiseksi. Mittauksin on voitu todeta, että osa jätteistä alittaa säteilysuojelullista valvontaa edellyttävän rajan, joten ne on vapautettu valvonnasta. Vuoden 2014 lopussa Loviisan laitoksella oli loppusijoitettuna matala-aktiivista jätettä yhteensä m 3 ja Olkiluodon laitoksella vastaavasti matala-aktiivista jätettä yhteensä m 3. Loppusijoitetun jätteen tilavuuden lisäys oli Loviisan laitoksella 41 m 3 ja Olkiluodon laitoksella 156 m 3. Molemmilla laitoksilla alitettiin tavoitteeksi asetettu raja loppusijoitetun matala-aktiivisen huoltojätteen tilavuuden kasvu viiden vuoden keskiarvona (Loviisassa alle 100 m 3 ja Olkiluodossa alle 200 m 3.) Keski- ja matala-aktiivisten jätteiden huollosta ja käytetyn ydinpolttoaineen välivarastoinnista syntyneistä päästöistä aiheutuva suurin vuotuinen Taulukko 1. Kollektiiviset säteilyannokset ydinvoimalaitoksilla vuonna Laitos Annos Annosseurannan piiriin kuuluneiden henkilöiden lkm Loviisa 0,85 mansv Olkiluoto 0,64 mansv Ruotsin laitokset* 0,09 mansv 238 *Suomalaisten osuus. mansv 3,0 2,5 2,0 1,5 Loviisa Olkiluoto Kuva 6. Loviisan ja Olkiluodon ydinvoimalaitosten työntekijöiden kollektiiviset säteilyannokset vuosina ,0 0,5 0,\n12 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUK annos jäi selvästi alle asetetun ylärajan 0,001 msv (millisievert). Ydinmateriaaleihin liittyvä toiminta tapahtuu kansainvälisten sopimusten mukaisesti. (5) Ydinmateriaalivalvonta toteutettiin kansainvälisten sopimusvelvoitteiden mukaisesti. IAEA:lta ja Euroopan komissiolta ei tullut yhtään huomautusta tai lisäselvityspyyntöä. Toiminnanharjoittajat ja luvanhaltijat toimittivat vaaditut ilmoitukset ja raportit STUKille. STUK varmistui tarkastusten avulla siitä, että toiminta oli ilmoitusten mukaista eikä ilmoittamatonta toimintaa ollut. Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA on useissa yhteyksissä todennut, että Suomen ydinmateriaalivalvontajärjestelmä on malli myös muille. Järjestö onkin pyytänyt useasti STUKia esittelemään Suomen ydinmateriaalijärjestelmää IAEA:n kursseilla ja kokouksissa. Säteilyn käytössä ei satu onnettomuutta tai vakavaa turvallisuuteen vaikuttavaa tapahtumaa. (4) Säteilyn käytössä ei sattunut onnettomuuksia tai vakavia turvallisuuteen vaikuttavia tapahtumia. STUKille ilmoitettiin 138 poikkeavaa tapahtumaa. Näistä 38 liittyi säteilyn käyttöön teollisuudessa, 96 säteilyn käyttöön terveydenhuollossa, 1 eläinlääketieteessä ja 3 ionisoimattoman säteilyn käyttöön. Peruskorjattavan säteilyn käyttöpaikan kellarin purkutöissä Turussa löydettiin neljä suojakaivoa, joissa oli yhteensä kuusi jätepakkausta. Pakkauksissa oli merkintöjen ja mittausten perusteella pääasiassa Cs-137, Co-60 ja H-3 -nuklideja, ja kaivot olivat lievästi kontaminoituneita Cs-137 -nuklidilla. Jätteet on toimitettu tunnustettuun laitokseen. Kaivot voidaan STUKin lausunnon mukaan sijoittaa kaatopaikalle. Tapauksesta ei aiheutunut kenellekään merkittävää säteilyaltistusta. Säteilyn käyttöön teollisuudessa liittyvistä poikkeavista tapauksista yksi koski radiografiakuvauksia. Radioaktiivisten aineiden kuljetuksiin liittyviä poikkeavia tapahtumia ilmoitettiin kuusi, joista neljä koski puutteellisia tai vääriä pakkausmerkintöjä ja kaksi pakkauksen vahingoittumista kuljetuksessa. Kahdeksan poikkeavaa tapahtumaa liittyi säteilylähteiden löytymiseen metallin kierrätysprosessissa. Näistä viidessä tapauksessa kyseessä oli luonnon radioaktiiviset aineet, esim. Ra-226. Yhdessä tapauksessa löytyi Co-60 -säteilylähde, jonka sisältävä metallierä oli tullut Suomeen Ruotsista. Säteilylähteiden sulatusta käsitellään kohdassa Terveydenhuollon röntgentoiminnasta ilmoitettiin vuonna 2014 yhteensä 58 poikkeavaa tapahtumaa. Näistä 23 tapauksessa kuvattiin väärä potilas suurimman yksittäisen annoksen ollessa noin 6 msv. Yhdessä poikkeavassa tapahtumassa sikiö oli altistunut säteilylle, mutta altistus jäi hyvin pieneksi. Laite- tai järjestelmäviasta aiheutuneita poikkeavia tapahtumia rekisteröitiin 15 kpl. Suurin laiteviasta aiheutunut ylimääräinen potilaan altistus oli noin 40 msv, kun tietokonetomografiatutkimuksen aikana yritettiin muuttaa tutkimustekniikkaa, mutta laite toimi epätarkoituksenmukaisella asetuksella muutoksesta huolimatta. Muut inhimilliset virheet aiheuttivat 19 tapahtumaa, joista suurin yksittäinen potilaan ylimääräinen altistus oli noin 30 msv. Lisäksi eläinröntgentutkimuksiin liittyen raportoitiin yksi poikkeava tapahtuma, jossa oli kyseessä laitteen viallinen toiminta. Isotooppilääketieteestä ilmoitettiin 33 poikkeavaa tapahtumaa (muita kuin tietokonetomografialaitevikoja), joista 13 koski PET-TT-laitteiden vikoja. Neljässä tapauksessa injektio epäonnistui ja neljässä tapauksessa potilaalle annettiin väärää radioaktiivista lääkettä tai väärä aktiivisuus oikeaa radioaktiivista lääkettä. Suurin poikkeavasta tapahtumasta aiheutunut ylimääräinen altistus oli noin 9 msv, joka aiheutui sydäntutkimuksessa potilaan väärästä asettelusta SPECT-kuvaukseen. Lisäksi ilmoitettiin kahdesta kuljetukseen liittyvästä poikkeavasta tapahtumasta. Sädehoidosta ilmoitettiin viisi poikkeavaa tapahtumaa, joista kahdessa oli laitevika ja niin sanottu läheltä piti -tilanne. Kahdessa tapauksessa hoidon kohdistus oli virheellinen ja yhdessä jatkohoidossa hoitomääräyksessä oli virhe. Virheet havaittiin kesken hoitojakson, jolloin pystyttiin tekemään uudet suunnitelmat, joissa annosta kompensoitiin. STUKille ilmoitettiin poikkeavista tapahtumista terveydenhuollon röntgentoiminnassa edelleen enemmän kuin aiempina vuosina. Tämä johtui siitä, että ohjeen ST 3.3 uudistuksen yhteydessä poikkeavien tapahtumien raportointiin ja luokitteluun kiinnitettiin erityisesti huomiota. Myös tarkastuksissa asiaan on kiinnitetty viime vuosina aiempaa enemmän huomiota. Toiminnan harjoittajien kanssa on käyty myös keskusteluja poikkeavista tapahtumista ja niistä ilmoittamisesta. 11\n13 STUK TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUKille ilmoitettiin kolmesta ionisoimattoman säteilyn aiheuttamasta poikkeavasta tapahtumasta, jotka vaativat välittömiä toimenpiteitä. Yhdessä tapauksessa STUKille ilmoitettiin ihon palamisesta solariumissa. Solariumlaite kuitenkin todettiin tarkastuksessa vaatimusten mukaiseksi. Syynä palamiseen oli oletettavasti käyttäjän virhe. Kaksi muuta tapausta liittyivät suuritehoisten laserien luvattomaan käyttöön ravintolatiloissa. Ensimmäinen tapauksista turkulaisessa yökerhossa aiheutti huomattavan riskin silmävauriolle, koska säteet oli suunnattu suoraan yleisöön. Toisessa tapauksessa laite oli suunnattu siten, että säteiden osuminen silmiin oli epätodennäköistä. Säteilyn käyttöön liittyvät tapahtumat kuvataan raportissa STUK-B 189. Jokaisen työntekijän säteilyannos on henkilökohtaisen annosrajan alapuolella. (5) Kenenkään työntekijän säteilyannos ei ylittänyt vuonna 2014 työntekijöiden annosrajaa 50 msv vuodessa eikä viiden vuoden ajanjaksolle asetettua 100 msv:n annosrajaa. Keskimääräiset työntekijöiden säteilyannokset olivat samaa suuruusluokkaa kuin aiempina vuosina. Terveydenhuollon toimialalla suurin syväannos (28,8 msv) aiheutui toimenpideradiologille. Eläinlääkinnässä suurin syväannos (9,2 msv) kirjattiin eläinlääkärille. Nämä vastaavat noin 1,0 msv ja 0,3 msv efektiivisiä annoksia. Suurin syväannos (3,2 msv) terveydenhuollossa, joka aiheutui muusta kuin röntgensäteilystä, kirjattiin röntgenhoitajalle. Teollisuudessa suurin syväannos (6,3 msv) aiheutui merkkiainekokeita tehneelle henkilölle, ja tutkimuksessa suurimmalle syväannokselle (7,6 msv) altistui avolähteitä käyttänyt henkilö. Loviisan ja Olkiluodon laitoksilla työskennelleiden henkilöiden säteilyannokset alittivat vuosiannosrajan 50 msv. Yksittäisten henkilöiden säteilyannokset eivät ylittäneet viiden vuoden ajanjaksolle asetettua 100 msv:n annosrajaa. Suomen ydinvoimalaitoksilla säteilytyöstä aiheutunut suurin henkilökohtainen säteilyannos oli 9,2 msv. Viiden viimeisen vuoden aikana ( ) kertynyt suurin henkilökohtainen säteilyannos oli 47,2 msv, joka aiheutui työskentelystä Loviisan laitoksella. Loviisan laitoksella aiheutunut suurin henkilökohtainen säteilyannos oli 9,2 msv. Vuosihuoltojen suurin yksittäisen henkilön säteilyannos Loviisa 1:llä oli 4,5 msv ja Loviisa 2:lla 8,8 msv. Loviisan laitoksella suurimmat henkilökohtaiset säteilyannokset aiheutuivat työntekijöille, jotka purkivat ja asensivat laitoksen putkistojen päällä olevia lämpöeristeitä sekä siivoushenkilöstölle. Olkiluodon laitoksella aiheutunut suurin henkilökohtainen säteilyannos oli 7,7 msv. Suurin yksittäisen henkilön säteilyannos Olkiluoto 1:n vuosihuollossa oli 3,1 msv ja Olkiluoto 2:lla 3,9 msv. Olkiluodon laitoksella suurimmat henkilökohtaiset säteilyannokset aiheutuivat työntekijöille, jotka tarkastivat laitteita, rakenteita ja hitsaussaumoja sekä siivoushenkilöstölle. Annostarkkailussa olleiden työntekijöiden lukumäärät vuosina esitetään taulukossa 2, ja työntekijöiden keskimääräiset säteilyaltistukset toimialoittain taulukossa 3. Röntgen- ja isotooppitutkimusten potilasaltistusta optimoidaan käyttäen kansallisia vertailutasoja. (4) STUK on asettanut vertailutasot aikuisten tavanomaisista röntgentutkimuksista, tietokonetomografiatutkimuksista, lasten röntgentutkimuksista ja kardiologisesta radiologiasta aiheutuville potilaiden säteilyaltistuksille sekä yleisimmissä isotooppitutkimuksissa potilaille annettavien radioaktiivisten lääkkeiden aktiivisuuksille. Vuonna 2014 asetettiin uudet potilaan säteilyaltistuksen vertailutasot aikuisten tavanomaisiin röntgentutkimuksiin. Samassa yhteydessä otettiin käyttöön ns. saavutettavissa olevat annostasot liittyen taulukuvailmaisintekniikalla toimiviin laitteisiin. Saavutettavissa oleva annostaso edesauttaa vertailutasoa paremmin optimoinnin toteutumista niillä laitteilla, joilla ilmaisintekniikasta johtuen on mahdollista saavuttaa riittävän hyvä kuvanlaatu aiempaa pienemmillä annostasoilla. Terveydenhuollon röntgentoiminnassa todettiin viidellä eri laitteella vertailutason ylitys. Tavanomaisten röntgentutkimusten vertailutasojen päivityksen seurauksena on luonnollista, että ylityksiä on aiempaa enemmän. Ylitysten johdosta annettiin tarkastuskohteita koskevat korjausmääräykset, joissa kehotettiin toiminnan harjoittajaa selvittämään, olisiko alemmalla annostasolla saavutettavissa riittävän hyvä kuvanlaatu ja tarvittaessa tehtävä muutoksia kuvauskäytäntöihin. Valvonnan yhteydessä todettiin näiden lisäksi yhdeksän hammaslääketieteellisiin kuvauksiin käytettävän panoraamatomografialaitteen ja 13 intraoraaliröntgenlaitteen ylittävän asetetun vertailutason. Isotooppitutkimuksissa käytettävistä radioak- 12\n14 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUK Taulukko 2. Annostarkkailussa olleiden työntekijöiden lukumäärät vuosina Vuosi Terveydenhuolto Eläinlääkintä Työntekijöiden lukumäärä (kpl) Teollisuus Tutkimus Ydinenergian käyttö 1 Radioaktiivisten aineiden valmistus Muut 2 Yhteensä Suomalaisilla ja ulkomaisilla ydinvoimalaitoksilla työskentelevät suomalaiset sekä suomalaisilla laitoksilla työskentelevät ulkomaiset työntekijät. Palvelutoiminta, kauppa / tuonti / vienti sekä asennus ja huoltotoiminta. Taulukko 3. Työntekijöiden keskimääräiset säteilyannokset toimialoittain vuosina Vuosi Terveydenhuolto Eläinlääkintä Keskimääräinen säteilyannos 3 (msv) Teollisuus Tutkimus Ydinenergian käyttö 1 Radioaktiivisten aineiden valmistus Muut 2 Yhteensä ,25 0,17 0,12 0,08 0,64 0,76 0 0, ,24 0,16 0,13 0,11 0,62 0,19 0 0, ,27 0,16 0,11 0,09 0,48 0,32 0,01 0, ,28 0,21 0,12 0,07 0,67 0,32 0,01 0, ,26 0,19 0,11 0,06 0,34 0,27 0,02 0,25 1 Suomalaisilla ja ulkomaisilla ydinvoimalaitoksilla työskentelevät suomalaiset sekä suomalaisilla laitoksilla työskentelevät ulkomaiset työn-tekijät. 2 Palvelutoiminta sekä asennus ja huoltotoiminta. 3 Mittaustulosten keskiarvo. Keskiarvoa laskettaessa on huomioitu kaikki henkilökohtaista annosmittaria käyttäneet työntekijät. Mittaustulokset (syväannokset) ovat yleensä efektiivisen annoksen likiarvoja. Poikkeuksena on röntgensäteilyn käyttö terveydenhuollossa, jossa työntekijät käyttävät henkilökohtaisia säteilysuojaimia. Tällöin efektiivinen annos saadaan jakamalla mittaustulos kertoimella tiivisten lääkkeiden keskimääräisistä aktiivisuuksista kerättiin tiedot vuodelta 2012, ja ehdotus uusiksi vertailutasoiksi lähetettiin ulkoiselle lausuntokierrokselle. Vertailutasot päivitetään vuonna Seuraava tiedonkeräys käytetyistä keskimääräisistä aktiivisuuksista tehdään vuodelta Terveydenhuollon röntgentoiminta on määräysten ja ohjeiden mukaista. (4) Terveydenhuollon röntgentoiminta oli turvallisuusmääräysten mukaista eikä esille tullut puutteita, jotka olisivat aiheuttaneet turvallisuuden vakavaa vaarantumista ja johtaneet toiminnan keskeyttämiseen. Terveydenhuollon röntgentoiminnassa sattuneita poikkeamia tarkastellaan edellä, ja toimintaa käsitellään lähemmin kohdassa Sädehoidossa hoitoannoksen tarkkuus säilyy siten, että hoitolaitteiden säännöllisissä vertailumittauksissa tulokset ovat asetettujen hyväksyntärajojen sisäpuolella ja turvallisuutta vaarantavia yliannoksia ei esiinny (4) STUKin ja sairaaloiden väliset vertailumittaukset osoittivat hoitoannoksen tarkkuuden olevan erittäin hyvä: mittaustulosten ero oli fotonikeiloissa keskimäärin 0,1 % (keskihajonta 0,3 %) ja elektronikeiloissa 0,0 % (keskihajonta 0,9 %). Hoidon turvallisuutta vaarantavia ylisuuria annoksia ei vertailumittausten perusteella löytynyt. Kaikki Suomessa olevat säteilylähteet ovat ilmoitettuja STUKin rekisteriin. (3) 13\n15 STUK TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUK valvoi säteilylähteiden käyttöönottoa ja rekisteröintiä toiminnanharjoittajilta saatujen lupahakemusten ja ilmoitusten perusteella. Tietojen oikeellisuudesta varmistuttiin maahantuojilta ja Suomen Nukliditekniikalta saatujen luovutus- ja vastaanottoilmoitusten perusteella sekä käyttöpaikoilla tehtävillä tarkastuksilla. STUKin tietoon tuli rekisteröimättömiä hammasröntgenlaitteita yhteensä 43 kpl. Lisäksi tietoon tuli kahdeksan terveydenhuollon röntgenlaitetta, joille ei ollut turvallisuuslupaa. Näiden lisäksi useita turvallisuuslupahakemuksia toimitettiin STUKiin vasta laitteen käyttöönottovaiheessa tai jopa sen jälkeen, kun laite oli jo otettu käyttöön. Käytöstä poistetuista säteilylähteistä ja radioaktiivisista jätteistä huolehditaan turvallisella tavalla ja säteilylähteiden katoamiset estetään tehokkaasti. (4) Käytöstä poistetut umpilähteet toimitetaan toiminnan harjoittajilta joko lähteiden valmistajille ulkomaille tai tunnustettuun laitokseen, joka toimittaa ne edelleen Olkiluodossa sijaitsevaan pitkäaikaisvarastoon. Laboratorioissa käsiteltävät lyhytikäiset avolähteet vanhennetaan vaarattomiksi käyttöpaikoilla. Joillekin vanhoille korkea-aktiivisille umpilähteille ei toistaiseksi ole olemassa lopullista jätteen sijoituspaikkaa. Vuonna 2014 todettiin kaksi teollisuudessa käytettävien rekisteröityjen lähteiden katoamista. Näistä toinen koski sellaisen mittauslaitteen anastamista, jossa oli pieni umpilähde. Ydinmateriaaleihin ja muihin radioaktiivisiin aineisiin kohdistuva lainvastainen toiminta on tehokkaasti estetty. (4) STUKin tietoon ei tullut edellä mainittua mittauslaitteen anastamista lukuun ottamatta yhtään tilannetta, jossa ydinmateriaalit tai muut radioaktiiviset aineet olisivat olleet lainvastaisen toiminnan kohteena. STUK kiinnitti erityistä huomiota ydinmateriaalivalvonnan ja säteilyn käytön valvonnan tarkastuksissa lainvastaisen toiminnan estämiseen. Tämän lisäksi tehtiin ydinmateriaalien turvajärjestelyihin liittyviä tarkastuksia ydinlaitoksilla. STUK kehotti ydinaineiden haltijoita uuden ohjeen YVL D.1 mukaisesti tehostamaan yhteistyötä ydinmateriaalivalvonnan ja turvajärjestelyiden välillä. Ydinmateriaalien ja muiden radioaktiivisten aineiden laiton maahantuonti ja maastavienti on estetty tehokkaasti. (4) Tulli ilmoitti STUKille 39 säteilyhavaintoa rajojen säteilyvalvonnassa. 38 tapauksessa kyse oli isotooppihoitoa saaneista potilaista. Yhdessä tapauksessa kyseessä oli luonnon radioaktiivisia aineita sisältänyt mineraalinäyte-erä yksityishenkilölle lentopostitse. Suomessa ei tullut esille yhtään tarkoituksellista laitonta ydinaineiden tai muiden radioaktiivisten aineiden kuljetusta. Suomen rajoilta radioaktiivisten aineiden vuoksi palautettuja kuljetuksia oli toistaiseksi eniten vuonna 1997, yhteensä 23 kuljetusta. Yleisin palautuksen syy oli metalliromussa todettu radioaktiivisuus. Tehostunut valvonta ja lisääntynyt tietoisuus ovat vähentäneet merkittävästi tämäntyyppisiä kuljetuksia. Romun lähettäjät tekevät nykyään itsekin radioaktiivisuusmittauksia. Tulli ja STUK aloittivat vuonna 2009 yhteisen raja-asemien säteilyvalvonnan uudistushankkeen, joka toteutettiin vuosina Työntekijöiden radonaltistus työpaikalla ei ylitä asetettua toimenpidearvoa. (4) Radonpitoisuuden todettiin olevan yli 400 Bq/ m 3 seitsemällä louhinta- ja rakennustyö-maalla. STUK antoi määräykset radonpitoisuuden pienentämiseksi näillä työmailla. Kolmelle louhintatyömaalle määrättiin työaikakirjanpito siihen saakka kunnes radonpitoisuudet saatiin laskemaan. Kaikilla seitsemällä työmaalla työpisteiden radonpitoisuutta onnistuttiin pienentämään alle 400 Bq/ m 3. Yhdessä maanalaisessa kaivoksessa todettiin toimenpidearvon ylitys, joka kuitenkin mitattiin paikassa, jossa ei enää työskennellä. Vuoden 2014 aikana STUK teki radonmittauspurkeilla mittauksia kaivosten tai maanalaisten louhintatyömaiden lisäksi tavanomaisilla työpaikoilla mittauspisteessä. Näistä 230 ylitti toimenpidearvon 400 Bq/m 3. Näiden osalta STUK antoi määräyksiä lisäselvityksistä ja radonaltistumisen vähentämisestä. Vain kolmella työpaikalla ja yhdellä maanalaisia tunneleita käsittävällä työpaikalla ei onnistuttu pienentämään radonpitoisuutta tai -altistumista. STUK valvoi työpaikkojen radonpitoisuuksia yhteistyössä aluehallintovirastojen työsuojeluyksiköiden kanssa. 14\n16 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUK Vesilaitoksista saatavan talousveden ja rakennusmateriaalien toimenpidearvoja ei ylitetä. (4) Talousveden sisältämien radioaktiivisten aineiden aiheuttama annos saa olla enintään 0,5 msv vuodessa (ruuan ja juoman mukana saatu annos). Vuoden 2014 aikana ei tullut esille uusia toimenpidearvon ylityksiä yhdelläkään vesilaitoksella. Talousvedessä olevat luonnon radioaktiiviset aineet ovat peräisin maa- ja kallioperän radioaktiivisista aineista, jotka liukenevat pinta- ja pohjaveteen. Talonrakennustuotantoon käytettävistä rakennusmateriaaleista väestölle aiheutuvan säteilyaltistuksen toimenpidearvo on 1 msv vuodessa. STU- Kiin toimitettujen mittaustulosten ja selvitysten perusteella toimenpidearvoa ei ylitetty. Avaruussäteilystä lentohenkilöstölle aiheutuva annos ei ylitä asetettua raja-arvoa. (4) STUKin annosrekisteriin kirjattiin seitsemän lentoyhtiön työntekijöiden annostiedot. Yhdellekään työntekijälle avaruussäteilystä aiheutuva vuotuinen annos ei ylittänyt ohjeessa ST 12.4 asetettua raja-arvoa (6 msv). Suurin henkilökohtainen vuosiannos ohjaamohenkilöstöön kuuluvalle työntekijälle oli 4,5 msv ja matkustamohenkilöstöön kuuluvalle työntekijälle 5,8 msv. Ohjaamohenkilöstöön kuuluvien työntekijöiden vuosiannosten keskiarvo oli 2,3 msv ja matkustamohenkilöstöön kuuluvien työntekijöiden 2,4 msv. Huoneilmassa olevan radonin aiheuttama väestön säteilyaltistus pienenee. (4) Asunnoissa tehtiin vuonna 2014 noin radonmittausta yli asunnossa. Mittauskaudella välisenä aikana tehtiin yli radonpurkkimittausta, joista 33 % ylitti uusien asuntojen enimmäisarvon 200 Bq/m 3 ja 14 % ylitti käytössä olevien asuntojen enimmäisarvon 400 Bq/m 3. Mittauksista merkittävä osa tehtiin radontalkoiden yhteydessä. STUKin tekemien korjauskyselyjen perusteella arvioidaan, että ainakin 30 % korjausrajan ylittäneistä asunnoista korjataan. STUKin pitkäaikainen toiminta on vaikuttanut suomalaisten radonaltistuksen pienenemiseen. Koska sisäilman radon on ongelma ennen kaikkea pientaloissa, STUK on yhdessä STM, ympäristöministeriön (YM) ja paikallisten rakennusviranomaisten kanssa keskittynyt nimenomaan radonaltistuksen vähentämiseen pientaloissa. Kuva 7 osoittaa, miten pientalojen radonpitoisuudet ovat alkaneet laskea 1980-luvun puolivälistä alkaen rakennetuissa pientaloissa. Lasku on erityisen merkittävää korkean radonpitoisuuden alueilla Etelä- Karjalan, Kanta-Hämeen, Kymenlaakson, Pirkanmaan, Päijät-Hämeen ja enti-sen Itä-Uudenmaan maakunnissa. 1.3 Toiminnallinen tehokkuus STUKin strategiaan liittyviä toimintaohjelmia toteutetaan toimintasuunnitelmien mukaisesti. (4) STUKin strategia vuosille valmistui marraskuussa Strategian toimeenpanemiseksi valmisteltiin vuonna 2013 seuraavat ydinprosesseja ja tukiprosesseja koskevat toimintaohjelmat: ydinvoimalaitosten valvonta ydinjätehuollon valvonta ydinsulkuvalvonta Mediaaniradonpitoisuus, Bq/m Pientalon valmistumisvuosi Kuva 7. Huoneilman radonpitoisuuden kehittyminen eri vuosina rakennetuissa pientaloissa (Säteilyturvakeskuksen otantatutkimukset 2006 ja 2009). 15\n17 STUK TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 säteilytoiminnan valvonta ympäristön säteilyvalvonta valmiustoiminta turvajärjestelyjen valvonta säännöstö asiantuntijapavelut yhteiskuntasuhteet ja viestintä henkilöstöhallinto taloushallinto tietohallinto kiinteistöhallinto. Ohjelmat otettiin huomioon laadittaessa vuotta 2014 koskevia tulossuunnitelmia. Tulossuunnitelmat toteutuivat hyvin Toiminnan tuottavuus STUKilla ei ole sellaisia merkittäviä samankaltaisena toistuvia suoritteita, joille olisi järkevää määritellä tuottavuustavoitteita (suoritteiden lukumäärä/htv tai suoritteiden lukumäärä/kustannukset). Sen sijaan toiminnan kokonaistuottavuutta arvioidaan liikevaihdon määrällä suhteutettuna käytettyihin henkilötyövuosiin. Liikevaihto kuvaa STUKin tuotosten välitöntä kokonaisarvoa kyseisenä vuonna. Vaikuttavuus - ja tuloksellisuustoimenpiteet. STUK toimeenpanee ydintoimintoanalyysin (YTA) johtopäätökset siltä osin kuin niistä on päätetty. (4) STUK ottaa toiminnan suunnittelun ja henkilöstösuunnitelman yhteydessä huomioon inhimillisen pääoman (IPO) VATU-ohjeiden mukaisesti. (4) STUK teki perusteellisen ydintoiminta-analyysin uutta strategiaa laatiessaan vuonna Strategian toimeenpanemiseksi laadittiin ydinprosesseja sekä tärkeimpiä tukitoimintoja koskevat toimintaohjelmat Kutakin vuotta koskevat toimenpiteet ja hankkeet esitetään vuosittain tehtävissä tulossuunnitelmissa. STUK osallistui VATU-toimintaan STM:n pyytämällä tavalla. Inhimillistä pääomaa koskeva IPO-suunnitelma sisältyy STUKin henkilöstöohjelmaan Kokonaisarkkitehtuurimenetelmän käyttö STUKilla on kattava ylätason kokonaisarkkitehtuuri ja kehittämissuunnitelmat, joita käytetään johtamisessa ja suunnittelussa. (4) Merkittävimmät kehitysprojektit ovat hankesalkunhallinnan piirissä ja niissä toteutetaan arkkitehtuuria. (4) Tietovarantojen kuvaukset ovat ajan tasalla ja avoimen datan osalta edetään suunnitelmien mukaisesti. (4) KA-kypsyystaso 3,5 on saavutettu. (4) STUKin toimintajärjestelmässä on kuvattu laajasti STUKin organisaatio, vastuut ja velvoitteet, ydinja tukiprosessit sekä muut toimintatavat. Kokonaisarkkitehtuuria ja sen käyttöä STUKissa koskeva uusi ohje valmistui vuoden aikana. STUKin tietojärjestelmät ja tietovarannot on kartoitettu. Kartoituksen perusteella määritettiin ne tietovarannot, jotka voidaan avata avoimen data mukaisesti. STUK on ottanut käyttöönsä kokonaisarkkitehtuurin kuvaukseen soveltuvan QPR-ohjelmiston. STUK käyttää kokonaisarkkitehtuurin mukaista hankesalkkua yli miljoonan euron ICT:n kehittämistä sisältävissä hankkeissa. STUK soveltaa tietohallintalain mukaista kokonaisarkkitehtuuria lain mukaisesti niihin tietojärjestelmiin, joilta edellytetään yhteentoimivuutta. Aikaisemmin tehdyn tarkastelun perusteella STU- Killa ei ole STUKin omia yhteisiä tietojärjestelmiä eikä tietovarantoja hallinnonalan muiden laitosten ja virastojen kanssa. STUKin omista tietojärjestelmistä on laadittu tarvittava dokumentaatio ja sitä päivitetään vuosittain. Kokonaisarkkitehtuurin kypsyystaso 3,5 on saavutettu. Tieto- ja viestintätekniikan hyödyntämisen tehostaminen STUKin omat ICT-linjaukset ja tavoitteet noudattavat hallinnonalan sekä Julk-ICT linjauksia. Asetetut ICT-säästötavoitteet on toteutettu. (4) STUK on ottanut v aikana käyttöön valtion yhteiset palvelut (VY-verkko/TUVE, VYVIpalvelut, Virtu). (3) STUK on siirtänyt perustietotekniikkapalvelunsa TORI-organisaatioon VM:n aikataulun mukaisesti. (4) STUK etenee kohti korotettua tietoturvatasoa suunnitelmallisesti. (4) STUK osallistui aktiivisesti STM:n hallinnonalan yhteistyöhön. STUK noudatti JulkICT ja hallinnonalan mukaisia tietohallinnon linjauksia sekä 16\n18 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUK korotetulle tietoturvatasolle. STUKin tietohallinto palkittiin toisena vuotena peräkkäin STM:n teettämässä asiakastyytyväisyyskyselyssä hallinnonalan parhaasta tuloksesta. Talous- ja henkilöstöhallinnon tietojärjestelmän käyttöönotto (KIEKU). STUK on käynnistänyt talous- ja henkilöstöhallinnon tietojärjestelmän (KIEKU) käyttöönottoprojektin Valtiokonttorin määrittelemän aikataulun mukaisesti.(4) STUK aloitti valmistautumisen KIEKU-projektiin keväällä Varsinainen käyttöönottoprojekti käynnistyi Valtiokonttorin määrittelemän aikataulun mukaisesti. Toimitilojen käytön ja hankintatoimen tehostaminen. STUK on päivittänyt suunnitelman toimitilojensa tilatehokkuuden lisäämiseksi. (4) STUK käynnisti yhdessä Senaatti-kiinteistöjen kanssa toimitilojaan koskevan selvityksen vuonna Kuva: Ossi Gustafsson. tiedonvaihtoa ja yhteisten ratkaisujen kehittämistä STM:n johdolla. Asetetut ICT-säästötavoitteet on toteutettu. STUK otti käyttöön valtion yhteisiä palveluja, kuten VY-verkkon ja VYVI-palveluja (pikaviestintä- ja läsnäolo, kokous- ja videoneuvottelu, turvaposti, ryhmä). STUK ei ole ottanut käyttöön TU- VEa tai Virtua. Virtun STUK ottaa käyttöön vuoden 2015 aikana. STUK siirsi perustietotekniikkapalvelunsa Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtorille. Siirtoprojektin alkuperäinen siirtopäivä oli , mutta johtuen STUKin valmiusvelvoitteeseen liittyvistä lisäselvityksistä siirtopäiväksi tuli STUK selvitti toimenpiteitä korotetun tietoturvatason saavuttamiseksi osallistumalla mm. Valtorin järjestämään KOTVA-hankkeeseen. KOTVAhankkeessa kartoitetaan toimenpiteet, jotta hankkeeseen nimetty tietojärjestelmä voidaan korottaa STUKin toimitila sijaitsee Helsingissä Laippatie 4:ssä. STUKilla on käytössä sekä toimistotilaa että laboratoriotilaa. Senaatti-kiinteistöt omistavat koko kiinteistön, ja STUK on tiloissa vuokralaisena. Lisäksi STUKilla on laboratoriotilaa Senaatti-kiinteistöjen omistamassa kiinteistössä Rovaniemellä. STUKin maksullisia tehtäviä tekevä henkilöstö on viime vuosina lisääntynyt ja tämä lisääntynyt henkilömäärä on sijoitettu nykyisiin tiloihin. Myös toimistotilan suuruus (8 955 m²) on arvioitu aikaisempaa täsmällisemmin ja näiden perusteella on saavutettu nykyinen tilatehokkuus 27 m²/henkilö, mikä on lähestynyt tavoitteena olevaa 25 m²/henkilö. Tilankäytön tehostamiseen vaikuttavat vuonna 2010 tehdyt periaatepäätökset kahdesta uudesta ydinvoimayksiköstä (Olkiluoto 4 ja Fennovoima 1). Näiden uusien yksiköiden valvonta edellyttää lisähenkilöiden palkkaamista STUKiin ja nämä lisähenkilöt on tarkoitus sijoittaa ainakin aluksi mahdollisuuksien mukaan jo olemassa oleviin tiloihin, jolloin tilatehokkuus kasvaa. Koko Laippatien kiinteistön ( m²) tilatehokkuus on 49 m²/henkilö, kun laskelmaan otetaan mukaan kaikki STUKin käytössä olevat tilat, joita ovat toimistotilojen lisäksi laboratoriot, arkistot, kellarikerros, varastot, porrastilat ja yleisöpalveluun käytetyt tilat. Strategian mukaisesti STUK luopui säteilybio- 17\n19 STUK TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 logisesta tutkimuksesta. Näin vapautui laboratorio- ja toimistotiloja yhteensä 610 m². Näistä tiloista luopuminen tapahtui ja tämä otetaan huomioon tilankäytön laskelmissa STUK käynnisti yhdessä Senaatti-kiinteistöjen kanssa työympäristöä ja tilankäyttöä koskevan selvityksen toimintaa tukevan tilaratkaisun aikaansaamiseksi. Selvitys valmistuu alkuvuonna Toimitilojen käytön ja hankintatoimen tehostaminen. STUK on selvittänyt Hanselin käyttöasteen kaikissa hankinnoissa ja lisännyt Hanselin puitesopimusten käyttöä. (4) STUKin hankintatoimen ohjaus keskitettiin Hankinnat-yksikköön vuoden 2014 alussa. STUK on käyttänyt hankinnoissa aktiivisesti Hanselin puitejärjestelyjä. Käyttöaste käyttövelvoitteen alaisissa hankinnoissa vuonna 2014 oli 100 %. STUK liittyi vuoden 2014 aikana tietohallinnon toimialaan kuuluvaan konesali- ja kapasiteettipalveluita koskevaan puitesopimukseen sekä toimitilojen käyttäjäpalvelut toimialaan kuuluviin ravintola-, turvallisuus- ja siivouspalveluita koskeviin puitesopimuksiin. Muissa hankinnoissa käyttöaste pysyi vuoden 2013 tasolla. Tuottavuuden kehittyminen. STUKin oma tuottavuusmittari (liikevaihto/henkilötyövuodet) on käytössä. (3) STUKin oma tuottavuusmittari (liikevaihto/henkilötyövuodet) on käytössä. Liikevaihdon suuruutta laskettaessa on otettu huomioon käytetyt määrärahat sekä hankitut tulot. Tavoitteena on, että tuottavuuden kasvu on yli 1 % vuodessa (5 vuoden keskiarvo). Verrattaessa vuosia 2014 ja 2005 tuottavuus on tällä tunnusluvulla mitattuna kasvanut 15,3 prosenttia (kuva 8). Viimeisen viiden vuoden aikana tuottavuus nousi 1,2 %. Kun seuraaville vuosille siirtyneet määrärahat otetaan huomioon, tuottavuus on kasvanut viiden vuoden aikana 11,5 %. Vuoden 2014 tuottavuuden kasvu johtui erityisesti palvelutoiminnan tulojen huomattavasta lisäyksestä ja vähentyneistä henkilötyövuosista. Palveluiden ja yhteisrahoitteisten hankkeiden tuotot. Palveluiden ja yhteisrahoitteisten hankkeiden tuotot kotimaasta ja ulkomailta eivät muutu tavalla, joka heikentäisi STUKin toiminnan taloudellista pohjaa. (5) Tuotot eivät laske yli 10 % 5 vuoden keskiarvosta. (5) Vuonna 2014 palveluista saadut tulot olivat huomattavasti edellistä vuotta suuremmat. Tulojen kasvu johtui pääasiassa suuremmasta panostuksesta kansainväliseen palvelutoimintaan. Palvelutoiminnan kustannusvastaavuus oli 106 % eli palveluiden tuotto paransi STUKin taloudellista asemaa. Myös yhteisrahoitteisten hankkeiden tilanne parani; saatu rahoitus pysyi ennallaan kustannusten madaltuessa 16,3 %. Palvelutoiminnan tuotot vuonna 2014 olivat 122,5 % viiden vuoden keskiarvosta. Yhteisrahoitteisen toiminnan tuotot olivat 97,2 % viiden vuoden keskiarvosta. Palveluiden tuottoja käsitellään lähemmin kohdissa ja1.3.3 ja yhteisrahoitteisia hankkeita kohdassa Kuva 8. Liikevaihto (1 000 euroa) suhteutettuna henkilötyövuosiin Liikevaihto / htv Indeksillä oikaistu vertailuhinta 18\n20 TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS 2014 STUK Toiminnan taloudellisuus STUKilla ei ole sellaisia merkittäviä samankaltaisina toistuvia suoritteita, joille olisi järkevää määritellä taloudellisuustavoitteita (kustannukset/suorite). Henkilöresurssit tulosalueittain Taulukossa 4 esitetään STUKin henkilöresurssit vuosina Kokonaistyöaika laski 9,6 henkilötyövuodella vuodesta 2013 ja oli yhteensä 345,1. Ylitöitä tehtiin 5,3 henkilötyövuotta, 1,8 henkilövuotta vähemmän kuin edellisenä vuonna. Kokonaistyöajaksi vuodelle 2014 oli arvioitu 390 henkilötyövuotta. Uusia voimalaitosprojekteja koskevan selvitystyön oli arvioitu lisääntyvän merkittävästi vuonna 2014, samoin Olkiluoto 3 käyttöönottoon liittyvän valmistelutyön. STUKissa työskenteli vuoden 2014 lopussa 342 henkilöä, viisi henkilöä vähemmän kuin vuonna Suurin muutos vuoden 2014 työpanoksessa oli tutkimuksen ja kehityksen väheneminen 12,8 henkilötyövuodella. Pääasiallisin syy tähän oli säteilybiologian tutkimuksen lopettaminen. Vähennystä oli myös ydinenergian tulosalueella, 3,9 henkilötyövuotta. Yhteiset palvelut kasvoivat 2,9 henkilötyövuodella. Suurimpana syynä tähän on vuonna 2014 perustetun säännöstöyksikön sijoittaminen yhteisiin palveluihin sekä matkahallinnon ja hankintatoimen keskittäminen. Kuvasta 9 käyvät ilmi eri tulosalueiden, yleishallinnon ja lomien osuudet henkilöresursseista. Ydinenergia-tulosalueen osuus työajasta oli suurin, 34 %. Seuraavaksi eniten resursseja käytettiin säteilytoiminnan ja sekä asiantuntijapalveluiden alueilla, molempiin 9 %. Tutkimuksen osuus henkilöresursseista laski eniten ollen 5 % kokonaistyöajasta. Kuvassa 10 esitetään eri tulosalueiden työajan kehittyminen vuosina Vuosina ydinenergian tulosalue kasvoi huomattavasti. Kasvu johtuu Olkiluoto 3:n rakentamisesta, uusista ydinlaitoshankkeista sekä käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitushankkeesta. Vuoden 2013 noin yhden henkilötyövuoden lasku johtui pääasiassa eläköitymisistä. Vuonna 2014 lasku jatkui; voimalaitoshankkeet eivät edenneet suunnitellusti ja toisaalta YVL-ohjetyö saatiin valmiiksi. Säteilytoiminnan tulosalueen työmäärä kasvoi vuosina valvontakohteiden määrän lisäännyttyä sekä painopisteen siirryttyä tutkimuksesta valvontatoimintaan. Vuonna 2013 työpanos laski, kun mittanormaaliin liittyvät toiminnot siirrettiin yhteisiin palveluihin. Vuonna 2014 maksullisiin ja maksuttomiin suoritteisiin käytetty työmäärä jatkoi kasvuaan. Ydinenergia 34 % Säteilytoiminta 9 % Valmius, turvajärjestelyt 3 % Tutkimus ja kehitys 5 % Asiantuntijapalvelut 9 % Viestintä 2 % Ympäristö 4 % STUKin yhteiset palvelut 15 % Lomat ja poissaolot 19 % Kuva 9. Henkilöresurssien jakautuminen vuonna Henkilötyövuodet yhteensä 345,1 htv. Taulukko 4. Henkilöresurssit vuosina (htv). HENKILÖRESURSSIEN KÄYTTÖ Arvio MUUTOS (htv) % Ydinenergia 114,9 119,0 121,4 120,5 116,6 146,0-3,9-3,4 % Säteilytoiminta 28,8 30,7 32,5 28,7 30,6 32,0 1,9 6,3 % Valmius, turvajärjestelyt 12,9 18,6 12,1 10,6 11,7 12,0 1,1 9,1 % Tutkimus ja kehitys 50,8 44,1 44,6 30,1 17,3 35,0-12,8-74,2 % Asiantuntijapalvelut 22,8 22,4 25,0 27,1 29,2 27,0 2,1 7,3 % Viestintä 7,3 7,2 7,3 8,5 8,2 7,0-0,3-3,2 % Ympäristö 9,7 9,6 9,8 12,5 14,3 14,0 1,8 12,7 % STUKin yhteiset palvelut 39,7 40,7 41,5 48,2 51,1 45,0 2,9 5,6 % Lomat ja poissaolot 69,5 65,5 68,3 68,5 66,1 72,0-2,4-3,6 % Yhteensä 356,4 357,8 362,5 354,7 345,1 390,0-9,6-2,7 % 19


Docuella laadit yksinkertaisesti hyvää perintätapaa noudattavan perintäkirjeen. Palvelun avustuksella huomioiduksi tulevat kaikki lain asettamat rajoitteet koskien esimerkiksi perintäkuluja. Voit myös listata useita erääntyneitä saatavia.\nPerintäkirje on annettava velalliselle tiedoksi pysyvällä tavalla. Palvelulla voit lähettää perintäkirjeen velalliselle kuitattavaksi. Sähköinen allekirjoitus toimii todisteena tiedoksisaannista. Sinulta säästyy aikaa ja rahaa, eikä haastemieheen apuun ole välttämättä syytä kääntyä.


Tietopankki - Kauppa - Blogit | CGI FI\n2018-06-27 Digitalisaatio ja uudet teknologiat mullistavat bisnestä jatkuvasti. Mutta miten vähittäiskauppa voi hyötyä uusimmista innovaatioista ja luoda toimialalle uusia palveluja ja uutta pöhinää? Uudet teknologiat tarjoavat näkymiä, joista aiemmin on voitu vain haaveilla. Aina ei ole osattu sitäkään, sillä alustatalous ja...


Nissan Cefiro, Maxima QX (1994+) korjaus manuaalinen lataa\nNissan automaattinen korjaus - Lataa Ilmaiseksi\nNissan Cefiro, Maxima QX (1994+) korjaus manuaalinen lataa - Lataa Ilmaiseksi\nLanka: Nissan Cefiro, Maxima QX (1994+) korjaus manuaalinen lataa\nNissan Cefiro, Maxima QX (1994+) korjaus manuaalinen lataus - www.autorepguide.com\nNissan Cefiro, Maxima QX vuodesta 1994 - manuaalinen korjaus, huolto ja ajoneuvon käyttöä.\nOpas esittelee kuvaus A32 sarjan koneet, jotka on varustettu kuusi-sylinterinen V-muotoinen bensiinimoottorit VQ20DE, VQ30DE. Koottu pohjalta tehtaan käsikirjat ja kattaa koko joukon muutoksia ja kansalliset valinnat. Korjaus menettely askel askeleelta ja selvästi valaistu.\nOn A32-alustalle rakennettu toisen sukupolven auto. Japanissa se oli myydään Nissan Cefiro, yhdysvalloissa kuin Infiniti I30 Euroopassa Nissan Maxima QX. Kysymys kesti vuodesta 1994 vuoteen 1998, kehon tyyppi vaunu oli valmistettu vuoteen 2000 (vuonna Japani). Myöhemmin se oli valmistettu Taiwanissa GM nimellä Yulon AREX Cefiro.\nNissan Maxima QX (1993+) korjaus manuaalinen multimedia download\nNissan Maxima huoltokirja (1994-2008) korjaus manuaalinen lataa\nNissan Maxima (A35) (2009-2010) korjaus manuaalinen lataa\nNISSAN MAXIMA (1993-2001) korjaus manuaalinen lataa\nMaissa1993-2004 Nissan Maxima korjaus manuaalinen lataa\nNopea Navigointi Nissan automaattinen korjaus Alkuun\nKaikki ajat ovat GMT. Nyt on aika 03:03 PM.


BIOLAN POPULETT 200 ja 300 Asennus- käyttö ja huolto-ohjeet - PDF Ilmainen lataus\nDownload "BIOLAN POPULETT 200 ja 300 Asennus- käyttö ja huolto-ohjeet"\n1 , BIOLAN POPULETT 200 ja 300 Asennus- käyttö ja huolto-ohjeet 05/2012 FI\n3 BIOLAN POPULETT 200 ja 300 Asennus- käyttö ja huolto-ohjeet Biolan Populett on hajuton, siisti ja ympäristöystävällinen käymälä. Populetin voi asentaa joko suotonestettä tai virtsaa erottelevaksi malliksi. Toiminta ei vaadi vesieikä sähköliitäntää. Sisällysluettelo Osaluettelo FI-2 1. Suunnittelu ja asentaminen FI Tekniset tiedot FI Sijoittaminen käymälätilaan FI-2 Osakuva FI Tuuletusputken asentaminen FI Nesteiden johtaminen FI-4 2. Käyttö ja huoltaminen FI Ennen käyttöönottoa FI Istuinkannen lautasventtiilin säätäminen FI Mitä Populettiin voi laittaa FI Kuivikkeen ja kompostimöyhentimen käyttö FI Käymälän ympärivuotinen käyttö FI Tyhjentäminen FI Nestekanisterin tyhjentäminen FI Puhdistaminen FI-6 3. Kompostin jälkikäsittely ja käyttö FI Jälkikompostoinnin tarve FI Katekompostin käyttö FI Katekompostin kypsytys kompostimullaksi FI Kompostimullan kypsyyden testaus kotikonstein FI-7 4. Mahdolliset ongelmatilanteet FI Hyönteiset tai niiden toukat FI-7 Tuotteen hävittäminen FI-7 Biolan tarvikkeet FI-8 Takuuasiat FI-8 Rekisteröintikortti FI-9 FI-1\n4 Osaluettelo Osa Nimike Numero Materiaali 1 putkenhattu PE 2 tuuletusputki muhvilla Ø 110 x mm PE 3 liukuholkki PE 4 Pehvakka EPP 5 tuloilmaventtilin runko ja PP 6 tuloilmaventtiilin kansi PE 7 kansi (Populet 200 / 300) PE 8 erotteluläppä 200 x 220 mm PVC - soft erotteluverkko 200 x 220 mm PE 10 linssitarra Biolan PE 11 kannen lukituskumi EPDM 12 lukituskumin aluslaatta PE 13 lukituskumin ruuvi ZN 14 nesteputki joustava, musta 32 mm PE 15 läpivientikumi 30/ EPDM 16 kuljetuspyörästö RST+PP+EPDM 17 pikavarmistin kuvullinen ZN 18 säiliö 200 (Populett 200) PE 19 säiliö 300 (Populett 300) PE Lisätarvike 20 Vaihtosäiliön kansi PE Populett 200 ja 300 sisältävät osakuvassa esitettyjen osien lisäksi: Komposti- ja Huussikuivike, 40 l pakkaus PE välipohjalevy PE välipohjan pitohihna 700 x 30 mm nylon Populett 200 erotteluputki Ø 75 x mm PE Populett 300 erotteluputki Ø 75 x mm PE nesteputken pidinhihna 200 x 30 mm nylon sabluuna paperi käyttöohje suomi/ruotsi paperi Käyttöohje 10 (vain vientituotteet) paperi Kompostimöyhennin Populett 300 sisältää osakuvassa esitettyjen osien lisäksi: Tuulituuletin Varaosien myynti: jälleenmyyjät ja Biolan Verkkokauppa 1. Suunnittelu ja asentaminen Huomioi Biolan Populetin sijoittamisessa mm. käytön ja huollon kannalta riittävä käymälätilan mitoitus, käymälälaitteen asentaminen käymälärakennuksen seinän läpi, tuuletusputken johtaminen sekä suotonesteen tai suotonesteen ja virtsan johtaminen säiliöön tai asianmukaiseen käsittelyyn. Voit asentaa laitteen suoraan kantavalle maapohjalle. Suunnittele käymälän takana olevat huoltoreitit ja jälkikompostointi ennen käymälän rakentamista. Voit asentaa Populetin valmiiseen käymälärakennukseen, ottaen huomioon että rakennuksen rakenteita on muokattava käymälälaitteen saamiseksi oikein paikoilleen. Uutta käymälärakennusta suunniteltaessa perehdy laitteen vaatimiin mittoihin. Katso mittakuva. 1.1 Tekniset tiedot istuinosan syvyys käymälän sisällä noin 55 cm istuinosan leveys käymälän sisällä noin 89 cm Istuinosan korkeus 51 cm laitteen korkeus: Populett ,5 cm, Populett ,5 cm säiliön tilavuus: Populett 200 noin 200 litraa, Populett 300 noin 300 litraa paino: Populett 200 noin 27 kg, Populett 300 noin 30 kg nesteputken ulkohalkaisija 32 mm tuuletusputken ulkohalkaisija 110 mm, pituus n.230 cm FI Sijoittaminen käymälätilaan Asenna Biolan Populett seinän ja lattian läpi siten, että säiliön kansi (osa 7) muodostaa istuinkannen. Runko-osa muodostaa käymäläjätteen säiliön, tukeutuu maata vasten ja antaa samalla tuen istumaosalle. Käymälän lattian ja maanpinnan välisen korkeuden on oltava Populett 200: 37 cm, Populett 300: 71,5 cm. Tällöin käymälä tukeutuu sekä maahan että käymälän lattian reunaan. Tee käymälälle tasainen ja kestävä peti, esimerkiksi sorapohja, jonka päälle on laitettu vesivaneri tai valupohja. Sovita välillä käymälää paikoilleen rakennuksen aukotusta ja pohjaa rakennettaessa, jolloin selviää parhaiten mistä kohden aukotusta täytyy muokata. Sahaa lattiaan ja seinään sabluunaa ja mittoja apuna käyttäen käymälälle sopiva reikä. Valmistustekniikasta johtuen säiliön koko ja muoto vaihtelevat hieman. Tämän vuoksi reikää voit joutua hieman suurentamaan, tai lattian ja säiliön välinen sauma ei tule aivan tiiviiksi. Vältä silti tekemästä aukotusta liian väljäksi, sillä käymälärakennuksen ja käymälälaitteen väliin ei ole hyvä tehdä tarpeettoman suurta rakoa. Asenna peitelista käymälärakennuksen takaseinän ja käymälälaitteen väliin jäävän aukon peittämiseksi (kuva 1). Sijoita Populett paikoilleen ilman pyöriä ja akselia. Aseta kuljetuspyörästö (osa 15) paikoilleen vasta käymälää siirrettäessä.\n5 Osakuva Tuuletusputken asentaminen Istuinkannessa on Ø 110 mm reikä tuuletusputkelle. Asenna liukuholkki (osa 3), jossa on Kompostimöyhennin reikään. Laita tuuletusputki (osa 2) vain noin 10 cm:ä liukuholkin (osa 3) sisään. Johda tuuletusputki käymälälaitteesta suorana katonharjan yläpuolelle seinän vierustaa pitkin, joko räystään ohi tai katon läpi. Tiivistä katon läpivienti kattomateriaaliin sopivalla tiivisteellä. Tiivistettä myyvät rautakaupat. Mikäli mutkien teko on välttämätöntä, huomioi, että mutkat eivät saa olla suurempia kuin 33 astetta. Mutkat tuuletusputkessa estävät painovoimaista ilmanvaihtoa ja siten aiheuttavat haju- ja kosteusongelmia. Populett 200: Sahaa toisen tuuletusputken (osa 2) päästä muhviosa pois. Paina tuuletusputken päälle putkenhattu (osa 1), joka varmistaa, ettei käymälään pääse sadevettä. Ilmanvaihtoa ja kosteuden haihtumista on mahdollista tehostaa lisävarusteena saatavalla Biolan Tuulituulettimella (tarvikkeet s.fi-8). Populett 300: Sahaa toisen tuuletusputken (osa 2) päästä muhviosa pois. Asenna tuuletusputken päälle Tuulituuletin. Poista Tuulituulettimesta 75 mm:n supistusyhde ennen asennusta. 2 Mutkat tuuletusputkessa estävät painovoimaista ilmanvaihtoa ja siten aiheuttavat hajuja kosteusongelmia FI-3\n6 1.4 Nesteiden johtaminen Liitä käymälän takaseinässä olevaan nesteenpoistoreikään nesteputki (osa 14). Johda putki keräyssäiliöön tai käsittele neste muutoin asianmukaisesti. Upota keräyssäiliö maahan tai sijoita muuten niin, että neste valuu säiliöön. Mikäli Populettia käytetään virtsaa erottelevana, letkun tulee yltää pohjalle asti, jolloin säiliössä oleva nestepinta tekee vesilukon letkuun. Tällöin ilma ei pääse liikkumaan nestekanisterista säiliöön päin. Säiliössä on oltava ylipaineventtiili tai muu korvausilman reitti. Huomioi nesteputken johtamisessa sekä säiliön sijoittamisessa ja eristyksessä mahdollinen talvikäyttö. Mikäli keräyssäiliötä on vaikea upottaa maaperään, voit korvata sen haihdutusaltaalla. Säädä Populett suotonesteen erottelevaksi nestemäärän vähentämiseksi. Haihdutusaltaan yläpuolella tulee olla sadelippa. Käytä altaassa lannoittamatonta Biolan Perusturvetta (tarvikkeet s.fi-8) hajujen neutralisoimiseksi. Kuva Virtsan erottelu Biolan Populetin etureunan rakenne mahdollistaa osittaisen virtsan erottelun. Eroteltaessa ohjaa etureunassa oleva kirkas erotteluläppä (osa 8) suppiloksi erotteluputkeen (ks. kuva 2). Talvikäytössä erottelu vähentää jäätyvän massan muodostumista. Kun virtsaa johdetaan suoraan pois, se ei imeydy kuivikkeeseen eikä jäädy säiliöön. Vaikka Populett on säädetty erottelemaan virtsaa, laitteesta tulee myös suotonestettä, joka poistuu virtsan kanssa ulos laitteesta. Virtsaa erottelevasta Populetista tulee nesteitä enemmän keräykseen tai käsittelyyn. Huomioi tämä säiliön tai käsittelyjärjestelmän mitoituksessa. Virtsaa erottelevassa käymälässä massa pysyy kuivempana, jolloin tyhjennys on keveämpää Suotonesteen erottelu Populettia on mahdollista käyttää pelkästään suotonestettä erottelevana. Jätä etuseinämän erotteluläppä (osa 8) erotteluputken eteen niin, että se ohjaa virtsan käymäläjätteeseen (ks. kuva 3). Ylimääräinen neste, joka ei sitoudu kuivikkeeseen tai käymälämassaan, erotellaan välipohja -rakenteen avulla. Nesteitä tulee käymälästä vähemmän, mutta massaa muodostuu erityisesti talvella nopeammin kuin virtsan erotuksella. Kuva 2 Ravinnepitoisia nesteitä ei saa johtaa suoraan maaperään, koska ne aiheuttavat liiallista pistemäistä ravinnekuormitusta. Mitä on suotoneste? Kuivakäymälän pohjalta eroteltua, käymäläjätteeseen imeytymätöntä ylimääräistä nestettä kutsutaan suotonesteeksi. Neste on ravinteikasta, mutta sisältää mikrobeja. Siksi sitä suositellaan varastoitavan noin vuoden ajan ennen käyttöä lannoitteena. Suotoneste on myös hyvä puutarhakompostorin heräte. Kuva 3 Kumpi nesteen erottelutapa olisi käyttöömme sopiva? Suotonesteen erottelu = vähän nestettä kesäkäytössä oleva mökki ei suurta puutarhaa, eikä käyttöä nesteille ei tilaa suurelle nesteen keräyssäiliölle Virtsan erottelu = paljon nestettä talvikäytössä oleva mökki tai runsas esim. yleisökäyttö puutarha, jossa on ravinteikkaille nesteille käyttöä mahdollista sijoittaa iso virtsan keräyssäiliö FI-4\n7 2. Käyttö ja huoltaminen 2.1 Ennen käyttöönottoa Laita Biolan Populetin välipohjan päälle noin 5 sentin kerros (noin 20 l) Biolan Komposti- ja Huussikuiviketta, jotta nesteenerottelu ei tukkeennu. Aseta erotteluläppä (osa 8) erotteluputkeen ohjaavaksi, mikäli käymälää käytetään virtsaa erottelevana. Jätä läppä erotteluputken päälle, mikäli laitetta käytetään suotonestettä erottelevana (kuvat 2). 2.2 Istuinkannen lautasventtiilin säätäminen Istuinkannen lautasventtiilillä (osat 5 ja 6) säädetään käymälän tuuletusta. Pidä lautasventtiiliä kesällä auki, jotta tuuletus on tehokasta ja nesteiden haihtuminen suurta. Pidä lautasventtiiliä talvella lähes kiinni, jotta kompostin lämmönhukka pienenee. Pidä istuimen kansi suljettuna käyntikertojen välissä, jotta ilmanvaihto toimii oikein. 2.3 Mitä Populettiin voi laittaa Populett on tarkoitettu kompostoituville käymäläjätteille. Älä laita käymälään mitään, mikä haittaa kompostin toimintaa tai ei kompostoidu, kuten: roskia, siteitä kemikaaleja, kalkkia pesuaineita, pesuvesiä tuhkaa, tupakan tumppeja, tulitikkuja 2.4 Kuivikkeen ja kompostimöyhentimen käyttö Lisää jokaisen käyntikerran jälkeen noin 2 5 dl Biolan Komposti- ja Huussikuiviketta jätösten päälle. Sopivan kuivikkeen käyttö on käymälän toiminnan kannalta ensisijaisen tärkeää. Kuivikkeeksi suositellaan Biolan Komposti- ja Huussikuiviketta. Komposti- ja Huussikuivike sitoo tehokkaasti hajua ja pitää käymäläkompostin ilmavana. Kompostimöyhentimellä möyhennetään käymälämassaa ja tasataan massan epätasainen täytös ja siten pidennetään käymälän tyhjennysväliä. Tee möyhentimellä edestakaista liikettä useita kertoja joka suuntaan massassa. Käytä möyhennintä tarvittaessa, kuitenkin noin käyntikerran välein. Käytön jälkeen jätä möyhennin paikoilleen ala-asentoon tuuletusputkeen (kuva 4). Kuva Käymälän ympärivuotinen käyttö Käymäläjäte jäätyy pakkasilla. Jäätyminen ei vahingoita laitetta eikä kompostimassaa. Kompostimassan hajoaminen jatkuu ilmojen lämmettyä. Käymälän kapasiteettia on mahdollista kasvattaa käyttämällä Populetin virtsaa erottelevaa ominaisuutta. Tyhjennä nestesäiliö syksyllä, ja seuraa sen täyttymistä, jotta säiliö ei jäädy rikki. Kuva 5 FI-5\n8 2.6 Tyhjentäminen Tyhjennä Biolan Populett sen täytyttyä. Tyhjennä laite kokonaan. Tyhjennys voidaan suorittaa lapioiden, kääntämällä käymälän runko nurin tai kippaamalla se jäteauton takalaitanosturilla. Populett-käymälässä on kynnys jäteauton astiahissin käyttöä varten. Tyhjennys: 1. Ota nesteletku kanisterista/säiliöstä ja käännä se letkukannakkeeseen. 2. Vedä kompostimöyhennin taka-asentoon. 3. Nosta liukuholkki irti käymälälaitteesta (kuva 5). 4. Vedä laite rakennuksesta ulos (kuva 6). 5. Kallista laitetta siten, että kuljetuspyörästön (osa 16) saa paikoilleen. 6. Siirrä laite tyhjennyspaikkaan tai jätä massa säiliöön kompostoitumaan ja vaihda uusi säiliö käymälään (kuva 7). Kesäkäytössä oleva käymälä suositellaan tyhjennettäväksi keväällä, ennen ensimmäistä käyttökertaa. Tällöin tyhjentäminen on helpointa ja miellyttävintä. 2.7 Nestekanisterin tyhjentäminen Tyhjennä suotonestekanisteri tarvittaessa, kuitenkin vähintään kerran vuodessa. Hyödynnä ravinnepitoinen suotoneste kompostin typpilähteenä, mikä tehostaa erityisesti ravinneköyhän ja hiilipitoisen puutarhakompostin toimintaa. Suotonesteen voit käyttää myös pihan ja puutarhan koristekasvien lannoitukseen. Turvallinen laimennussuhde on 1:5. Laimentamatonta suotonestettä voit myös käyttää, mutta kastele alue huolellisesti tällöin levityksen jälkeen lehtipoltteen estämiseksi. Lannoitusta ei suositella syksyisin, jotta ei häiritä monivuotisten kasvien valmistautumista talveen. Suotonesteen suositeltu varastointiaika ennen lannoituskäyttöä on noin vuosi. 2.8 Puhdistaminen Voit pestä Populetin lämpöistuimen kaikilla yleisimmillä kodinpuhdistusaineilla. Samoin laitteen ulkopinnat voi pestä kodinpuhdistusaineilla. Nesteputki (osa 14) ja välipohjan alapuolella oleva nestekouru tarkastetaan kerran vuodessa ja tarvittaessa puhdistetaan. Käymäläsäiliön pesu tyhjennyksen yhteydessä ei ole tarpeen. Kuva 6 3. Kompostin jälkikäsittely ja käyttö Kompostimulta muuttuu ja kehittyy kaiken aikaa, ja eri kehitysvaiheissa sitä tulee käyttää eri tavoin. Yleensä kompostimulta jaetaan kahteen luokkaan kypsyyden perusteella: katekompostiin ja kompostimultaan. 3.1 Jälkikompostoinnin tarve Biolan Populetista tyhjennettävän kompostimassan kypsyysaste riippuu käymälän käyttömäärästä, eli kuinka kauan jäte ehtii viipyä laitteessa ennen tyhjennystä. Suositeltu kompostoimisaika käymäläjätteelle on yksi vuosi ennen käyttöä koristekasveille ja kaksi vuotta ennen käyttöä hyötypuutarhassa. Normaalikäytössä käymäläjäte ei siis ehdi kompostoitua riittävästi Populetissa, minkä vuoksi jälkikompostointi on tarpeen. Populettiin on saatavilla lisävarusteena vaihtosäiliö Populett 200 ja Populett 300 (tarvikkeet s.fi-8)), jolloin jätteen kompostointi on siistiä ja helppoa. Käymäläjätteen voi kompostoida myös yhdessä puutarhajätteen kanssa. Kuva 7 FI-6\n9 3.2 Katekompostin käyttö Katekompostilla tarkoitetaan puolikypsää kompostia. Tällöin hajoaminen on ehtinyt niin pitkälle, että käymäläjäte on hajonnutta. Kovempi puuaines on vielä hajoamatta, joten katekomposti on ulkonäöltään varsin karkeata. Katekompostissa saattaa olla jäljellä kasvua estäviä aineita, joten sitä ei saa käyttää kasvualustana, vaan katteena mullan pinnalla. 3.3 Katekompostin kypsytys kompostimullaksi Kun kompostoit katekompostia edelleen, kypsyy se varsinaiseksi kompostimullaksi. Jälkikompostoinnissa on hyvä käyttää Populettiin lisävarusteena saatavaa Vaihtosäiliötä tai kannellista kompostoria, esim. Biolan Puutarhakompostoria tai Biolan Maisemakompostori Kiveä (tarvikkeet s.fi-8), jotta sadevesi ei huuhtele mennessään vesiliukoisia ravinteita. Muutaman kuukauden aikana komposti kypsyy tummanruskeaksi, muruisaksi kompostimullaksi, josta ei enää erota lähtöaineita isompia puuntikkuja lukuun ottamatta. 3.4 Kompostimullan kypsyyden testaus kotikonstein Kompostin kypsyyden voi helposti kotona testata idättämällä vihanneskrassia. 1. Täytä kaksi ruukkua; toinen kompostilla ja toinen kasvuturpeella. 2. Kylvä siemenet, peitä muovilla ja aseta ruukut valoisaan paikkaan. 3. Kahden viikon jälkeen kasvutuloksesta näkee onko komposti riittävän kypsää. Jos turveruukussa kasvit kasvavat oleellisesti paremmin, kompostissa on vielä kasvua haittaavia aineita. Komposti ei ole valmista, jos siemenet itävät, mutta kuihtuvat pian. 4. Mahdolliset ongelmatilanteet 4.1 Haju Oikein asennetun, käytetyn ja huolletun Biolan Populetin huonetila pysyy hajuttomana. Hajua esiintyy vain lyhyen hetken, kun istuimen kansi avataan. Tämä on normaalia, kun kyseessä on painovoimainen ilmanvaihto. Mikäli jatkuvia hajuongelmia esiintyy: 1. tarkista, että kannesta lähtevä tuuletusputki johtaa suorana katolle, katon harjan yläpuolelle. Mikäli tuuletusputki ei ole suora tai yllä katon harjan yläpuolelle, tuuletusta tulee tehostaa Populett 200 -mallissa Biolan Tuulituulettimella (tarvikkeet s.fi-8)). Ilmanvaihtoa voi tehostaa myös jatkamalla tuuletusputkea viemäriputkella Ø 110 mm. 2. tarkista, että istuinkannen lautasventtiili (osa 6) on auki. 3. tarkista, että nesteenpoisto toimii: käymälästä tuleva neste kulkeutuu keräyssäiliöön. Tarvittaessa tarkista putken vietto alaspäin ja puhdista nesteputki (osa 14). 4. tarkista, että seosaineena on käytetty Biolan Komposti- ja Huussikuiviketta (tarvikkeet s.fi-8)). Käytettäessä esim. turpeen ja kutterinlastun seosta tai muuta hienojakoista kuiviketta vaarana on massan liiallinen tiivistyminen. 5. tarkista, että Biolan Komposti- ja Huussikuiviketta on käytetty riittävästi, noin 2 5 dl jokaisen käyttökerran jälkeen. 6. torjunta vähintään parin päivän välein, jotta munista ja toukista kehittyvät uudet kärpässukupolvet tuhoutuvat. Suihkuta torjunta-ainetta myös käymälälaitteen sisälle ja sulje kansi. Torju niin kauan, että lentäviä hyönteisiä ei enää näy. 4.2 Hyönteiset tai niiden toukat Yleisemmin kuivakäymälöissä olevat kärpäset ovat pienikokoisia lantasääskiä, harsosääskiä, liejukärpäsiä tai hedelmäkärpäsiä. Kärpäsverkko ei estä näiden pikkukärpästen pääsyä kompostiin. Kärpästen toukat ovat vaaleita toukkia, jotka saattavat pyrkiä myös käymälälaitteesta istuimen kautta ulos, jos olosuhteen käymälässä ovat niille liian kuumat. Mikäli kompostiin tulee kärpäsiä, on kompostimassa usein liian märkää. 1. tarkista, että kuivikkeena on käytetty Biolan Komposti- ja Huussikuiviketta (tarvikkeet s.fi-8)). Jotkut kuivikkeet, esimerkiksi tuore lehtipuuhake, houkuttelevat kompostiin kärpäsiä. Sen sijaan Komposti- ja Huussikuivikkeessa oleva männyn kuori karkottaa kärpäsiä. 2. lisää reilusti kuiviketta kompostin pintaan. 3. hävitä käymälätilassa lentävät hyönteiset sumutettavalla torjunta-aineella, jonka tehoaine on pyretriini. Kysy neuvoa kauppavalmisteen valinnassa puutarhakauppiaaltasi. Toista torjunta vähintään parin päivän välein, jotta munista ja toukista kehittyvät uudet kärpässukupolvet tuhoutuvat. Suihkuta torjunta-ainetta myös käymälälaitteen sisälle ja sulje kansi. Torju niin kauan, että lentäviä hyönteisiä ei enää näy. Tietoa kompostointia koskevista määräyksistä saa alueelliselta jäteneuvojalta. Lisää tietoa kompostoinnista ja virtsan hyötykäytöstä löytyy sivuilta Tuotteen hävittäminen Valmistusmateriaalit selviävät osaluettelosta (s.4) Hävitä kukin osa asianmukaisesti. Noudata aina alueellisia ja keräyspistekohtaisia ohjeita. Energiajätekeräykseen tai muovin kierrätykseen: EPDM = eteenipropeeni PE = polyeteeni PP = polypropeiini Energiajätekeräykseen: PU = polyuretaani Metallinkeräykseen: RST = ruostumaton teräs ST Zn = sinkitty teräs Paperinkeräykseen: Paperi Sekajätteeseen: PVC = Polyvinyylikloridi FI-7\n10 Biolan tarvikkeet Biolan Kompostimöyhennin Kompostimöyhennin on oivallinen apuväline kompostin hoitamisessa. Biolan Kompostimöyhennin on valmistettu kestävästä lasikuituvahvistetusta polypropeenista, joten se ei syövy eikä hapetu aikojenkaan kuluessa. Tuotenumero Biolan Komposti- ja Huussikuivike Biolan Komposti- ja Huussikuivike on puhtaasta, kuivatusta ja rouhitusta havupuunkuoresta, -puuaineksesta sekä turpeesta valmistettu seosaine kompostointiin ja kuivakäymälöihin. Sen säännöllinen käyttö kompostissa pitää kompostimassan ilmavana ja varmistaa tehokkaan ja hajuttoman kompostoitumisen. Pakkauskoko: 40 litran säkki, 85 litran säkki Tuotenumero: 40 l , 85 l LVI-numero: 40 litraa , 85 litraa Biolan Perusturve Biolan Perusturve on puhdasta, vaaleaa rahkaturvetta, jota ei ole lannoitettu eikä kalkittu. Se on luonnollisen hapanta. Perusturve soveltuu esim. juuresten varastointiin ja maanparannukseen sekä kuivakäymälän suotonesteen haihdutusaltaaseen. Pakkauskoko: 70 litran säkki Tuotenumero: Biolan Pehvakka Biolan Pehvakka on saranallinen lämpöistuin, joka on hygieeninen ja kestävä. Vaahdotettu, joustava materiaali ei murru käytössä eikä ime kosteutta. Sekä kansi että istuinrengas nousevat, joten istuimen puhdistaminen perusteellisesti on helppoa. Sen voi puhdistaa kaikilla yleisimmillä kodinpuhdistusaineilla. Istuin soveltuu käymälöihin, joiden saranatappiväli on 16 tai 18 cm:ä. Tuotenumero: LVI-numero: Biolan Tuulituuletin Biolan Tuulituuletin on tuulen voimalla toimiva ilmanvaihtoa tehostava tuuletin varastotiloihin, kuivakäymälöihin, kylpyhuonetiloihin ja jätevedenpuhdistamoihin yms. ilmanvaihtoa tarvitseviin kohteisiin. Tuulituuletin on valmistettu alumiinista ja erittäin herkän laakeroinnin ansiosta se toimii jo heikollakin tuulella tehostaen ilmanvaihtoa merkittävästi. Tuotenumero: LVI-numero: Biolan Populett vaihtosäiliöt Vaihtosäiliö Populettiin. Mahdollistaa käymäläjätteen kompostoinnin siististi säiliössä. Tuotenumero: Populett 200 -vaihtosäiliö LVI-numero: Tuotenumero: Populett 300 -vaihtosäiliö LVI-numero: Biolan Puutarhakompostori Biolan Puutarhakompostori on tarkoitettu käymälä-, puutarha- ja keittiöjätteen kompostointiin omakotitaloissa ja vapaa-ajanasunnoilla. Suuri saranoitu kansi helpottaa kompostorin täyttöä. Tiivis rakenne ja säädettävä ilmanvaihto ehkäisevät kompostimassan kuivumista ja vähentävät siten kompostin hoitotarvetta. Tuotenumero: vihreä , harmaa Biolan Maisemakompostori Kivi Biolan Maisemakompostori Kivi on tarkoitettu puutarha- ja keittiöjätteen kompostointiin omakotitaloissa ja vapaa-ajanasunnoilla. Reilun kokonsa ansiosta se soveltuu hyvin puutarhajätteen sekä kesämökin käymäläjätteen kompostointiin. Luonnonkiven värinen Maisemakompostori sulautuu osaksi ympäristöään ja sopii näin pieneenkin pihaan. Tuotenumero: punagraniitti , harmaagraniitti Biolan Suotis Biolan Suotis on biologis-kemiallinen suodatin kuivakäymälän suotonesteille. Laite puhdistaa suotonesteen, jotta sen voi johtaa suoraan luontoon. Ei sovellu erotellulle virtsalle. Suodatin toimii painovoimaisesti eikä tarvitse sähköä toimiakseen. Laitteen kapasiteetti on 60 litraa. Tuotenumero: LVI-numero: Tuorein tuotetieto: Takuuasiat Biolan Populetilla on uoden takuu. 1. Takuu alkaa ostopäivästä ja koskee mahdollisia materiaali- ja valmistusvikoja. Takuu ei kata mahdollisia välillisiä vahinkoja. 2. Biolan Oy pidättää oikeuden päättää viallisen osan korjaamisesta tai vaihtamisesta. 3. Vahingot, jotka aiheutuvat laitteen huolimattomasta tai väkivaltaisesta käsittelystä, käyttöohjeiden noudattamatta jättämisestä tai normaalista kulumisesta eivät kuulu tämän takuun piiriin. Takuuasioissa pyydämme teitä kääntymään suoraan Biolan Oy:n puoleen. FI-8 Biolan Oy PL 2, KAUTTUA Tuoteneuvonta: puh , arkisin klo


SDP tarjoaa hallitukselle yhteistyötä ”talvisodan hengessä” - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nSDP tarjoaa hallitukselle yhteistyötä ”talvisodan hengessä”\nJulkaistu 13.03.2010 19:11\nOppositio haluaa mukaan Suomen talouden pelastamistalkoisiin. SDP:n puheenjohtajan Jutta Urpilaisen mukaan oppositio tulisi ottaa mukaan talous- ja työllisyysohjelman laadintaan.\nUrpilainen tarjoaakin hallitukselle yhteistyötä talvisodan hengessä.- Itse näen, että kyllä me tarvitsemme Suomessa näin talvisodan muistopäivänä edelleen vahvaa yhteishenkeä. Sen takia on tärkeää, että oppositio pääsisi mukaan etsimään niitä keinoja, joilla Suomi tästä lamasta nousee.\nUrpilainen on kuitenkin saanut jo aiemmin hallitukselta kahdet rukkaset. Kunnallisvaalien alla SDP tarjosi laajaa työmarkkinakierrosta tupon hengessä, ja viime keväänä Urpilainen esitti uutta työllisyystyöryhmää. SDP:n puheenjohtaja muistuttaa, että hallituksen valtakirja ei ulotu tuleville vaalikausille, joita suunnitelmat koskevat. - Tämän hallituksen valtakirja ei ulotu tuleville vaalikausille, ja Suomen talous- ja työllisyystilanne on hyvin haastava, Urpilainen sanoo.Katso Matti Maunun juttu (Seitsemän uutiset 13.3.2010)\nNäin veteraanit muistelivat talvisodan päättymistä


Admiralen-luokka – Wikipedia\nUppouma 1 316 t (standardi)\n1 640 t (kuormattu)\nLeveys 9,53 m\nMiehistöä Van Ghent: 129\nVan Galen: 120\nMeritorjunta 4 x Bofors 120 mm/50 M/1942 -tykkiä\n1 x Fokker C.VIIW -lentokone\nIlmatorjunta 4 x Bofors 75 mm -ilmatorjuntatykkiä\n4 x 40 mm -ilmatorjuntatykkiä (Van Galen)\nAdmiralen-luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston kahdeksan aluksen muodostama hävittäjäluokka, jonka alukset valmistettiin kahtena alaluokkana.\nAlukset perustuivat Yarrow'n HMS Ambuscadesta tehtyihin suunnitelmiin ja ne valmistettiin Alankomaissa Yarrowin tuella. Poikkeuksina olivat savuhormien pituus, päämaston siirto torpedoputkien väliin eikä taaemman kansirakenteen päälle sekä Alankomaiden laivaston asejärjestelmät, joita olivat miinoitusmahdollisuus, lentokone sekä keskimmäisten tykkien kilpien puute ja etu- ja takatykin kilpi tornin sijaan.\nVan Ghent -luokan aseistus ostettiin Ruotsista Boforsilta. Pääaseina oli neljä 120 millimetrin 50 pituuskaliiperin M/1942 tykkiä, jolla oli mahdollista ampua 53 naulan kranaatteja. Niiden maksimikorotuskulma oli 30 ja 35 astetta. Aluksella oli ammunnan tukena kaksi etäisyysmittaria, joista toinen komentosillalla ja toinen keskilaivassa kansirakenteen päällä. Van Galen -luokan pääaseet olivat 120 millimetrin Wilton-Fijenoordin Mk.5 -tykkejä. Niiden suoja ja asennus oli sama kuin Van Ghent -luokan aluksilla.\nIlmatorjunta-aseistuksena oli Van Ghent -luokan aluksilla neljä 75 millimetrin ilmatorjuntatykkiä ja Van Galen -luokan aluksilla yksi 75 millimetrin ja kaksi kaksiputkista 40 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Ilmatorjunta-aseistusta täydensi neljä 12,7 millimetrin ilmatorjuntakonekivääriä. Aluksen muina aseina oli kuusi 533 millimetrin torpedoputkea ja Van Ghent -luokalla valmius kuljettaa 24 miinaa. Van Galen -luokan aluksilla oli valmius miinanraivaukseen.\nPropulsiojärjestelmään kuului kahteen akseliin kytketyt Parsonsin turbiinimoottorit, joihin oli kytketty kolme Yarrow'n höyrykattilaa. Van Ghent -luokan kattilapaine oli 250 psitä ja Van Galen -luokalla 370 psi. Järjestelmä tuotti 31 000 hevosvoimaa, mikä mahdollisti 36 solmun maksiminopeuden. Alusten säiliöissä oli Van Ghent -luokan aluksilla 300 ja Van Galen -luokan aluksilla 330 tonnia öljyä. Taloudellisella 15 solmun nopeudella Van Ghent -luokan alukset kykenivät matkaamaan 3 200 merimailia ja Van Galen -luokan alukset 100 merimailia enemmän.\nVan Ghent -luokan hävittäjät\nHr. Ms. De Ruyter Koninklijke Maatschappij De Schelde, Vlissingen 28. elokuuta 1925 23. lokakuuta 1926 31. toukokuuta 1928 nimetty 1935 Hr. Ms. Van Ghentiksi\nkarille ajon jälkeen miehistönsä upottama 15. helmikuuta 1942\nHr. Ms. Evertsen Bergerhout 5. elokuuta 1925 29. joulukuuta 1926 31. toukokuuta 1928 upotettu 1. maaliskuuta 1942\nHr. Ms. Kortenaer Bergerhout 24. elokuuta 1925 30. kesäkuuta 1927 3. syyskuuta 1928 upotettu 27. helmikuuta 1942\nHr. Ms. Piet Hein Bergerhout 16. elokuuta 1925 2. huhtikuuta 1927 25. tammikuuta 1929 upotettu 19. helmikuuta 1942\nVan Galen -luokan hävittäjät\nHr. Ms. Van Galen Fijenoord 28. toukokuuta 1927 28. kesäkuuta 1928 22. lokakuuta 1929 upotettu 10. toukokuuta 1940\nHr. Ms. Witte de With Fijenoord 28. toukokuuta 1927 12. syyskuuta 1928 20. helmikuuta 1930 upotettu 2. maaliskuuta 1942\nHr. Ms. Banckert Bergerhout 15. elokuuta 1928 14. marraskuuta 1929 14. marraskuuta 1930 upotettu maalilaivana 1949\nHr. Ms. Van Nes Bergerhout 15. elokuuta 1928 20. maaliskuuta 1930 12. maaliskuuta 1931 upotettu 17. helmikuuta 1942\n↑ a b c Gardiner, Robert s. 390\n↑ Whitley, M. J. s. 210-212\n↑ Whitley, M. J. s. 210\n↑ Whitley, M. J. s. 211\nVan Ghent -luokka\nVan Ghent/De Ruyter - Evertsen - Piet Hein - Kortenaer\nVan Galen -luokka\nVan Galen - Witte de With - Banckert - Van Nes\nEdeltäjä: Wolf-luokka – Seuraaja: Gerard Callenburgh -luokka\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Admiralen-luokka&oldid=16454276”\nSivua on viimeksi muutettu 2. toukokuuta 2017 kello 10.29.