TIIVISTELMÄ. Käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelma - PDF\nTIIVISTELMÄ. Käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelma\nDownload "TIIVISTELMÄ. Käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelma"\n1 TIIVISTELMÄ Esko Hänninen, Mari Koivunen, Pia Paaso. Hyvinvointia tietoteknologiahankkeilla. Hyviksi arvioitujen toimintamallien ja teknisten ratkaisujen käyttöönotto ja juurrutus. Helsinki s. (Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisuja ISSN ; 2001:11.) ISBN Sosiaali- ja terveysministeriö käynnisti 1990-luvun alkupuolella toimenpiteet tietoteknologian hyödyntämiseksi ja tulevan kehityksen ennakoimiseksi. Hyvinvointiklusteritoiminta tiivisti julkisten ja yksityisten toimijoiden yhteistyötä julkistettiin sosiaali- ja terveydenhuollon tietoteknologian hyödyntämisstrategia. Jatkoa varten asetettiin kolme asiantuntijatyöryhmää selvittämään, miten tietoteknologian avulla voidaan kehittää palvelujen saumattomuutta, sähköistä asiointia, tietoturvaa ja asiakkaiden tietosuojaa. Selvitykset valmistuivat keväällä Sosiaali- ja terveysministeriö valitsi tarjouskilpailun jälkeen Satakunnan seitsemän kunnan, kahden terveyskeskuksen ja sairaanhoitopiirin muodostaman konsortion toteuttamaan ns. Makropilottihankkeen. Se käynnistyi marraskuussa 1998 ja oli tarkoitettu kestämään vuoden 2000 loppuun, mutta määräaikaa jatkettiin asti. Satakunnan Makropilotissa kehitetään ja testataan sosiaali- ja terveydenhuollon uusia palvelumalleja, alueellista yhteistyötä sekä tietoteknisiä innovaatioita. Hankkeessa on kehitetty optimipalveluketjuja, omaneuvojamalli, palveluketjusuunnitelma ja aluetietojärjestelmän toiminnalliset ja tekniset määritykset. Myös sähköiset asiointi- ja informaatiopalvelut ja niihin liittyvä alueellinen tiedontuottamismalli sekä apuvälinepalvelut ovat osa sitä. Kansaneläkelaitos on yhdessä muiden valtakunnallisten tahojen kanssa kehittänyt sähköisen sosiaaliturvakortin, jota kokeillaan hankkeessa. Satakunnassa on kehitetty myös sosiaali- ja terveydenhuollon alueellista ohjausjärjestelmää sekä tehostettu kuntien teknologiahankintoja koskevaa tilaajaosaamista. Yritysyhteistyössä noudatettavat periaatteet on niinikään selvitetty. Eräänä tavoitteena on kehittää sosiaali- ja terveydenhuollon aluetietojärjestelmän teknisille ratkaisuille ja kaupallisille tuotteille nykyistä toimivammat markkinat. Käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelma Makropilotin lisäksi eri puolilla maata on toteutettu vuodesta 1995 lähtien yli 380 pienempää sosiaali- ja/tai terveysalan kehittämishanketta. Neljäsosa niistä on liittynyt tietoteknologian soveltamiseen. Eri hankkeiden hyviksi osoittautuvat tekniset ratkaisut on tarkoitus hyödyntää valtakunnallisesti. Saumattomien sosiaali- ja terveyspalvelujen sekä sähköisten aluetietojärjestelmien käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelma toteutetaan vuosina Määräaikainen laki sosiaali- ja terveydenhuollon saumattoman palveluketjun ja sosiaaliturvakortin kokeilusta (811/2000) on voimassa saman ajan. Sosiaali- ja terveysalan hankkeissa kehitettyjen toiminnallisten ja teknisten ratkaisujen käytettävyyttä, yhteistoiminnallisuutta ja yleistettävyyttä arvioimaan perustetaan teemakohtaisia asiantuntijatyöryhmiä. Niiden tehtävänä on tunnistaa parhaat käytännöt, jonka jälkeen niitä tehdään tunnetuksi koko maassa. Innovaatioiden levittämis-, käyttöönottoja juurruttamissuunnitelma toteutetaan yhdessä alueellisten vastuutahojen kanssa.\n2 Tavoitteena on, että vuoden 2003 loppuun mennessä kaikilla alueilla on käynnistynyt saumattomien palveluketjujen suunnittelu sekä niitä tukevan tietotekniikan käyttöönotto. Siihen mennessä saavutetut tulokset arvioidaan ja jatkotoimet kohdennetaan niille alueille, jotka eivät vielä tuolloin ole riittävästi mukana kehittämistyössä. Alueelliset kehittämisfoorumit Kullakin alueella kootaan hyvinvointipolitiikan keskeiset toimijat ja vastuutahot tietoteknologian käyttöä edistävään alueelliseen kehittämisfoorumiin. Kunnilla on niissä keskeinen asema lakisääteisen järjestämis- ja rahoitusvastuun vuoksi. Alueelle valitaan aluekoordinaattori, joka toimii yhdyshenkilönä alueen oman kehittämisprosessin sekä muiden alueiden ja valtakunnallisten toimijoiden välillä. Kehittämisfoorumeissa valmistellaan sosiaali- ja terveydenhuollon tietoteknologiaa ja saumattomia palveluja koskevien innovaatioiden hyödyntämisohjelma. Toteuttamistoimet suunnitellaan hankkeiksi. Alueen hankesalkkuun suositellaan kaikilla alueilla projekteja, jotka kattavat yli organisaatiorajojen sosiaalitoimen, terveyskeskusten, erikoissairaanhoidon ja sosiaalivakuutuksen palveluja. Vuoden 2003 loppuun mennessä alueilla käynnistetään palvelutuottaja-tietokantojen kokoaminen ja ylläpito digitaalista palveluportaalia varten. Kansalaisten ja sosiaali- ja terveysalan ammattilaisten käyttöön kehitetään sähköiset informaatio-, asiointi- ja konsultointipalvelut. Tätä varten internetiin kehitetään julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin kattava tietokanta yhtenäistä kansallista luokitusta ja määrittelyjä noudattaen. Tietokantahankkeet toteutetaan koordinoituina yhteishankkeina. Käyttöönotto- ja juurruttamishankkeessa noudatetaan hajautetun ja keskitetyn koordinoinnin yhdistelmää sekä vuorovaikutteisen kehittämisen ja yhdessä oppimisen periaatteita. Alueelliset kehittämisfoorumit muodostavat valtakunnallisen kehittämisverkoston, jota koordinoi sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes. Se toimii yhteistyössä eri ministeriöiden, Suomen Kuntaliiton, teknologia-asiantuntijoiden, Satakunnan Makropilottitoimiston sekä maakunnallisten toimijoiden kanssa. Käyttöönotto- ja juurruttamistoimenpiteitä ohjaa ja valvoo sosiaali- ja terveysministeriö sekä sen yhteydessä toimiva tietoteknologiaa sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmässä koordinoiva kansallinen asiantuntijaryhmä. Tietoteknologiahankkeiden tulosten käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelman toteuttamiseen osallistuvien alueiden hankkeiden rahoitus valmistellaan erikseen. Tällöin hyödynnetään kaikkia käytettävissä olevia rahoituslähteitä. Avainsanat: Sosiaali- ja terveydenhuolto, saumaton palveluketju, asiakaslähtöisyys, hyvät käytännöt, tietoteknologian käyttöönotto, innovaatioiden juurruttaminen.\n3 SAMMANDRAG Esko Hänninen, Mari Koivunen, Pia Paaso. Välfärd genom informationsteknologi. Introduktion och inrotning av innovationer och teknologiska lösningar i social- och hälsovården. Helsingfors s. (Social- och hälsovårdsministeriets publikationer ISSN ; 2001:11.) ISBN I början av 1990-talet började social- och hälsovårdsministeriet vidta åtgärder för utnyttjande av informationsteknologin och för uppgörande av prognoser om den kommande utvecklingen. Välfärdsklusterverksamheten innebar ett intimare samarbete mellan offentliga och privata aktörer. År 1996 offentliggjordes social- och hälsovårdens strategi för utnyttjande av informationsteknologin. För vidare åtgärder tillsattes tre expertarbetsgrupper med uppgift att utreda hur man med hjälp av datateknologin kan utveckla tjänsternas smidighet, elektronisk kommunikation, datasäkerheten samt klienternas datasekretess. Utredningarna blev färdiga på våren Efter en anbudsgivning utsåg social- och hälsovårdsministeriet ett konsortium i Satakunta bestående av sju kommuner, två hälsocentraler och sjukvårdsdistrikt för att genomföra ett s.k. Makropilotprojekt. Detta påbörjades i november 1998 och det var avsett att pågå till slutet av år 2000, men tiden förlängdes fram till I Satakuntas Makropilot utvecklas och testas social- och hälsovårdens nya tjänstemodeller, det regionala samarbetet samt teknologiska innovationer. Man har i projektet tagit fram optimala servicekedjor, en personlig rådgivare, planer för servicekedjan och funktionella och tekniska definitioner för ett regionalt datasystem. Också tjänster för elektronisk kommunikation och digital dataöverföring och en med dessa förknippad regional modell för informationsproduktionen samt personliga hjälpmedelstjänster ingår i projektet. Folkpensionsanstalten har tillsammans med andra nationella instanser planerat ett elektroniskt socialförsäkringskort, vilket testas i piloten. I Satakunta har man också utvecklat ett regionalt styrningsystem för social- och hälsovården och man har också effektiverat beställningskunnandet bland dem som handhar kommunernas anskaffningar av teknologi. De principer som bör iakttas i samarbetet med företag har också klargjorts. Ett mål är att utveckla en mera effektivt fungerande marknad för social- och hälsovårdens teknologiska lösningar och kommersiella produkter. Innovationernas introduktion och inrotning Vid sidan av Makropiloten har man på olika håll i landet sedan år 1995 också genomfört över trehundra mindre projekt i anknytning till social- och/eller hälsovården. Avsikten är att utnyttja de bästa teknologiska lösningar och funktionsmodeller i hela landet. Under åren genomförs en plan för introduktion och inrotning av innovativa socialoch hälsovårdsmodeller samt regionala system för den elektroniska dataöverföringen. En tillfällig lag om försök med obrutna servicekedjor inom social- och hälsovården och om försök med socialförsäkringskort (811/2000) är i kraft under samma period. På olika teman baserade expertgrupper tillsättas för att utvärdera de i social- och hälsovårdens projekt utvecklade funktionella och teknologiska lösningarnas användbarhet, kompatibilitet och generaliserbarhet. De har till uppgift att identifiera de bästa procedurerna, varefter dessa görs kända i hela landet. Planen för distribution, introduktion och in-\n4 rotning av innovationerna genomförs tillsammans med de regionala ansvariga instanserna. Målsättningen är att samtliga regioner före utgången av år 2003 skall ha påbörjat utvecklandet av obrutna servicekedjor samt introduktionen av informationsteknologi som stöder dessa. De resultat som har erhållits dittills utvärderas och fortsatta åtgärder allokeras till sådana regioner som då inte ännu deltar tillräckligt aktivt i utvecklingsarbetet. Regionala utvecklingsfora Inom varje region samlas välfärdspolitikens centrala aktörer och ansvariga instanser till ett regionalt utvecklingsforum, som skall främja användningen av datateknologi. Kommunerna har en central ställning i dessa på grund av sitt lagstadgade ansvar för organiseringen och finansieringen. För regionen utses en regional koordinatör, som skall fungera som kontaktperson mellan regionens egen utvecklingsprocess samt övriga regionala och nationella aktörer. I utvecklingsfora bereds ett program för utnyttjande av innovationer gällande social- och hälsovårdens informationsteknologi och smidiga tjänster. Åtgärderna för förverkligandet planeras som projekt. För regionens projektportfölj rekommenderas i samtliga regioner sådana projekt, som över de organisatoriska gränserna täcker socialförvaltningens, hälsocentralernas, specialsjukvårdens och socialförsäkringens tjänster. Före utgången av år 2003 påbörjas i regionerna insamling och underhåll av serviceproducent-databaser för en digital serviceportal. Elektroniska rådgivning- och konsultationstjänster utvecklas både för de professionella och medborgarnas bruk. För detta ändamål tar man på Internet fram en databas som täcker den offentliga, privata och tredje sektorn, varvid man iakttar enhetlig nationell klassificering och definitioner. Databasprojekten genomförs som koordinerade samprojekt. I introduktions- och inrotningsprocessen används en kombination av decentraliserad och centraliserad koordination samt principer för interaktiv utveckling och saminlärning. De regionala utvecklingsfora bildar ett riksomfattande utvecklingsnätverk, vilket koordineras av STAKES, forsknings- och utvecklingscentralen för social- och hälsovården. Denna samarbetar med de olika ministerierna, med Finlands Kommunförbund, med experter på teknologi, med Satakuntas Makropilotbyrå samt med aktörer i landskapen och sjukvårdsdistrikten. Introduktionen och inrotningen övervakas av social- och hälsovårdsministeriet samt av en i samband med ministeriet verksam nationell grupp av experter som koordinerar informationsteknologin och dataöverföringen i social- och hälsovården. Finansieringen av projekten i de regioner som deltar i genomförandet av planen för introduktion och inrotning av de teknologiska innovationer skall beredas skilt. Härvid utnyttjas samtliga tillgängliga finansieringskällor. Nyckelord: Social- och hälsovård, obruten servicekedja, klientcentrering, introduktion av informationsteknologi, inrotning av innovationer.\n5 SUMMARY Esko Hänninen, Mari Koivunen, Pia Paaso. Wellbeing through Information Technology. Adoption and Embedding of Good Practices and Technological Solutions. Helsinki p. (Publications of the Ministry of Social Affairs and Health ISSN ; 2001:11.) ISBN In the early 1990s, the Ministry of Social Affairs and Health began taking steps in Finland to utilise information and communication technology (ICT) and to anticipate its future trends. The so-called Wellbeing Cluster Activity entailed a closer co-operation between public and private sectors to develop new innovations in the field of social services and health care. A strategy for utilisation of ICT was published in the year 1996 to increase seamless approaches and responsiveness of social and health care services. For further steps, three expert teams were set up to find out how it would be possible with the aid of ICT to develop seamless ways to organise services across the organisational boundaries, electronic counselling and consultations, as well as data security and the service-users personal data protection. This work was completed in the spring of Following competitive bidding, the Ministry of Social Affairs and Health selected a consortium consisting of seven municipalities, three community health care centres and the Hospital District of Satakunta to carry out a so-called Macro Pilot Project. This was launched in November 1998 and it was intended to go on till the end of the year 2000, but the time was prolonged until 31 August As a part of the Macro Pilot some ICT-based seamless models and a municipal cooperation approach in the region have been developed and tested for the social and health care services. The innovations developed so far are: four service chain models, a model for optimum service chain, a role model of personal advisors, planning guidelines for individual service chains, as well as, the functional and technical definitions for an Interactive Regional Information System (IRIS). The project also includes, as a part of the IRIS, an electronic information and counselling service system and a regional model to keep this information up-to-date. To promote independent living of people with special needs a set of technical aids and ICT-based auxiliary services has been developed. The national Social Insurance Institution has launched an electronic social security card, which is tested in the project by service-users and professionals. In the Region of Satakunta municipalities have created a new consensus-building system for the social and health care development. They have also improved co-operation and the know-how of officials in charge of the acquisitions of technology. Principles to be followed in the business negotiations with companies have also been defined. The Macro Pilot is promoting a more efficient market for the technological products in the field of social and health care services. Dissemination and embedding of innovations Along with the Macro Pilot, more than 380 smaller projects have also been implemented in the years in Finland. Essential part of them are connected with the ICT of social services and/or health care. The successful models and the best technical solutions (best practices) developed in the projects will be used nation-wide. During the years a plan will be carried out to disseminate and mainstream the seamless service models and the best technological solutions.\n6 A temporary Act on Experiments with Seamless Service Chains in Social Welfare and Health Care Services and with a Social Security Card is in force during the same period. Special expert teams will evaluate the usability and interoperability of the functional and technical solutions developed in the projects as well as the possibility to mainstream these. Their task is to identify the best practices, which will be made known all over the country. The plan for dissemination, adoption and embedding of the innovations is implemented in co-operation with the regionally responsible bodies. By the end of year 2003 all regions are going to implement seamless service models by taking into use of ICT and IRIS technologies. The results achieved are evaluated and further support is allocated to those regions, which are not actively enough taking part in the development process. Regional forums Within each region, central performers and responsible bodies in the social policy field are gathered together to form a regional development forum to promote the use of ICT in the region. The municipalities have a central position in these due to their statutory responsibility in Finland for the organisation and financing of local and regional social and health care services. A regional coordinator is appointed for the region to act as the contact person between the regions own development process and other regional and national bodies. The development forums are to prepare a programme for utilisation of innovations based on ICT and the seamless models to re-organise the social and health care services. The implementation is organised as projects. The region s project portfolio should cover - across organisational boundaries - services of the social welfare administration, community health centres, specialised hospital care and social security benefits. Before end of the year 2003 the collection of regional databases for a digital service portal is going on in the regions. Electronic information, counselling and consultation services are developed for citizens and professionals use. The regional database of services covers the public, private and third sector providers by using the nationally uniform definitions and classifications. The collection of databases is carried out region-by-region as co-ordinated joint projects. The process for adoption and embedding of innovations uses a combination of decentralised and centralised ways of co-ordination. Principles of interactive development and joint learning will be followed, as well. The regional development forums form a nationwide network, which is coordinated by Stakes, the National Research and Development Centre for Welfare and Health. Stakes co-operates with the different ministries, the Finnish Association of Local and Regional Authorities, with the technology agencies, training institutes, trade unions and with the regional authorities concerned. The dissemination and embedding measures are supervised by the Ministry of Social Affairs and Health and by the national committee of experts co-ordinating in Finland the application of information technology in the system of social and health care services. Key words: Social and health care services, seamless models, service chains, information technology, best practice, embedding of innovations, mainstreaming.\n7 Esipuhe Valtioneuvosto on sosiaali- ja terveydenhuollon tavoite- ja toimintaohjelmassa määritellyt sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämistavoitteet, tarvittavat toimenpidesuositukset ja toteuttajat vuosille Ohjelmaan sisältyy tavoitteita kunnille sekä toimenpidesuosituksia, joilla valtio tukee kuntia tavoitteiden saavuttamisessa. Tavoitteena on yhteistyössä eri toimijoiden kanssa muun muassa hyödyntää tehokkaasti uutta tietoteknologiaa sosiaali- ja terveydenhuollon tehokkaiden ja toimivien palveluketjujen kehittämiseksi tasapuolisesti koko maassa. Työssä noudatetaan sosiaali- ja terveydenhuollon tietotekniikan hyödyntämisstrategian keskeisiä linjauksia saumattomuuteen perustuvien palvelumallien, alueellisten tietoverkkoratkaisujen sekä sähköisten informaatio- ja asiointipalvelujen kehittämiseksi unohtamatta kansalaisten tietosuojaa ja tietoturvallisuutta koskevia vaatimuksia. Sosiaali- ja terveysministeriö on kannustanut kuntia, kuntayhtymiä ja muita toimijoita tietoteknologian sovellutusten ja innovaatioiden kehittämiseen sosiaali- ja terveydenhuollossa. Viime vuosina on toteutettu eri puolilla Suomea lähes 400 kehittämishanketta, joista merkittävä osa on kohdistunut tietoteknologian hyödyntämiseen. Lisäksi hyvinvointiklusteriyhteistyön puitteissa on tuettu ja innostettu tietoteknologia- ja muita yrityksiä käynnistämään tuote- ja palvelukehityshankkeita kuntien ja sosiaali- ja terveysalan tarpeisiin. Tässä suunnitelmassa esitellään esimerkkihankkeina valtakunnallista Makropilottihanketta, Peijaksen sairaalan etäpoliklinikkaprojektia, TEL-Lappi hankkeita, Kaarina-Piikkiön terveyskeskuksen hanketta sekä Pohjois-Karjalan sosiaalitekniikkaprojektia. Näkökulma on hankkeiden tulosten hyväksikäyttö myös muualla. Makropilotin kehittämis- ja kokeilualueena on Satakunnan seitsemän kuntaa, niiden kansanterveystyön kuntayhtymät ja Satakunnan sairaanhoitopiiri. Hanke käynnistettiin tarjouskilpailun jälkeen lokakuussa 1998 yhteistyössä sosiaali- ja terveysministeriön, kauppa- ja teollisuusministeriön, Teknologian kehittämiskeskuksen, Kansaneläkelaitoksen, Stakesin, Kansanterveyslaitoksen, Työterveyslaitoksen ja Suomen Kuntaliiton kanssa Tietotekniikalla tuettujen asiakaslähtöisesti ja saumattomasti järjestettyjen palvelujen kehittämis-, käyttöönotto- ja juurrutusprosessissa arvioidaan ja käytetään hyväksi kaikkien eri puolilla maata toteutettujen tietoteknologiahankkeiden tuloksia ja kokemuksia. Hyviksi tunnistetut toimintamallit ja tekniset ratkaisut tehdään tunnetuiksi koko maassa. Alueellisten yhteistyö- ja kehittämisfoorumien sekä hankesalkkujen avulla tuetaan niiden käyttöönottoa osaksi sosiaali- ja terveysalan palvelujärjestelmää ja ammattilaisten jokapäiväistä työtä. Tällöin tukeudutaan yhteistyöhön eräiden rinnakkaisten valtakunnallisten kehittämishankkeiden kanssa kuten Terveydenhuolto 2000-luvulle -hanke, Verkostoituvat erityispalvelut (VEP) ja Mielekäs Elämä! -ohjelma sekä sosiaalialan osaamiskeskusverkoston perustamishanke. Käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelmassa on otettu huomioon myös ne näkökohdat ja linjaukset, joista on neuvoteltu sosiaali- ja terveysministeriössä ns. tulevaisuuspaketin, tietotekniikkahankkeiden ja muiden kansallisten hankkeiden yhteensovittamiseksi.\n8 Käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelman valmistelu käynnistettiin syksyllä Makropilotin valtakunnallinen koordinointiyksikkö kutsui eri alojen innovaatioiden levittämiseen ja juurruttamiseen perehtyneitä asiantuntijoita osallistumaan valmistelufoorumiin, joka kokoontui viisi kertaa. Foorumiin osallistuivat koordinointiyksikön henkilökunnan lisäksi kansanedustaja Markku Markkula (eduskunnan tulevaisuusvaliokunta), tutkimusprofessori Niilo Saranummi (VTT), tutkija Sirkku Kivisaari (VTT), vastaava projektipäällikkö Sirpa Juutinen (Mainstreaming-hanke/Stakes-konsortio), projektipäällikkö Eeva Loukola (Mainstreaming-hanke/Stakes-konsortio), kehittämispäällikkö Eero Riikonen (Kuntoutussäätiö), johtaja Rauno Veneranta (Porin Puhelin, WelFare Communications Oy), tutkija Jukka Ohtonen (Stakes/FinOHTA) ja toiminnanjohtaja Jarmo Määttä (Satakunnan Makropilotti). StakesTiedon tulosaluejohtaja Hannu Hämäläistä ja Stakesin tietoteknologian osaamiskeskuksen (OSKE) johtajaa tietohallintopäällikkö Pekka Ruotsalaista on kuultu asiantuntijoina useita kertoja työn kuluessa. Suunnitelman ensimmäinen versio käsiteltiin Makropilotin valtakunnallisen johtoryhmän kokouksessa 20. heinäkuuta Sen jälkeen suunnitelma lähti laajalle lausuntokierrokselle. Saatujen 55 lausunnon (liite 1) sekä sosiaali- ja terveysministeriössä käytyjen keskustelujen pohjalta suunnitelma on muokattu nykyiseen muotoonsa. Makropilottiin liittyviltä osin hankkeen valtakunnallinen johtoryhmä hyväksyi suunnitelman kokouksessaan 31. lokakuuta Suunnitelman luonnosta esiteltiin syksyn 2000 kuluessa valtakunnallisessa tietoteknologiayhteistyötä käsitelleessä seminaarissa Porissa sekä alueellisissa tilaisuuksissa Rovaniemellä, Oulussa, Kuopiossa, Jyväskylässä ja Seinäjoella. Mainittuihin tilaisuuksiin osallistui yhteensä 620 sosiaali- ja terveydenhuollon, kolmannen sektorin, kunnallishallinnon, koulutusalan ja yritysmaailman edustajaa. Heistä 160 täytti palautelomakkeen, jossa tiedusteltiin näkemyksiä ja mielipiteitä tietoteknologiahankkeiden tulosten hyödyntämisestä, käyttöönotosta ja juurruttamisesta. Saatu palaute on analysoitu, ja tulokset on otettu huomioon tämän suunnitelman valmistelussa. Juurruttamissuunnitelman valmistumiseen ovat myötävaikuttaneet yllä mainitun valmistelufoorumin sekä lausuntojen ja palautteen antajien lisäksi sosiaali- ja terveysministeriön johdon ja osastojen edustajat, Satakunnan Makropilotin henkilökunta sekä Makropilotin valtakunnallinen työvaliokunta. Selvitys- ja kirjoitustyöstä ovat vastanneet koordinaattori Esko Hänninen, projektitiedottaja Mari Koivunen ja projektisuunnittelija Pia Paaso (marraskuuhun 2000 saakka) Makropilotin valtakunnallisesta koordinointiyksiköstä. Yksikön tehtävät siirtyivät lukien Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskukseen, joten myös eräät Stakesin asiantuntijat ovat myötävaikuttaneet suunnitelman viimeistelyyn. Kiitän kaikkia käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelman valmisteluun osallistuneita lausunnonantajia, yhteistyötahoja ja asiantuntijoita. Heidän avullaan on voitu hyödyntää aiempia innovaatioiden levittämiskokemuksia sekä juurruttamista koskevia uusia tutkimustuloksia. Helsingissä Ylijohtaja Kari Välimäki\n9 Sisällysluettelo 1. JOHDANTO Sosiaali- ja terveydenhuollon tietoteknologian kehittämistä koskevat visiot ja strategiat 13 Valtakunnallisia linjauksia Hyvinvointiklusteritoiminta Tietoyhteiskunnan strateginen kehittäminen Teknologian kehittämiskeskuksen hyvinvointisektorin teknologiaohjelmat Vuoden 2000 tulevaisuuspaketin linjaukset ja painopisteet Kehittämishankkeiden innovaatiot ja niiden levittäminen Sosiaaliset ja teknologiset innovaatiot Diffuusio, disseminaatio, valtavirtaistaminen ja juurruttaminen ESIMERKKIHANKKEENA MAKROPILOTTI Satakunnan alueen yleistavoitteet Makropilotissa kehitettävät uudistukset Kuntien järjestämisvastuu sekä tilaajan ja tuottajien roolien selkiyttäminen Yritysyhteistyö Saumattomat, organisaatiorajat ylittävät palveluketjut Työterveyshuolto Sosiaali- ja terveydenhuollon omaneuvoja HST-varmennettu sähköinen sosiaaliturvakortti Itsenäistä suoriutumista tukevat teknologiset ratkaisut ja palvelut Sähköiset informaatio- ja asiointipalvelut Taustajärjestelmät integroiva sähköinen aluetietojärjestelmä Makropilotin tulosten arviointi Klusterivaikutusten arviointi Tietoteknologian arviointi Työelämän muutosvaikutusten arviointi Makropilotin tuloksellisuusarviointi Arviointia tukevat erillistutkimukset SOSIAALI- JA TERVEYDENHUOLLON TIETOTEKNOLOGIAHANKKEIDEN TULOSTEN HYÖDYNTÄMINEN Sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämishankkeet Sosiaali- ja terveysalan tietoteknologiahankkeiden arviointi Sosiaali- ja terveysalan tietoteknologian hyvät käytännöt tunnetuiksi Vuoteen 2004 ulottuvat valtakunnalliset yleistavoitteet Lainsäädännön kehittäminen Hyvien käytäntöjen käyttöönotto- ja Juurruttamisprosessin toteuttaminen Juurtumiseen vaikuttavat tekijät Juurruttamisen keinoina vuorovaikutteisuus ja yhteistyö Strategiana alueelliset kehittämisfoorumit Kohderyhmänä koko sosiaali- ja terveydenhuollon kenttä Juurruttamisen organisaatio ja yhteistyötahot Teknologiahankkeiden ja muiden kansallisten hankkeiden yhteensovitus JUURRUTTAMISTOIMENPITEET VUOSINA Käyttöönotto- ja juurruttamisprosessi Lähtökohtana alueiden erilaisuus Hyvien ratkaisujen tunnistaminen Tunnetuksi tekeminen ja levittäminen Käyttöönoton edistäminen ja juurruttaminen Kansallisten toimijaverkostojen kokoaminen Yhteistyö ja aluekoordinaattorit Kuntien tilaajaosaamisen kehittäminen... 58\n10 Yritysyhteistyö Hankkeiden asiakaslähtöisyyden ja saumattomuuden kriteerit Miten arvioidaan hankkeiden tukea sosiaali- ja terveyspalvelujen asiakaslähtöisyyden ja saumattomuuden kehittymiselle Alueelliset kehittämisfoorumit Alueiden mukaantulo Alueellisten foorumien yhteistyö ja virtuaalinen kehittämis- ja oppimisyhteisö Vuosien tietoteknologiahankkeita koskeva selvitys Sähköiset informaatio- ja asiointipalvelut ja palvelutuottajatietokannat Seminaarit, työkokoukset ja koulutusohjelma Julkaisutoiminta ja tiedotus Juurruttamisen seuranta ja arviointi Kustannusarvio ja rahoitus Juurruttamissuunnitelman kustannusarvio ja rahoitus Alueellisten käyttöönotto- ja juurrutushankkeiden rahoitus YHTEENVETO KIRJALLISUUS LIITTEET Liite 1 Käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelman lausuntopyyntöön vastanneet tahot. 76 Liite 2 Juurruttamistoimenpiteiden yleiskalenteri\n11 1. JOHDANTO Tietoyhteiskuntakehitys muuttaa sosiaali- ja terveyspalveluja. Niiden kysyntä, tarjonta ja rahoitus seuraavat yleistä yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä. Perinteisen teollisuuden ja massatuotannon väistyminen johtaa ja on johtanut myös sosiaalisten innovaatioiden uusiutumiseen. Hyvinvointialan osalta muutos tarkoittaa tietotekniikan laajaalaista hyödyntämistä ja uusien välineiden kehittämistä tukemaan alan palvelutarjontaa, palvelujen laatua, mitoitusta, kohdentamista ja vaikuttavuuden arviointia. Mikäli kysymyksessä olisi ainoastaan uusien tietoteknisten välineiden käyttöönotto, hyvinvointipalvelut voitaisiin tuottaa perinteisesti ja totutuilla toimintatavoilla. Meneillään oleva teknologinen ja yhteiskunnallinen muutos merkitsee kuitenkin radikaalia toimintatapojen ja edellytysten muutosta kaikilla yhteiskunnallisen toiminnan osa-alueilla sosiaali- ja terveysala mukaan lukien. Esimerkiksi palvelujen saumattomuutta ei voida saavuttaa ainoastaan tietoteknologialla. Tärkeä osa muutosta on sosiaalinen eli toimintaprosessien ja palvelukäytäntöjen muutos. Sosiaali- ja terveysalan tietoteknologiahankkeiden tulosten levittämiseksi ja innovaatioiden edelleen kehittämiseksi on nähty tärkeäksi suunnitella tulosten juurruttamista yksityiskohtaisesti pitemmällä aikavälillä. Saumattomien sosiaali- ja terveyspalvelujen sekä sähköisen aluetietojärjestelmän käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelma ulottuu syksystä 2000 vuoden 2003 loppuun. Sitä toteutetaan vastaavana aikana, kun laki sosiaali- ja terveydenhuollon saumattoman palveluketjun ja sosiaaliturvakortin kokeilusta (811/2000) on voimassa. Valtakunnallisen juurruttamisprosessin tilaajana ja omistajana on sosiaali- ja terveysministeriö. Ministeriö on antanut suunnitelman toteuttamisen ja sen yhteensovittamisen muiden valtakunnallisten kehittämishankkeiden kanssa Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskukselle alkaen. Suunnitelmaa toteuttaa Stakesin Alueyhteistyöryhmä yhteistyössä valtakunnallisten, alueellisten ja paikallisten toimijoiden kanssa. Tämän suunnitelman ulkopuolella tapahtuu taustaorganisaatioiden sisällä ja toimesta myös muuta juurrutustyötä, jota tähän suunnitelmaan ei ole kirjattu. Juurruttamistoimenpiteet muodostavat pitkävaikutteisen prosessin, joka tarkentuu ja täydentää itse itseään saatujen kokemusten mukaan kullakin kehittämisalueella ja asianomaisissa työyhteisöissä. Tässä suunnitelmassa onkin hahmoteltu vain juurruttamisen suuria linjoja. Tämän lisäksi Stakes laatii vuosittain tarkemman toteutus- ja viestintäsuunnitelman. Lisäksi sosiaali- ja terveydenhuollon aluetietojärjestelmiin tarkoitettujen palvelutuottajatietokantojen kokoamisesta on valmistunut marraskuussa 2000 erillinen suunnitelma. Näitä yhtenäisin käsittein ja luokituksin kerättyjä tietokantoja tarvitaan mm. vuorovaikutteisten sähköisten informaatio- ja asiointiportaalien kehittämisessä kansalaisten ja asiantuntijoiden käyttöön Sosiaali- ja terveydenhuollon tietoteknologian kehittämistä koskevat visiot ja strategiat Valtakunnallisia linjauksia 13\n12 Sosiaali- ja terveysalan tietoteknologiahankkeissa kehitettävät uudistukset on määritelty valtakunnallisesti useiden eri tahojen toimesta. Hankkeissa tulee toteuttaa sosiaali- ja terveysministeriön sosiaali- ja terveydenhuollon tietoteknologian hyödyntämisstrategiaa (sosiaali- ja terveysministeriön työryhmämuistioita 1995:27), sosiaali- ja terveysministeriön työryhmien (saumaton hoito- ja palveluketjutyöryhmä, asiakaskorttityöryhmä sekä tietosuoja- tietoturvatyöryhmä) toimenpide-ehdotuksia (sosiaali- ja terveysministeriön työryhmämuistioita 1998: 8 ja 1998:9) sekä valtioneuvoston hyväksymän sosiaali- ja terveydenhuollon tavoite- ja toimintaohjelman linjauksia (sosiaali- ja terveysministeriön julkaisuja 1999:16). Useat hankkeet ovat myös osa hyvinvointiklusteriyhteistyötä. Tietoteknologian hyödyntämistavoitteita sisältyy myös sosiaali- ja terveysministeriön käynnistämiin Terveydenhuolto 2000-luvulle (TH200) ja Verkostoituvat erityispalvelut (VEP) hankkeisiin sekä Mielekäs Elämä! ohjelmaan. Sosiaali- ja terveysministeriön tietotekniikan hyödyntämisstrategian keskeisiä linjauksia ovat saumattomaan palveluketjuun perustuvat palvelumallit, asiakaslähtöisyyden kehittäminen, verkostoitumiseen perustuvat kunnalliset ja seudulliset yhteistyöratkaisut, alueelliset tietoverkot ja virtuaaliset tietotuotteet kuten sähköiset "keltaiset sivut", itsenäisen suoriutumisen edistäminen, tietosuojaa ja tietoturvaa koskevat vaatimukset sekä aluekohtaisesti integroitu tietojärjestelmäratkaisu. Monet kansalliset ohjelmalinjaukset edellyttävät toteutuakseen sosiaali- ja terveysalan tietoteknologian hyväksikäyttöä. Tavoitteeksi on asetettu, että sosiaali- ja terveydenhuollossa luodaan saumattomasti toimivat palveluketjut sekä tarkoituksenmukainen hoidon porrastus ja että uutta teknologiaa hyödynnetään tehokkaasti. Eräänä tavoitteena on erikoissairaanhoidon, kansanterveystyön, työterveyshuollon ja sosiaalitoimen kokonaisuus, johon alueelliset tietojärjestelmät luovat teknisiä mahdollisuuksia. Myös vanhusten, pitkäaikaissairaiden ja vammaisten henkilöiden itsenäistä suoriutumista tukevia uudistuksia on tarkoitus kehittää. Kansallisena pyrkimyksenä on lisäksi ihmisten kannustaminen omaehtoisesti edistämään hyvinvointiaan ja terveyttään. Ehkäisevän sosiaali- ja terveyspolitiikan merkitys on tullut aiempaa keskeisemmäksi. Hyvinvointiklusteritoiminta Hyvinvointiklusteri on 'sateenvarjo', jonka suojassa on käynnistetty useita tutkimus-, kehittämis- ja teknologiaohjelmia. Hyvinvointiklusterin tarkoituksena on verkottaa alan julkisia ja yksityisiä toimijoita sekä luoda uudenlaista kumppanuutta, yhteistyömalleja ja synergiaa toimijoiden välille. Tavoitteena on hyvinvointialan yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn ja kasvun edistäminen sekä Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon palvelukyvyn kehittäminen. Yritysten kansainvälistymisen perusedellytys on kansainvälisesti kilpailukykyinen tuote. Näiden kehittäminen olisi luonnollisinta tehdä kotimaassa. Tämä edellyttää, että meillä on toimivat kotimarkkinat, jossa tuotekonseptit kehitetään ja pilotoidaan ja jossa hankitaan näyttö niiden toimivuudesta. Teknologiat ja palvelut ovat toisistaan riippuvaisia. Uudet teknologiainnovaatiot mahdollistavat uusia palveluita ja vanhojen palvelumallien uudistamista. Palveluinnovaatiot taas tarvitsevat toteutuakseen uudenlaisia teknologiatuotteita. Uusien ratkaisujen ai- 14\n13 kaansaamiseksi tarvitaan syvällistä yhteistyötä, jopa kumppanuutta, teknologiayritysten ja palveluita tuottavien ja kehittävien tahojen kesken. Hyvinvointiklusterin yhtenä tarkoituksena on 'tasoittaa kilpailukenttä', jotta Suomessa olisi kansainvälisesti katsoen tasavertaiset edellytykset tämän aihealueen teknologia- ja palveluinnovaatioiden synnylle. Hyvinvointiklusteritoiminta on alueellistumassa. Useissa maakunnissa on joko toteutettu tai käynnissä hyvinvointiklusteria koskevia alueellisia selvityksiä ja muita hankkeita. Tulosten perusteella valmistellaan hankekokonaisuuksia, joilla vahvistetaan asianomaisen alueen hyvinvointiklusterin kehittämistä. Tietoyhteiskunnan strateginen kehittäminen Sitran tietoyhteiskunnan kehittämisstrategian visio on, että "suomalainen yhteiskunta kehittää ja soveltaa esimerkillisesti, monipuolisesti ja kestävällä tavalla tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia elämänlaadun, osaamisen, kansainvälisen kilpailukyvyn ja vuorovaikutuksen parantamiseksi. Sitran strategiset linjaukset ovat: 1) Helppokäyttöisten ja turvallisten sähköisten palvelujen ja sisältöjen kehittäminen, tuotteistaminen ja hyödyntäminen. 2) Yksilön, yhteisön ja yhteiskunnan tiedon ja osaamisen kehittäminen ja hallinta 3) Verkostotalouden toimintamallien kehittäminen ja soveltaminen työelämässä ja liiketoiminnassa 4) Julkisen sektorin toimintamallien ja palveluprosessien uudistaminen Sosiaali- ja terveysalan tietoteknologiahankkeiden kannalta linjauksista keskeisin on julkisen sektorin toimintamallien ja palveluprosessien uudistaminen. Tieto- ja viestintätekniikka tuo uusia mahdollisuuksia julkisten palveluiden tuottamiseen ja jakeluun, mutta samalla se edellyttää prosessien uudistamista yhteistyössä yritysten ja kolmannen sektorin kanssa. Sitran strategiassa painotetaan, että julkisten palveluiden tuottamisprosessien kehittämiseen tähtääviä poikkihallinnollisia tutkimus- ja kehittämishankkeita varten tarvitaan vuosittain merkittävää rahoitusta. Rahoitusta tulee ohjata myös hankkeiden tulosten hyväksikäyttöön ja vakiinnuttamiseen. Sitran linjausten pohjana on mm. tasapainoinen alueellinen ja paikallinen tietoyhteiskuntakehitys. Luomalla hyvinvoinnin kehittämisfoorumin ja edesauttamalla tasapainoista kehitystä, juurruttamistyö luo pohjaa eri linjausten ja vision toteutumiselle. Alueellinen ja paikallinen kehitys on vuorovaikutuksessa kansallisen ja kansainvälisen kehityksen kanssa. Teknologian kehittämiskeskuksen hyvinvointisektorin teknologiaohjelmat Teknologian kehittämiskeskus Tekesin panostukset hyvinvointisektorin tutkimus- ja kehitysprojekteihin ovat voimakkaassa kasvussa. Vuoden 2000 alussa Tekes käynnisti Hyvinvointi ja terveys -teknologiaohjelman, jossa kehitetään hyvinvointisektorin tuotteita ja palveluja. Ohjelmassa haetaan erityisesti ratkaisuja siihen, kuinka väestön ter- 15\n14 veydentilaa ja itsenäisen suoriutumisen edellytyksiä voidaan edistää. Ohjelmassa kolmen vuoden aikana rahoitettavien hankkeiden kokonaisvolyymin arvioidaan olevan noin 250 miljoonaa markkaa, josta Tekesin rahoituksen osuus on 110 miljoonaa markkaa. Ohjelmassa haetaan väestön hyvinvointia tukevia tuote- ja palvelukonsepteja, jotka ovat myös kansainvälisesti kilpailukykyisiä. Palvelukokonaisuuksissa haetaan ratkaisuja terveyden ylläpitämiseen sekä vanhuuden tai pitkäaikaissairauksien aiheuttaman alentuneen suorituskyvyn kompensointiin ja suorituskyvyn palauttamiseen. Teknologia ei kuitenkaan yksin riitä. Tarvitsemme samanaikaisesti toimintamallien sekä ohjauksen ja seurannan kehittämistä, jolloin yksittäiset ihmiset pääsevät paremmin osallistumaan omaa terveyttä koskeviin palveluihin. Asiakaslähtöinen hoito parhaimmillaan yhdistää joustavasti eri palveluita yli organisaatiorajojen, silloin kun se on asiakkaan kannalta on järkevää. Teknologian ja toimintamallien yhtäaikaisessa kehittämisessä alueelliset kehittämiskohteet ovat avainasemassa. Tarjoamalla yrityksille mahdollisuuden kehittää ja pilotoida tuote- ja palvelukonsepteja yhteistyössä asiakkaiden ja palvelun järjestämisestä vastuussa olevien kuntien kanssa voimme saavuttaa entistä tehokkaamman ja paremmin asiakasta palvelevan kokonaisuuden. Vuoden 2000 tulevaisuuspaketin linjaukset ja painopisteet Valtion omaisuuden myynnistä vuosina saatavien tulojen käytöstä annettiin 26. toukokuuta 2000 valtioneuvoston periaatepäätös. Yhdeksi myyntitulojen käyttöä ohjaavaksi periaatteeksi on linjattu yhteiskunnallisten palveluiden tehostaminen tietotekniikan avulla. Sosiaali- ja terveyspalveluiden osalta tämä tarkoittaa uutta teknologiaa hyödyntävien toimintamallien kehittämistä. Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmän kehittämiseen tietoteknologian avulla kohdennettiin määrärahoja 60 miljoonaa markkaa vuosiksi Tällä rahalla tuetaan kuntia, kuntayhtymiä ja muita palveluntuottajia uusien toimintamallien kehittämisessä ja käyttöönotossa. Tavoitteena on varmistaa, että uuden teknologian käyttöönotto toteutuu tasapuolisesti koko maassa. Määrärahaa on tarkoitus kohdentaa Makropilotin ja muiden tietoteknologiaa hyödyntävien hankkeiden ohella erityisesti sosiaalihuollon konsultaatiopalvelujärjestelmän kehittämiseen kuntien välille sekä vanhusten ja vammaisten henkilöiden itsenäistä suoriutumista tukevien alueellisten ja paikallisten palvelumallien ja teknisten ratkaisujen kehittämiseen. Sosiaali- ja terveysministeriön tulevaisuuspakettipäätöksen toteutumista ja sen yhtymäkohtia tämän käyttöönotto- ja juurruttamissuunnitelman kanssa tarkastellaan jäljempänä luvussa Teknologiahankkeiden ja muiden kansallisten hankkeiden yhteensovitus Kehittämishankkeiden innovaatiot ja niiden levittäminen 16\n15 Sosiaaliset ja teknologiset innovaatiot Sosiaali- ja terveysalan tietotekniikkahankkeisiin liittyy laaja joukko niin sosiaalisia kuin teknologisiakin innovaatioita. Näiden innovaatioiden yhteensovittaminen ja edelleen kehittäminen sekä rinnakkainen levittäminen ovat käyttöönoton ja juurruttamisten suuri haaste. Sosiaalisilla innovaatioilla tarkoitetaan ideoita, toimintamalleja ja tapoja, joiden tavoitteena on yhteiskunnallisten ongelmien ratkaiseminen. Näitä voivat olla esimerkiksi hyvinvointipalvelujen kehittämiseen liittyvät aiemmasta poikkeavat toimintatavat, esimerkiksi saumaton palveluketju. Teknologisten innovaatioiden kaksi peruskriteeriä ovat niiden teknologinen edistyksellisyys ja kyky vastata asiakkaan tai käyttäjän tarpeisiin. Yhteiskunnallisesti tarkastellen innovatiivisuus edellyttää lisäksi niiden tuottamaa yleistä hyötyä, kansalaisten hyväksymistä ja normien mukaisuutta. Innovaatioita kutsutaan radikaaleiksi silloin, kun ne on suunnattu markkinoille, joita ei vielä ole tai kun ne saavat aikaan merkittäviä muutoksia työssä. Tietotekniikkahankkeissa kehitettävät uudet sosiaali- ja terveydenhuollon toimintamallit, sähköisessä asioinnissa tarvittavat tekniset ratkaisut ja aluetietojärjestelmää koskevat uudistukset eivät kaikilta osin ole radikaaleja innovaatioita. Kuitenkin monien kehitettyjen tietoteknisten ratkaisujen laaja-alainen käyttöönotto edellyttää uusia ajattelutapoja, uutta toiminnan organisointitapaa, uudenlaista tapaa toimia ja/tai uusiutuvaa toimintakulttuuria. Radikaalien innovaatioiden kohdalla vaatimuksia on vielä enemmän. Diffuusio, disseminaatio, valtavirtaistaminen ja juurruttaminen Termisekamelska hankkeiden tulosten levittämisen ja leviämisen saralla on melkoinen. Tässä suunnitelmassa olemme päätyneet käyttämään termiä juurruttaminen, koska katsomme sen pitävän sisällään niin disseminaation kuin valtavirtaistamisenkin. Juurruttaminen kuvaa hyvin myös tavoiteltua työtapaa, jossa innovaatioiden tulevat käyttäjät itse ovat mukana kehittämis- ja levittämistyössä. Diffuusio on innovaatioiden leviämistä. Se pitää sisällään levittämiseen tähtäävän aktiivisen toiminnan eli disseminaation lisäksi hallitsemattoman ja suunnittelemattoman uutuuksien leviämisen. Disseminaatio on tulosten aktiivista levittämistä. Se on kommunikaatioprosessi, jossa uutuuksista kerrotaan yhteisön jäsenille. Tavoitteena viestintäprosessissa on vaikuttaa ihmisten käyttäytymiseen. Minimitavoite on saada ihmiset tietoiseksi uudesta ideasta, tuotteesta tai palvelusta. Disseminaatio-termiä on kuitenkin alettu käyttää myös laajemmasta prosessista, jossa disseminaation kohderyhmien kanssa toimitaan vuorovaikutuksellisesti jo innovaatioprosessin alusta lähtien. Valtavirtaistaminen on prosessi, jossa projekteissa syntyneet menestyksekkäät tulokset otetaan käyttöön niin paikallisissa, alueellisissa kuin kansallisissakin järjestelmissä. Projektien tulokset siirretään suunnitelmallisesti osaksi normaalia käytäntöä. Valtavirtaistamisessa toimijaverkostojen merkitys on huomattu tärkeäksi. Niiden avulla alueellisten ja paikallisten olosuhteiden tunteminen ja tarpeet nousevat esille. 17\n16 Juurruttaminen pitää tämän suunnitelman näkökulmasta sisällään niin disseminaation kuin valtavirtaistamisenkin. Se on kaksisuuntainen vuorovaikutusprosessi, joka alkaa innovaatioprosessin alussa ja jatkuu siihen asti, kun innovaatio juurtuu osaksi normaalia käytäntöä. Se on prosessi, jossa toisaalta ympäristö muokkaa innovaatiota ja toisaalta ympäristöä sopeutetaan ottamaan vastaan kehitettävä innovaatio. Prosessissa ovat mukana niin innovaation tuottajat, käyttäjät kuin yhteiskunnalliset toimijatkin. Yksinkertaistettuna juurruttaminen on näiden tahojen vuorovaikutteista tavoitteellista yhteistoimintaa. Olemme liittäneet valtavirtaistamistoiminnassa hyviksi havaitut verkostot kiinteäksi osaksi juurruttamistoimintaa. Niiden kautta mahdollistuu prosessin todellinen kaksisuuntaisuus. Verkostojen avulla voidaan kartoittaa alueiden tarpeet, intressit ja visiot sekä kutsua alueiden asiantuntijat osaksi juurruttamisprosessia. Verkostot ovat myös apuna innovaatioiden edelleen kehittämisessä ja uusien innovaatioiden synnyttämisessä. Parhaassa tapauksessa juurruttamisprosessi verkostoineen voi olla pitkäikäinen spiraalimainen kehittämisprosessi. Juurruttaminen terminä liittyy kiinteästi juuri teknologisten innovaatioiden levittämiseen. Tässä suunnitelmassa katsomme termin koskevan myös sosiaalisten innovaatioiden levittämistä. 2. ESIMERKKIHANKKEENA MAKROPILOTTI Makropilottihanke muodostaa ainutlaatuisen sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmää uudistavan kehittämishankkeen. Mukana hankkeessa ovat kaikki keskeiset kansalliset palvelujärjestelmän toimivuudesta vastaavat ministeriöt ja keskusvirastot sekä niiden alaiset tutkimus- ja kehittämiskeskukset. Mukana on myös sosiaalivakuutus Kansaneläkelaitoksen mukanaolon myötä. Hankkeen kokeilualueeksi valittiin vuonna 1998 tarjouskilpailun voittanut Satakunta. Hankeen tarkoituksena on käyttää hyväksi sähköisen asioinnin ja tiedonsiirron mahdollisuuksia sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmässä. Kehittämishankkeen kokeilualueena on toiminut seitsemän kunnan ja kahden terveyskeskuksen kuntayhtymän ja sairaanhoitopiirin muodostama Satakunnan Makropilotti -yhdistys. Kehittämis- ja kokeiluympäristönä on sosiaali- ja terveydenhuollon käytännön toiminta kunnissa, kuntayhtymissä ja Kansaneläkelaitoksen toiminnassa. Hankkeen tuotekehitys- ja kokeiluvaihe suunniteltiin kestämään runsaat kaksi vuotta, ja sitä tuetaan eduskunnan hyväksymällä kokeilulailla. Hanke päättyy pilotoinnin osalta ja muilta osin Satakunnan kunnat jatkavat hanketta vuoden 2003 loppuun ja laajentavat tulosten hyödyntämistä koko Satakunnan alueelle. Näin kehittämiseen saadaan pitkäkestoinen ja kansallisesti verkostoituva ote. Makropilotti on herättänyt suurta kiinnostusta eri puolilla Eurooppaa. Makropilotti on mukana seitsemän maan kattavassa eurooppalaisessa kehittämishankkeessa. Hankkeen tavoitteena on luoda integroituja tietoteknisesti toteutettavia palveluja sekä kansalaisille että heitä palveleville ammattilaisille. 18\n17 2.1. Satakunnan alueen yleistavoitteet Satakunta on Makropilottihankkeen avulla saavuttamassa kansallisen edelläkävijän aseman saumattomasti toimivien hyvinvointipalvelujen sekä sähköisten asiointi- ja informaatiopalvelujen kehittäjänä asukkailleen. Tuotekehitys- ja kokeiluvaiheen jälkeen hyvin toimiviksi arvioidut toimintamallit ja tekniset ratkaisut otetaan käyttöön asteittain alueen kaikkien sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen uudistamiseksi. Maakunnallisen hankkeen yleistavoitteet voidaan määritellä esimerkiksi seuraavasti: Satakunnan hyvinvointiklusteritoimintaa kehitetään alueellisten ja valtakunnallisten toimijoiden yhteistyönä. Tietoteknologiauudistuksia hyödyntämällä järjestetään asukkaiden tarpeiden mukaiset laadukkaat sosiaali- ja terveyspalvelut tasapuolisesti ja kustannustehokkaasti. Tavoitteena ovat itsenäisesti suoriutuvat hyvinvoivat asukkaat ja osaamistaan uudistavat alan ammattilaiset, joiden mahdollisuudet käyttää sähköisiä asiointi- ja informaatiopalveluja varmistetaan. "Osaavina asiakkaina" kunnat luovat tilaa ja uusia työpaikkoja myös yksityisille ja kolmannen sektorin palveluntuottajille. Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut muodostuvat kunta- ja hallintokuntarajat ylittävistä alueellisista palvelukokonaisuuksista. Palvelujen alueellisuus edellyttää uudenlaisia kuntien yhteistoiminta- ja hallintomalleja. Satakunnassa kehitettävät uudet sosiaali- ja terveydenhuollon saumattomat toimintamallit ja sähköiset aluetietojärjestelmäratkaisut, sähköinen sosiaaliturvakortti sekä asiakkaiden itsenäistä suoriutumista tukevat teknologiset uudistukset otetaan ensi vaiheessa käyttöön kokeilukuntien alueella (Kankaanpää, Lappi, Merikarvia, Noormarkku, Pomarkku, Pori ja Siikainen). Kokeilukuntien saumattomien palvelujen järjestämiseen ja kehittämiseen osallistuvat myös niiden terveyskeskukset ja Satakunnan sairaanhoitopiiri. Kehitys- ja kokeiluvaiheen jälkeen syksyllä 2001 aloitetaan Makropilotin tulosten levittäminen kaikkien Satakunnan kuntien käyttöön erikseen laaditun suunnitelman mukaisesti. Kokeilulain (811/2000) piiriin ovat hakeneet vuoden 2001 alusta lähtien kaikki Satakunnan sairaanhoitopiiriin kuuluvat kunnat, kansanterveystyön kuntayhtymät sekä Satakunnan erityishuoltopiiri. Sairaanhoitopiirin palveluja ostavista kunnista kokeilulain piiriin hakevat lisäksi Kiikoinen ja Suodenniemi sekä Punkalaidun ja Vampula. Kokeilulain mukaisen toiminnan käynnistämiseen arvioidaan päästävän ensimmäisten kuntien kanssa ja kaikkien kanssa viimeistään Kaikkien kuntien ja kuntayhtymien tavoitteena on aloittaa kokeilulain lähtökohtien mukainen kehittämistyö kotihoidon asiakkaiden piirissä. Useat organisaatiot ovat määritelleet kotihoidon asiakaskohderyhmäksi vanhukset. Muutamat organisaatiot ovat maininneet kotihoidon sisällä joitain erillisiä kehittämiskohteita kuten kotiuttaminen sairaalasta, kotisairaalatoiminta sekä kotipalvelun ja kotisairaanhoidon yhdistäminen. Sähköinen konsultaatio on kotihoidon jälkeen useimmiten kehittämiskohteena. Muutamissa tai yksittäisissä organisaatioissa kehittämistyön kohteina ovat lisäksi apuvälineiden hallinta, lääketietojen hallinta, itsenäinen suoriutuminen yleisesti, vastaanottotoiminta, sairaan- 19\n18 kuljetus ja laboratoriotoiminta. Kehitysvammaisten saumattomia palveluketjuja on tarkoitus kokeilla Rauman seudulla. Organisaatioilla on halua laajentaa saumattomien palveluketjujen alueellista kokeilua koko väestöä koskevaksi. Kokeilulain ehtojen mukaisesti tässä vaiheessa ei kuitenkaan uskalleta sitoutua kovin monen asiakasryhmän kanssa suoritettavaan kokeiluun. Kokeiluun mukaan tulevien organisaatioiden resurssitarpeet on arvioitu erikseen organisaatioiden ja Makropilotin vastuulla olevien kustannusten osalta vuosina Kustakin organisaatiosta (sosiaalitoimi, terveystoimi) on arvioitu tarvittavan yhden vastuuhenkilön keskimäärin 20%:n vuosittainen työpanos. Se tulee paikalliseen ja seudulliseen kehittämistyöhön ao. organisaation omana kustannuksena. Vastuuhenkilöitä on yhteensä 34. Kokeiluun osallistuvan henkilöstön koulutustarpeeksi on arvioitu 5 työpäivää henkilöä kohti kahtena ensimmäisenä vuotena ja 3 työpäivää kolmantena vuonna. Koulutukseen arvioidaan osallistuvan kaikkiaan ammattilaista 3 vuoden aikana. Kokeilutoiminta organisoidaan perustamalla mukaan tulevia organisaatioita edustava yhteinen projektiryhmä sekä seudulliset ohjausryhmät. Kunta- tai kuntayhtymäkohtainen kehittämistiimi vastaa saamiensa valtuuksien mukaan kehittämistyöstä. Kukin organisaatio nimeää tiimiin vastuuhenkilönsä ja tarvittavan määrän muita henkilöitä. Satakunnassa tavoitteena on, että vuoden 2003 loppuun mennessä: 1) saumattomasti järjestettyjä sosiaali- ja terveyspalveluja sekä mahdollisuus sähköiseen asiointiin ja ammattilaisten keskinäiseen sähköiseen konsultointiin on käytettävissä kaikissa Satakunnan maakunnan kunnissa. 2) kertyneen osaamisen jatkuvan kehityksen ja hyväksikäytön varmistamiseksi maakuntaan perustetaan Makropilotin "perillisiksi" (a) logistiikkaa ja huipputeknologiaa hyödyntävä itsenäisen suoriutumisen palvelukeskus, (b) työyhteisöjen ja työterveyshuollon kehittämistoimintaa, ja (c) hyvinvointipalvelujen tietoteknologian kehittämiskeskus (tilaajatuottajamalli, palveluprosessien kehittäminen, kehittämisen ja muutoksen hallinnan tuki, avoin arkkitehtuuri, konsultointi). 3) alueella toimii sosiaali- ja terveyspalvelujen vuorovaikutteinen sähköinen palveluinformaatio- ja asiointiportaali Makropilotissa kehitettävät uudistukset Kuntien järjestämisvastuu sekä tilaajan ja tuottajien roolien selkiyttäminen Vuoden 1993 valtionosuusuudistuksessa muutettiin kuntien lakisääteisten palveluiden rahoitusjärjestelmää. Myös kuntien itsenäistä toimintaa rajoittaneita säädöksiä ja palvelujen tuotantoa koskevia rajoituksia poistettiin eräitä viranomaistehtäviä lukuunottamatta. Valtionosuusjärjestelmä muuttui pääosin laskennalliseksi. Kunnilla on sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen järjestämisvastuu siinä laajuudessa kuin kunnassa esiintyvä tarve edellyttää. 20\n19 Lähinnä sairaanhoitopiirien kuntayhtymissä käynnistyi kansainvälisiä esimerkkejä seuraten erilaisten tilaajien ja tuottajien välisten sopimusohjausmallien kehittäminen. Toistaiseksi ei ole saatu aikaan yleiseen käyttöön soveltuvaa sopimusohjauskäytäntöä. Tähänastiset kokeilut ovat perustuneet pääosin kunnallishallinnon sisäisten markkinoiden luomiseen. Yritysten ja järjestösektorin palveluja käytetään kuitenkin ostopalveluina täydentämään kunnallisia palveluja. Makropilottihankkeen kokemusten mukaan kuntien järjestämisvastuuta on tarpeen selkiyttää vahvistamalla niiden tilaajaosaamista. Vastaavasti on tarpeen selkiyttää palvelujen tuottajien roolia ja niiden ja kuntien yhteistoiminnan periaatteita. Vaativien teknologia- ja muiden hankintojen kilpailuttamiseen ja tilaamiseen tarvittavaa osaamista on vain harvoilla kunnilla riittävästi. Hankinta- ja ostotoiminnan säädösten, kustannusten ja laadun asianmukainen hallinta edellyttää uusien seudullisten ja alueellisten yhteistyömallien ja rakenteiden luomista. Kuntien ja kuntayhtymien on noudatettava yritysyhteistyössä ja hankinnoissa kansallista lainsäädäntöä, EY-direktiivejä ja Maailman kauppajärjestön GPA-sopimusta. Yleinen kilpailuttamisvelvoite ja tarjoajien tasapuolisen kohtelun vaatimus koskee kaikkia julkisia hankintoja. Kauppa- ja teollisuusministeriön hallinnonalalla tuetaan sosiaali- ja terveysalan yritystoiminnan kehittämistä. Vuoden 2000 alussa käynnistyi hallitusohjelmaan sisältyvä yrittäjyyshanke, jonka yhtenä painopisteenä on julkisen palvelutuotannon avaaminen kilpailulle sosiaali- ja terveyspalvelut mukaan lukien. Lisäksi kauppa- ja teollisuusministeriö on tilannut tätä kehitystä tukevia selvityksiä. Teknologian kehittämiskeskus (Tekes) ja Sitra tukevat lisäksi hyvinvointialan yritysten tuote- ja palvelukehityshankkeita sekä uusien yritysten perustamista ja niiden keskinäistä verkostoitumista. Suomen Kuntaliiton johdolla toteutetaan osaava asiakkuus -hanketta, jonka avulla tuetaan kunnallishallinnon tilaajaosaamisen kehittymistä. Tilaajaosaamisen vahvistaminen on siten keskeinen kuntien yritysyhteistyön osa-alue. Joissakin kunnissa on suunnitelmallisesti pyritty kehittämään sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen yhteistuotantoon (welfare mix) perustuvaa tilaaja tuottajamallia. Tietoteknologiaa koskevien palvelujen ja tuotteiden hankinta edellyttää kuntien yhteistyötä, esimerkiksi alueellisten tilaajapoolien, yhteisyritysten tai vastaavien perustamista, jotka valtuutetaan asianomaisten kuntien puolesta toimimaan "osaavana tilaajana". Satakunnan Makropilotti ry muodostaa kuntien ja kuntayhtymien kannalta yhteistoimintaorganisaation, joka toimii taustayhteisöjensä valtuuttamana sosiaali- ja terveydenhuollon palveluprosessien ja niitä tukevan tietotekniikan kehittäjänä. Se on alueen yhteinen asiantuntijaresurssi, joka integroi tilaajaorganisaatioiden tarpeista lähtevää kysyntää ja neuvottelee niiden puolesta toimittajien kanssa. Satakunnan kokemuksista voivat muut alueet hyötyä, kun uudistusten ja teknisten ratkaisujen kokeilu- ja arviointitulokset ovat käytettävissä syksystä 2001 alkaen. Yritysyhteistyö Makropilotin keskeiseksi tehtäväksi on osoittautunut kehittää asiakkaan/kuntien näkökulmasta avointa ja julkista tietotekniikka-arkkitehtuuria, jonka päälle yritysten tuotekehityshankkeet rakentuvat. Avoin ja yhtenäinen arkkitehtuuri voi syntyä käytännössä ainoastaan siten, että asiakkaalla on oma näkemys arkkitehtuurista ja asiakas hallitsee 21\n20 sitä. Käytännössä tämä merkitsee toiminnallisten ja teknisten vaatimusmääritysten kehittämistä. Edellytyksenä kaikkien yritysten aidosti hyödynnettävissä oleville avoimille ja julkisille vaatimusmäärityksille on, että siihen liittyvät käyttöoikeudet jäävät yleisesti hyödynnettäviksi. Tämä tarkoittaa, että vaatimusmääritykset on tehtävä julkisin varoin. Yritysten oma tuotekehitys alkaa sen jälkeen. Yrityksille Makropilottihanke muodostaa tuotekehitysympäristön, jossa kuntien ja kuntayhtymien valtuuttama ostaja määrittelee sekä palvelujen että avoimeen arkkitehtuuriin perustuvien tuotteiden toiminnalliset vaatimukset. Satakunnan kunnat ja kuntayhtymät tarjoavat yritysten tuotteille ja palveluille käytännön kehittämis- ja testausympäristön. Tähänastiset sosiaali- ja terveydenhuollon tietoteknologiatuotteiden ja palvelujen markkinat ovat olleet pirstaleiset, kullekin alueelle räätälöityjen "uniikkituotteiden" hallitsemat. Tällaiset tuotteet eivät täytä alueiden sisäisen eivätkä alueiden välisen yhteensopivuuden ja vuorovaikutteisuuden vaatimusta, mikä puolestaan on yleistettävyyden ja juurruttamisen välttämätön edellytys. Makropilotti on osa hyvinvointiklusteritoimintaa, jonka tarkoituksena on verkottaa alan yksityisiä ja julkisia toimijoita sekä luoda niille uudenlaisten kumppanuussuhteiden ja yhteistyömallien avulla synergiaetuja ja lisäarvoa. Yritysten kehittäessä sosiaali- ja terveysalan palvelu- ja muita tuotteita sekä niitä tukevia teknisiä ratkaisuja on varmistettava, että ne vastaavat sosiaali- ja terveydenhuollon tietoteknologiastrategiassa kuvattuja perusvaatimuksia mm. tietosuojan ja tietoturvan, tietojärjestelmien integraation ja yhteensopivuuden osalta. Yritysyhteistyön keskeisimpiä alueita Makropilotissa ovat sähköisen aluetietojärjestelmän, sen komponenttien sekä itsenäistä suoriutumista edistävien teknologiatuotteiden ja palvelujen kehittäminen. Aluetietojärjestelmälle on asetettu mm. seuraavat edellytykset: Perinnetietojärjestelmiä viitetietojen kautta hyväksikäyttävän aluetietojärjestelmän tulee perustua yleiseen arkkitehtuuriin ja avoimiin rajapintoihin. Järjestelmät toteutetaan tuoteajatteluun perustuen ja välttäen räätälöintiä. Aluetietojärjestelmän tulee olla yleiskäyttöinen ja monistettavissa myös muualle Suomeen ja kansainvälisesti. Järjestelmällä tulee olla mahdollisimman pitkä elinkaari ja kehitettävyys. Sen tulee olla joustava ja sallia erilaiset toimintamallisovellutukset ja organisaatioratkaisut kuten toimintojen keskittäminen, hajauttaminen, erikoistuminen tai ulkoistaminen. Aluetietojärjestelmän kehittäminen sekä kuntien ja sairaanhoitopiirien perinnejärjestelmien modernisointi avaavat mahdollisuuksia uudenlaiseen yritystoimintaan. Tarvitaan palvelu- ja integraattoriyrityksiä, jotka huolehtivat järjestelmien kehittämisestä, niiden keskinäisen yhteensopivuuden, tietoturvan ja tietosuojan varmistamisesta sekä kokonaisuuden tarjoamisesta palveluna asiakkaalle, alueelliselle tilaajayhteisölle. Näköpiirissä on liiketoimintamahdollisuudet useille aluetietojärjestelmiin erikoistuville palvelu- ja integraattoriyrityksille. 22\n21 Saumattomat, organisaatiorajat ylittävät palveluketjut Makropilottihankkeessa kehitetään asiakaslähtöisiä, saumattomia palveluketjuja. Tavoitteena on, että sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmä ja muu sosiaaliturva toimivat saumattomasti asiakkaan tarpeista lähtien organisaatiorajat peittäen. Saumaton palveluketju mahdollistuu, kun asiakkaan kohtaamisessa ja palvelussa tarvittava tieto on saatavilla ja voidaan siirtää oikeaan aikaan ja oikeaan paikkaan asiakkaan suostumuksella. Alueellisen ohjauksen ja seurannan järjestäminen on edellytys saumattomien palveluketjujen toteutumiselle käytännön tasolla. On luotava käytäntö, jolla organisaatioiden johto sopii alueelliset palveluohjelmat (palvelut, työnjako, hinnoittelu jne.) sekä niiden seurantamekanismit. Kokeilulain (811/2000) määritelmät Asiakas: Asiakkaalla tarkoitetaan potilaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa (785/1992) tarkoitettua potilasta, sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista annetussa laissa (812/2000) tarkoitettua asiakasta sekä muun sosiaaliturvan hakijaa tai saajaa Suostumus: Suostumuksella tarkoitetaan henkilölle annettuun riittävään tietoon perustuvaa, vapaaehtoista, yksilöityä, tietoista ja todennettavissa olevaa tahdonilmaisua, jolla henkilö hyväksyy henkilötietojensa käsittelyn. Saumaton palveluketju: Saumattomalla palveluketjulla tarkoitetaan toimintamallia, jossa asiakkaan sosiaali- ja terveydenhuollon ja muun sosiaaliturvan asiakokonaisuuteen liittyvät palvelutapahtumat yhdistyvät asiakaslähtöiseksi ja joustavaksi kokonaisuudeksi riippumatta siitä, mikä toiminnallinen yksikkö on palvelujen järjestäjä tai toteuttaja Palveluketjusuunnitelma: Palveluketjusuunnitelmalla tarkoitetaan asiakkaan yhden tai useamman saumattoman palveluketjun toteuttamiseksi ja seuraamiseksi laadittua yksilöllistä suunnitelmaa. Palveluketjutunnus: Palveluketjutunnuksella tarkoitetaan merkintää, joka osoittaa mihin saumattomaan palveluketjuun kyseinen palvelutapahtuma liittyy. Alueellisen ohjauksen suunnittelu Alueellisen suunnittelun ja ohjauksen tarkoitus on yhteisen näkemyksen muodostaminen siitä, millainen kehityssuunta alueen sekä julkisen, yksityisen että kolmannen sektorin tuottamille sosiaali- ja terveydenhuollon palveluille valitaan ja millaisiin muutostavoitteisiin ollaan valmiita sitoutumaan. Suunnittelu- ja ohjausprosessista vastaavat kuntajohtajat sekä sosiaali- ja terveysjohtajat tulevaisuuden tahtotilan määrittelemisellä ja toimintastrategian täsmentämisellä. Näkökulmana on asiakkaiden tarpeet, odotukset ja niiden mahdollisimman laadukas täyttäminen. Palvelujen käyttäjiä kutsutaan osallistumaan suunnitteluun. Tarvittaessa muodostetaan eri toimijoiden ja käyttäjien edustajista koottuja asiantuntijaryhmiä. Alueellisen suunnitteluprosessin tuloksena määritellään toimintaa ohjaavat tavoitteet, mittarit ja toimintasuunnitelmat. 23\n22 Suunnittelun lopputuloksena syntyy alueellinen toimintaa ohjaava malli, joka perustuu eri tahojen yhteiseen näkemykseen toiminnan tavoitteista, organisoinnista ja vastuista. Palveluketjut Nykytila-analyysi tehtiin kuvaamalla kymmenen eri palveluketjua. Kuvauksiin osallistui yli sata ammattilaista eri kunnista ja organisaatioista. Analyysin perusteella muodostettiin johtopäätökset ja kehittämishaasteet jatkotyön pohjaksi seuraavista palveluketjuista: Ikääntyneiden kotisairaanhoito ja palvelu, Pori Työikäisten työterveyshuolto, Pori Alle kouluikäisen infektiopotilaan palvelut, Pori Ikääntyneen mielenterveyspalvelut, Merikarvia Ikääntyneen AVH-potilaan palvelut, Siikainen Työikäisen diabeetikon palvelut, Pomarkku Kouluikäisen kouluterveydenhuolto, Noormarkku Työikäisten äitiyshuolto, Kankaanpää Kouluikäisten päihdehuolto, Kankaanpää Apuvälineiden hallinta, Pori Kehitettäviksi ja pilotoitaviksi palveluketjuiksi valittiin vanhustenhuollon palveluketju, äitiyshuollon palveluketju, lasten- ja nuorten psykososiaalisen tuen -palveluketju ja työterveyshuollon palveluketju. Kaikista pilotoitavista palveluketjuista on tehty optimikuvaukset yhdessä ammattilaisten kanssa. Yhteistyö Yhteistyötä on tehty lähinnä seuraavien tahojen kanssa: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri (HUS): suostumusten hallinta aluetietojärjestelmässä Helsingin sosiaali- ja terveysvirasto: tietoluokitukset ja arkkitehtuuri Oulun seutu: yhteisen projektin suunnittelua työnimellä Kotisairaala osana kotihoitoa Yritysyhteistyö: perusjärjestelmätoimittajien kanssa pidetyt seminaarit ja neuvottelut erilaisista toteuttamisvaihtoehdoista Työterveyshuolto Porin kaupungissa pilotoidaan uudistettua työterveyshuollon palveluketjua, jossa asiakkaaksi arvioidaan saatavan noin 30 kuntoutusta tarvitsevaa välisen ajan työterveyshuollon asiakasta kaupungin terveysviraston, sataman ja energialaitoksen sekä valittujen Porin työterveyshuoltoa käyttävien yksityisten työnantajien henkilökunnasta. Sosiaaliturvakortti jaetaan kaikille mainittujen organisaatioiden työterveyshuollon porilaisille asiakkaille. Tällä pyritään saamaan kokemuksia työterveyshuollon palveluihin liittyvästä vapaaehtoisesta sosiaaliturvakortin käytöstä. 24\n23 Hankkeen tuloksena muodostuu nykyistä nopeampi ja tuloksellisempi työterveyshuollon palvelukokonaisuus. Siinä asiakasta palvellaan ennalta määritellyn suunnitelman mukaisesti ja voidaan käyttää hyväksi asiakkaasta muissa organisaatioissa jo olemassa olevia tietoja, ja siten vältytään turhilta päällekkäisiltä tutkimuksilta, jonotuksilta ja työajan menetyksiltä. Työterveyshuollon palveluja kehitetään jatkossa yhteistyössä Työterveyslaitoksen kanssa. Kehittämistyön kärkenä on jo kokeilussa olevien toimintatapojen edelleen kehittäminen. Uutena asiana osaksi hanketta otetaan työyhteisöissä tapahtuva muutoksenhallinta. Hankkeessa kehitetään toiminnallisia malleja työtehtävissä tapahtuvien muutosten ja jaksamisen hallintaan työyhteisöissä. Muutoksenhallinnan tarpeellisuus on korostunut erityisesti sosiaali- ja terveydenhuollon työyhteisöissä alan työtahdin ja muutosrytmin takia. Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilökunta on naisvaltaista ja keskimääräistä ikääntyneenpää. Työyhteisöissä tapahtuvan muutoksenhallinnan keinoin pyritään hankkeessa löytämään keinoja työssä jaksamiseen, motivoimaan henkilöstöä oman työnsä hallittuun muuttamiseen ja sitä kautta ehkäisemään työvoiman ennenaikaista työelämästä poistumista. Työterveyslaitoksen asiantuntijat ovat mukana kokeiluhankkeissa aluksi tunnistamassa millaista tukea työyhteisöissä tarvitaan uusien työtapojen ja tietoteknologian käyttöönoton johdosta. Tulosten pohjalta Työterveyslaitos kehittää uusia muutoshallinnan menetelmiä ja toimintaohjelmia, joita myöhemmin toteutetaan Satakunnassa ja muilla alueilla. Sosiaali- ja terveydenhuollon omaneuvoja Hankkeessa kokeillaan myös omaneuvoja-mallia. Omaneuvoja osallistuu sosiaali- tai terveydenhuollon tehtäviä suorittavana henkilönä asiakkaan palvelujen ja etuuksien toteuttamiseen, huolehtii tarvittaessa asiakkaan informoinnista palveluiden suhteen sekä seuraa ja valvoo palveluiden toteutumista. Omaneuvojan tehtäväkenttä kattaa koko asiakkaan palveluketjun ja tähtää erityisesti asiakaslähtöisen palvelun edistämiseen. Omaneuvojan toiminta ylittää myös sosiaali- ja terveydenhuollon sekä sosiaaliturvan välisiä organisaatiorajoja. Omaneuvojapalveluiden käyttäminen on asiakkaille vapaaehtoista. Palvelujen käyttämisestä laaditaan sopimus, jonka asiakas ja omaneuvoja allekirjoittavat. Omaneuvojan tiedonsaantioikeus perustuu aina asiakkaan antamaan suostumukseen, jonka asiakas rajaa haluamallaan tavalla. Omaneuvojina voivat toimia sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaiset, jotka omaneuvojan roolin lisäksi osallistuvat itsekin asiakkaansa palvelujen toteuttamiseen. Kokeilulain määritelmä Sosiaali- ja terveydenhuollon omaneuvoja: Henkilö, jonka asiakas on valinnut sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujensa ja etuuksiensa toteuttamiseen osallistuvista sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöistä tai viranhaltijoista avustamaan, edistämään ja seuraamaan palvelujen saumatonta toteutumista 25\n24 HST-varmennettu sähköinen sosiaaliturvakortti Makropilotissa kokeillaan asiakkaan ja ammattilaisen käyttöön tulevaa sosiaaliturvakorttia. Kokeiltava sosiaaliturvakortti on sirukortti, jota käytetään henkilön tunnistamiseen sosiaali- ja terveydenhuollossa ja muun sosiaaliturvan sähköisessä asioinnissa. Henkilön tunnistamisessa sosiaaliturvakortti käyttää HST-teknologiaa ja varmennepalveluja. Kortilla voidaan myös sähköisesti allekirjoittaa ja salata lähetettäviä asiakirjoja ja viestejä. Lisäksi kortilla on sairasvakuutuskortin ominaisuudet eli se on myös Kela-kortti. Kansaneläkelaitos toimii Makropilotissa kortin kehittäjänä ja jakelijana. Väestörekisterikeskus toimii toistaiseksi varmennepalvelujen tuottajana. Kokeilulain määritelmä Sosiaaliturvakortti: Sosiaaliturvakortilla tarkoitetaan sosiaali- ja terveydenhuoltoa ja muuta sosiaaliturvaa järjestettäessä ja toteutettaessa käytettävää asiakaskorttia, johon sisältyy sähköisessä asioinnissa ja muissa sähköisissä sovelluksissa tarvittava tekninen osa. Itsenäistä suoriutumista tukevat teknologiset ratkaisut ja palvelut Hankkeessa kehitetään itsenäistä suoriutumista tukevia toimintamalleja ja teknologisia ratkaisuja sekä kotona asumisen että palveluasumisen tueksi. Kotisairaalatoimintamalli mahdollistaa potilaan suostumuksella kotona annettavan vuodeosastohoitoa korvaavan erikoishoidon. Kotisairaalan henkilöstöllä on käytössään toimintaa tukeva sähköinen sairaskertomusjärjestelmä ja reaaliaikaisen tiedonsiirron mahdollistavia ammattilaisen kannattavia päätelaitteita. Ensihoitoprojektissa kehitetään saumatonta, asiakkaan tarpeista lähtevää, eri viranomaisten (hätäkeskus - ensihoitoyksiköt - terveystoimi - sosiaalitoimi - kolmas sektori) välillä tapahtuvaa päivystyspalveluiden (toimintamallit, informaatiopalvelut) ketjua, jossa hyödynnetään sähköistä tiedonsiirtoa. Alueellisen ohjauksen ja seurannan järjestäminen on edellytys palveluketjun toteutumiselle. Hanke toimii yhteistyössä alueella toteutettavan hätäkeskusuudistuksen ja viranomaisverkon käyttöönoton kanssa. Turva- ja asiointipalveluissa keskitytään kodin turvahälytyslaitteiden sekä ateria-, kauppa-, apteekki- ja pankkipalveluiden toiminnallisten ja teknologisten ratkaisujen kehittämiseen. Tavoitteena on kehittää järjestelmä, jonka tekniset ja toiminnalliset osat ovat keskenään yhteensopivia ja siten täydennettävissä sen mukaan kuin asiakkaan toimintarajoitteet edellyttävät. Markkinoilla on paljon tuotteita, joita ei ole aikaisemmin integroitu laajempaan kokonaisuuteen. Makropilotissa tarkastellaan näiden tuotteiden käytön vaikutuksia koko palveluprosessiin ja yksittäiseen palveluketjuun. Tulokset ovat myöhemmin sovellettavissa muille alueille. Apuvälinepalveluiden hankintaan, lainaamiseen, toimitukseen asiakkaalle ja varastointiin luodaan uusi toimintamalli. Myös apuvälineiden huoltoon, korjaukseen ja niiden 26\n25 käytön opetukseen liittyvää toimintaa kehitetään. Uusi toimintamalli edellyttää myös sitä tukevan tietojärjestelmän kehittämistä ja apuvälineiden valtakunnallisen tietopankin luomista. Ikäihmisten itsehoitoa tuetaan ennaltaehkäisevällä toiminnalla sekä kuntouttavalla, toimintakykyä ylläpitävällä toiminnalla. Omaishoitajien toimintaa tukemaan perustetaan sijaisapurengas. Erityistä huomiota kiinnitetään myös omatoimisuutta ja itsenäistä suoriutumista tukeviin järjestelmiin, kuten esim. ympäristön hallintaan. Makropilotissa määritellään itsenäiseen suoriutumiseen liittyvät palvelukokonaisuudet ja näitä tukevat tietotekniset ratkaisut. Sähköiset informaatio- ja asiointipalvelut Makropilotissa toteutetaan uudenlaisia sähköisiä informaatiopalveluita kansalaisille ja ammattilaisille. Sähköiset informaatiopalvelut tarjoavat väestölle tietoa sosiaaliturvasta ja saatavilla olevista sosiaali- ja terveyspalveluista. Satakunnan sähköiseen aluetietojärjestelmään tuotetaan kattava sosiaali- ja terveydenhuollon palvelutuottajatiedosto, joka sisältää julkiset, yksityiset ja kolmannen sektorin palvelut. Palveluja koskevan tiedon lisäksi järjestelmään kootaan ohjaus- ja neuvontatietoja sekä linkkejä tietoverkossa oleviin muihin informaatiotiedostoihin. Kokonaisuudesta muodostuu Satakunnan sosiaalija terveydenhuollon sähköinen palveluportaali. Sähköisiä asiointipalveluja kehitetään siten, että tietoverkon kautta asiakkaat voivat tehdä palveluvarauksia ja saada ohjeita ja vastauksia ammattilaisilta henkilökohtaisille interaktiivisille palvelusivuilleen. Ammattilaisryhmät saavat käyttöönsä mm. yhteisesti hyväksyttyä tietoa käytettävissä olevista palveluista, niiden jakautumisesta, hoitoohjelmista ja käytännöistä omalla alueellaan. Makropilotin keskeisiä käsitteitä määriteltiin yhteistyössä Stakesin kanssa. Tuloksena syntyi julkaisu Asiamies vai neuvoja (Aiheita-monistesarja 20/1999, Stakes). Tiedon luokittelussa pyritään hyödyntämään jo olemassa olevia ja yleisesti hyväksyttyjä luokituksia. Taustajärjestelmät integroiva sähköinen aluetietojärjestelmä Makropilottihankkeessa toteutetaan sähköisen aluetietojärjestelmän edellytyksenä oleva tekninen arkkitehtuuriratkaisu, joka mahdollistaa eri organisaatioiden tietojen yhteiskäyttöisyyden. Arkkitehtuuri perustuu ns. avoimiin rajapintoihin ja siihen on tarkoitus liittää kaikkien mukana olevien organisaatioiden tietojärjestelmät. Liittäminen vaatii rajapintojen ja sanomien määrittelyn sekä toteutuksen. Viitetietokanta on alueellisen tietojen yhteiskäytön keskeinen komponentti. Saumattomuuden tukeminen on keskeistä kokeiltavassa arkkitehtuurissa. Tämä tarkoittaa pitkällä tähtäyksellä sitä, että pyrittäessä eri organisaatioiden tietojen yhteiskäyttöisyyteen on muokattava nykyisiä organisaatiokeskeisiä arkkitehtuurikäytäntöjä tai luovuttava niistä. 27\n26 Kokeilulain määritelmät Viitetieto: Viitetiedolla tarkoitetaan tietoa siitä, että mainitussa sosiaali- ja terveydenhuollon toiminnallisen yksikön sähköisessä asiakasrekisterissä tai osarekisterissä on tiettynä ajankohtana tallennettua rekisterinpitäjän toiminnassa syntyneitä kyseessä olevaa asiakasta koskevia henkilötietoja. Viitetietokanta: Viitetietokannalla tarkoitetaan (edellä mainittujen) viitetietojen ja niiden luovuttamista koskevien suostumusten muodostamaa sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasrekisterin osarekisteriä, johon talletetaan myös lokitiedot Makropilotin tulosten arviointi Satakunnan Makropilotti on kunnianhimoinen, suomalaisessa mittakaavassa merkittävin resurssein ja useiden toimijoiden yhteistyössä toteuttama kehittämishanke. Suurten odotusten vuoksi ulkopuolinen, Satakunnan Makropilotista riippumaton arviointi on olennainen osa tuloksellisuuden osoittamista. Arviointia koordinoi terveydenhuollon menetelmien arviointiyksikkö FinOHTA Stakesissa. Satakunnan Makropilotin kehittämistyön ja kokeilujen arvioinnissa haetaan vastausta ennen muuta seuraaviin neljään kysymykseen: 1) Missä määrin Makropilotti osaltaan toteutti klusteriohjelmalle asetetut tavoitteet? 2) Millaisia tietoteknisiä välineitä ja ratkaisuja Makropilotissa kehitettiin ja mikä on mm. niiden soveltuvuus, siirrettävyys, skaalattavuus, millaisia tietosuoja- ja tietoturvavaikutuksia esitettyihin ratkaisuihin liittyy sekä millaisia uusia riippuvuuksia esitetyt ratkaisut synnyttävät laitetoimittajiin, tietojärjestelmää ylläpitävään integraattoriin jne.? 3) Millaisia muutoksia Makropilotin esittämät ratkaisut tuovat sosiaali- ja terveysalalla vallitseviin työoloihin ja millaisin edellytyksin Makropilotin esittämät muutokset ovat työpaikoilla toteutettavissa? 4) Missä määrin Makropilotti toteutti sille asetetut tavoitteet ja millaista tavoitteiden suuntaista kehitystyötä Makropilotin aloitteesta saatettiin alkuun ja millaista muutosta Makropilotin suositusten toteuttaminen merkitsisi suomalaiseen sosiaali- ja terveydenhuoltoon? Tietoteknologian arvioinnissa huomiota kiinnitetään yhtä lailla tietoteknologisiin ja uuden tietotekniikan käyttöönoton sosiaalisiin, taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin vaikutuksiin. Satakunnan makropilotin arvioinnin päätavoite on antaa riippumaton ja tieteelliset kriteerit täyttävä vastaus makropilotin tuloksellisuutta sekä saatujen tulosten yleistettävyyttä koskeviin keskeisiin kysymyksiin. Arviointiraportit valmistuvat pääosin vuoden 2001 loppuun mennessä. Makropilotin pidemmän aikavälin vaikutusten selvittämiseksi arviointia jatketaan eräiltä osin vielä tulevina vuosina. 28\n27 Klusterivaikutusten arviointi Klusterivaikutusten arviointi toteutetaan kaksisuuntaisena, klusterimallin yleisistä lähtökohdista ja Makropilotin kanssa yhteistyössä toimivien yritysten ja organisaatioiden näkökulmasta. Arviointitehtävästä vastaa Etlatieto Oy. Klusterivaikutusten arvioinnissa haetaan vastaus seuraaviin kysymyksiin: 1) Toteutuiko Makropilotin sekä tietotekniikka- ja palveluyritysten vuorovaikutuksessa klusteritoiminnan tunnuspiirteet? 2) Syntyikö vuorovaikutuksen seurauksena uusia tuotteita tai aloittivatko yritykset uutta tuotekehitystoimintaa? 3) Syntyikö Makropilotin vaikutuksesta uutta liiketoimintaa? 4) Missä määrin yritykset sijoittivat omia varojaan uusien tuotteiden/uuden liiketoiminnan aikaansaamiseen? 5) Aloittivatko yritykset Makropilotin vaikutuksesta kehittämistoimet, jotka jatkuvat vielä Makropilotin päättymisen jälkeen? 6) Syntyikö yritysten, julkisten palvelutuottajien sekä tutkimus- ja koulutusorganisaatioiden välille uusia yhteistoiminta- ja verkostosuhteita? 7) Mitkä olivat sellaisia tekijöitä, jotka edistivät tai ehkäisivät edellä mainittujen (kohdat 1-6) ilmiöiden muodostumista? 8) Mikäli Makropilotti sai aikaan uutta tuotekehittelyä, mitkä ovat tähän toimintaan kohdistuvat liiketoiminnalliset odotukset kotimaan myynnin ja viennin kannalta? 9) Millaisia yritys- ja julkistaloudellisia vaikutuksia ja riippuvuuksia Makropilotissa esitettävä toimintamalli synnyttää? Tietoteknologian arviointi Tietoteknologisen arvioinnin kohteena on: Pilotoitavien ratkaisujen tietoteknisen suunnittelun ja toteutuksen perustelujen arviointi, Pilotoitavien ratkaisujen toiminnallinen ja teknologinen arviointi, Piloitoitavien ratkaisujen käytettävyyden arviointi, Sosiaaliturvakortin toimivuus, tietosuoja ja tietoturvallisuus Kehitystyön tuloksena olevan kokonaisuuden arviointi seuraavista näkökulmista: toteutus, käytetty teknologia, ratkaisujen avoimuus, yleistettävyys, siirrettävyys ja riippumattomuus. Tietoteknologian arvioinnin perimmäinen tarkoitus on selvittää pilotoitujen ratkaisujen toimivuus, avoimuus, yhteistoiminnallisuus ja yleistettävyys. Lisäksi arvioidaan käytetyn teknologian mahdollisuuksia ja elinkaarta. Arvioinnista vastaa Tampereen yliopiston tietojenkäsittelytieteen laitos. Työelämän muutosvaikutusten arviointi Sosiaali- ja terveysalan käytäntöjen muutosta koskevassa arvioinnissa etsitään vastauksia mm. seuraaviin kysymyksiin: 29\n28 Millaisin edellytyksin Makropilotin kehittämät toiminnalliset mallit ja tietotekniset välineet ovat siirrettävissä sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujärjestelmän käytäntöihin? Mitkä ovat keskeiset Makropilotin toiminnalliset mallit ja tietotekniset välineet ja mitä ongelmia niiden käyttöön ottoon mahdollisesti liittyy? Miten hyvin työtekijöiden ja asiakkaiden tarpeet on otettu huomioon ryhdyttäessä kehittämään uusia toiminnallisia ja tietoteknisiä ratkaisuja? Miten toiminnalliset mallit ja tietotekniset välineet muuttavat asiakaskohtaisia palveluprosesseja, organisaatioiden ja työntekijöiden yhteistyökäytäntöjä sekä asiakkaiden asemaa palvelujärjestelmässä? Millä edellytyksillä toisaalta sosiaali- ja terveydenhuollon ja yhtäältä avo- ja laitoshuollon paikoin hyvin erilaiset ammattikulttuurit ja professioinstituutiot muuttuvat kohti informaatioyhteiskunnan edellyttämää moniammatillista yhteistyötä? Mitkä kehittämistoiminnan aikana ilmenevät tekniset, kulttuuriset, organisatoriset tai hallinnolliset tekijät ovat estämässä toiminnalliset mallien ja tietoteknisten välineiden käytännön tasolla tapahtuvaa implementaatiota? Mitä ratkaisuja kohdattuihin ongelmiin löydetään tutkimusprosessissa yhdessä Satakunnan Makropilotin ja sosiaali- ja terveysalan toimijoiden sekä atkalan asiantuntijoiden ja kouluttajien kanssa? Miten ohjausmallin toiminnalliset mallit ja tietotekniset välineet vaikuttavat kokonaisuudessaan palvelujen laatuun, saatavuuteen, vaikuttavuuteen sekä palveluja käytännössä tuotavien työntekijöiden hyvinvointiin työssä? Arviointitehtävästä vastaa Tampereen yliopiston tietoyhteiskunnan tutkimuskeskus (INSOC) sekä Porin korkeakouluyksikkö. Makropilotin tuloksellisuusarviointi Makropilotille asetettuja tulostavoitteita arvioidaan seuraavista kolmesta näkökulmasta: 1) Millaisia tuloksia on saavutettu asiakasryhmissä? Ovatko asiakkaat hyötyneet Makropilotin toimista parantuneina vaikutusmahdollisuuksina, palveluina ja itsenäisen selviytymisen edellytyksinä? 2) Millaisia tuloksia on saavutettu järjestelmissä eli ovatko hankkeita toteuttaneet järjestelmät ja kumppanit pysyvämmin hyötyneet uuden oppimisena, kasvaneena toimintakykynä ja parempana yhteistyönä? 3) Ovatko tuloksia tuottaneet toimintamallit siirrettävissä myös kokeilualueiden ulkopuolelle? Arviointitehtävästä vastaa Sosiaalikehitys Oy Hämeenlinnasta. Arviointia tukevat erillistutkimukset Edellä mainittujen arvioinnin tekijöiden ohella Makropilotin arviointiin osallistuu lukuisia organisaatioita, kuten Stakes, Kela, Kansanterveyslaitos, Työterveyslaitos ja Suomen kuntaliitto. Esimerkiksi Stakesin, Kelan ja Kuntaliiton tutkija laativat yhdessä rekisteriperustaisen tilastoanalyysin Makropilotin vaikutusten taloudellisten ja toiminnallisten vaikutusten pitkäaikaisseurantaa varten. 30\n29 3. SOSIAALI- JA TERVEYDENHUOLLON TIETOTEKNOLOGIAHANKKEIDEN TU- LOSTEN HYÖDYNTÄMINEN 3.1. Sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämishankkeet Osana valtakunnallista Makropilottihanketta tehtiin vuoden 1999 aikana valtakunnallinen hankekartoitus Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämishankkeista. Kartoituksen tavoitteena oli saada kokonaiskäsitys siitä millaisia hankkeita ja missä päin Suomea on toteutettu viime vuosina. Hankkeiden luokitteluperusteen lähtökohtana käytettiin Makropilotin toimintamallijakoa saumattomiin palveluketjuihin, itsenäiseen suoriutumiseen ja informaatiopalveluihin. Tietolähteenä käytettiin lähinnä Internetiä. Kartoituksen tulokset on julkaistu sosiaali- ja terveysministeriön julkaisusarjassa (Julkaisuja 2000:2). MAKROPILOTIN TOIMINTAMALLEISTA RAKENNETTU ANALYYSIKEHIKKO HANKKEIDEN LUOKITTELUA VARTEN Makropilotti-toimintamallit Hankeryhmät Alaryhmät I II III IV V SAUMATTOMAT HOI- TO- JA PALVELUKET- JUT JA OMANEUVO- JAMALLI ITSENÄINEN SUORIU- TUMINEN INFORMAATIO- JA ASIOINTIPALVELUT ASIAKASKORTTI TIETOSUOJA JA TIETOTURVA 1. LUOKITUS JA TUTKI- MUS 2. PALVELUIDEN SISÄLTÖ 1.1. Luokitus-, käsite- ja määrittelyhankkeet 1.2. Arviointi-, kartoitus- ja tutkimushankkeet 2.1. Saumattomuus-, palveluketju- ja verkostoitumishankkeet 2.2. Erityisryhmien palvelut 3.1. Sähköinen verkottuminen ja 3. SÄHKÖINEN TIEDONSIIRTO alueelliset palvelujärjestelmät 3.2. Sähköinen kommunikointi, konsultointi ja potilastietojärjestelmät 3.3. Sähköinen puheen-, datan- ja 4. HYVINVOINTIKLUSTERI kuvien käsittely ja siirto 5. HYVINVOINNIN JA TERVEYDEN EDISTÄMISPALVELUT 6. TYÖTERVEYSHUOLTO 7. KOULUTUS 1. ITSENÄINEN SUORIUTUMINEN, AVO- JA KOTIHOITO, KOTI- JA ASUMISPALVELUT 2. SOSIAALITEKNIIKKA-, APUVÄLINE-, TURVA- JA KOMMUNIKAATIOJÄRJESTELMÄT 1. KANSALAISEN SOSIAALI- JA TERVEYDENHUOLLON JA MUUN SOSIAALITURVAN INFORMAATIOPALVELUT 2. ITSEHOIDON INFORMAATIO- JA ASIOINTIPALVELUT 3. AMMATTILAISEN TIETOVERKKO JA KOTISIVUT Makropilotin viitekehystä myötäileviä sosiaali- ja terveysalan kehittämishankkeita löytyi internetistä 386. Saumattomiin palvelujärjestelmiin liittyviä kehittämisprojekteja on 31\n30 kaikista hankkeista suhteellisesti eniten (75%). Aineiston jakautuminen muiden Makropilotin toimintamallien mukaan käy alla olevasta kuvasta. SOSIAALI- JA TERVEYDENHUOLLON KEHITTÄMISHANKKEIDEN LUKUMÄÄRIÄ SUOMESSA VUONNA Luokitus ja tutkimus Palveluiden sisältö Sähköinen tiedonsiirto Hyvinvointiklusteri Hyvinvoinnin- ja terveyden ed.palv. Työterveyshuolto Koulutus Itsenäinen suoriutuminen Informaatio- ja asiointipalvelut Asiakaskortti, tietosuoja ja tietoturv Tietosuoja ja tietoturva Maantieteellisesti tarkasteltuna voidaan selvästi havaita ns. aktiiviset paikkakunnat ja alueet, joihin on kasautunut sosiaali- ja terveysalan kehittämistoimintaa (ks. kartta seuraavalla sivulla). Selkeitä hankeryppäitä esiintyy Uudenmaan alueella, Varsinais- Suomessa Turun seudulla, Satakunnassa Porin seudulla, Etelä-Pohjanmaalla Seinäjoen seudulla, Pirkanmaalla, Pohjois-Karjalassa, Kainuussa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Lapissakin jonkun verran. Vastaavasti hyvin vähän tai ei ollenkaan hankkeita on meneillään Vaasan seudulla, Kymenlaaksossa, Etelä-Karjalassa, Etelä-Savossa ja Itä-Savossa. Valtakunnallisia, kansainvälisiä tai muuten usealle paikkakunnalle sijoittuvia hankkeita on kaikista hankkeita 47%. Voitaneenkin todeta, että täysin pimennossa eivät luultavasti ole nekään alueet, joissa varsinaista oman alueen kehittämistoimintaa ei vielä ole. 32\n31 Makropilotin kokeilu Satakunnassa kattaa vain osan sosiaali- ja terveyspalveluista. Käyttöönotto- ja juurruttamisvaiheessa alueiden kehitysprojekteihin onkin suositeltavaa sisällyttää palveluketjuja, joita ei vielä ole kokeiltu Satakunnassa. Tällöin juurrutus muuttuu uusiutuvaksi oppimisprosessiksi, jossa Satakunnan tuloksia ja kokemuksia voidaan soveltaa uusilla alueilla ja toisten alueiden ratkaisuja Satakunnassa (win-win periaate) Jokaiselle osallistuvalle maakunnalle tai muulle alueelle on mahdollista muodostaa sen omista tarpeista ja lähtökohdista räätälöity hanke-salkku, kunhan huolehditaan siitä, että valtakunnallisesti tärkeä intressi alueiden välisen vuorovaikutteisuuden ja yhteensopivuuden osalta turvataan. SOSIAALI- JA TERVEYDENHUOLLON KEHITTÄMIS- HANKKEIDEN MAANTIETEELLINEN ESIINTYVYYS 33


Koronakoirat kiinnostivat kansainvälisesti - Tullin vuosi - Tulli\nTullilla on yli 50 vuoden kokemus koirien kouluttamisesta ja käyttämisestä valvontatyön apuna. Koronakoirien käyttöönoton valmistelu alkoi alkuvuodesta 2020 ja yhteistyöhanketta edistettiin useiden eri tahojen kanssa. Jotta Tullin koronakoirat pääsisivät töihin, tarvitaan tartuntatautilakiin muutos.\nKoronakoira Riesu harjoittelemassa hajuerotteluradalla ohjaajansa Jukka Malisen kanssa. Kuva: Tulli.\nTulli alkoi keväällä 2020 selvittää mahdollisuutta hyödyntää koronakoiria. Valitut koirat, labradorinnoutajat Vainu ja Riesu, luovutettiin ohjaajilleen, ja koulutustilat saatiin varusteltua lokakuussa. Varsinainen koirien kouluttaminen aloitettiin marraskuussa.\nHelsinki-Vantaan lentoasemalle perustettiin erillinen koulutustila, jossa turvallisuusasiat huomioitiin tarkasti. Koirat ja niiden ohjaajat harjoittelivat Tullin koirakoulun kouluttajien ohjauksessa. Koulutustilaan oli rakennettu hajuerotteluradalla, ja matkustajaliikennettä simuloitiin oman henkilökunnan avustuksella. Harjoittelun vieminen loppuun aidossa matkustajavirrassa vaatisi kuitenkin lakimuutosta, joka takaisi Tullille riittävät toimivaltuudet.\n– Tullin koronakoirat pääsevät töihin vasta, jos Suomen lainsäädäntö mahdollistaa sen tartuntatautilain muutoksella. Tulli on tehnyt esityksen ja keskustellut tiiviisti STM:n kanssa tartuntatautilakiin tarvittavasta muotoilusta, jotta koiria voisi käyttää virka-apuna mahdollisesti infektoituneiden matkustajien tunnistamisessa ja jatkotutkimuksiin ohjaamisessa. Toistaiseksi koronakoiramme jatkavat harjoittelua, jotta ne olisivat valmiita siirtymään matkustajavirtaan heti, jos lakimuutos sen mahdollistaa, valvontajohtaja Mikko Grönberg kertoo.\nTullin koronakoirien kouluttamiseen tähtäävää projektia on toteutettu yhteistoiminnassa sosiaali- ja terveysministeriön kanssa. Tulli teki koulutuksen aikana tiivistä yhteistyötä myös THL:n ja HUSin kanssa muun muassa koulutuksen turvallisuuteen ja näytteisiin liittyen. THL nimesi koulutuksen tueksi epidemiologieläinlääkärin, ja anonyymit koulutusnäytteet saatiin HUSilta. HUS myös ohjeisti Tullia näytteiden turvallisessa käsittelyssä ja hävittämisessä.\n– Koulutus sujui todella hyvin. Kolmen harjoitusviikon aikana koirat tekivät yhteensä lähes 400 harjoitusta. Loistavat onnistumisprosentit kertovat kouluttajille, että koulutussuunnitelman toteuttaminen onnistui. Koirien kyvykkyyttä saatiin kasvatettua koko ajan lisäämällä harjoitusten vaikeusastetta, kertoo koirien kouluttamisesta vastannut Tullin koirakoulun rehtori Ari Nieminen.\nTulli on tehnyt yhteistyötä eri valtioiden kanssa koronakoiriin liittyvissä asioissa ja tukenut koirien käyttöönottoa eri maiden tulleissa. Koronakoirien koulutus on herättänyt kiinnostusta muiden muassa Pohjoismaissa, Kanadassa, Venäjällä ja Tšekissä. Esimerkiksi Tšekissä koiratoiminta on käynnistynyt maaliskuun 2021 aikana. Olemme keskustelleet paikallisten viranomaisten kanssa asiantuntija-avusta puolin ja toisin. Tullin koiranohjaajat ovat valmiina lähtemään vierailulle jakamaan ja kuulemaan oppeja koiratoiminnasta heti, kun se on turvallista.


Jeld-Wen WC-vääntönuppi 751 Atlanta alumiini | Fiksua kauppaa jo vuodesta 1987\nJeld-Wen WC-vääntönuppi 751 Atlanta alumiini\nWC-vääntönuppi 751 Atlanta painikkeelle. Materiaali alumiini.\nHUOM! Kuvan painike ei sisälly hintaan.\nArvostele tuote:Jeld-Wen WC-vääntönuppi 751 Atlanta alumiini\nhttps://www.smartia.fi/verkkokauppa/jeld-wen-wc-vaantonuppi-751-atlanta-alumiini3948 13932 Jeld-Wen WC-vääntönuppi 751 Atlanta alumiini https://www.smartia.fi/media/catalog/product/7/5/751ATLANTA-WC.jpg 14.9 14.9 EUR InStock /Rakentaminen/Ovet/Lukot, painikkeet ja helat Jeld-Wen WC-vääntönuppi 751 Atlanta alumiini
Jeld-Wen WC-vääntönuppi 751 Atlanta alumiini

WC-vääntönuppi 751 Atlanta painikkeelle. Materiaali alumiini.

HUOM! Kuvan painike ei sisälly hintaan.

 0 0 add-to-cart


Knez | Hakutulokset | Finna.fi\nOd zore : križi iz zbirke Narodnega muzeja Slovenije = From dawn till dusk : crosses in the collection of the National Museum of Slovenia Näytä tarkat tiedot\nTo know what to know before knowing : acquisition of functional rules in probabilistic ecologies Näytä tarkat tiedot\nSvetinjice iz zbirke Narodnega muzeja Slovenije : Pilgrimage badges from the collections of the National museum of Slovenia Näytä tarkat tiedot\nInstrumentalna dediščina : glasbila in glasbeni avtomati iz zbirke Narodnega muzeja Slovenije = Instrumental heritage : musical instruments and music machines from the collection o... Näytä tarkat tiedot\nKnez, Darko, kirjoittaja. ; Kuret, Tatjana, kääntäjä.\nRelikvije in relikviariji iz zbirke Narodnega muzeja Slovenije = Relics and reliquaries from the collection of the National Museum of Slovenia Näytä tarkat tiedot\nKnez, Darko, kirjoittaja. ; Lozar Štamcar, Maja, toimittaja. ; Kuret, Tanja, kääntäjä. ; Lauko, Tomaž, valokuvaaja. ; Narodni muzej Slovenije\nThe modernization of three Korean villages, 1951-1981 : an illustrated study of a people and their material culture Näytä tarkat tiedot\nAtomic layer deposition of nanostructured materials Näytä tarkat tiedot\nKnez, Mato ; Pinna, Nicola\nMuut tekijät: '; “...Knez, Mato...”\nMuut tekijät: '; “...Knez, esittäjä...”\nProizvodstvo syrov Näytä tarkat tiedot\nKněz, Václav ; Knez, Vaclav\nMuut tekijät: '; “...Knez, Vaclav. Кнез, Вацлав...”


Cadillac Fleetwood bensiini vaihtoautot - Nettiauto\nNettiauto.com › Cadillac › Cadillac Fleetwood › Samanmalliset\nCadillac Fleetwood bensiini vaihtoautot\n15 kpl Cadillac Fleetwood vaihtoautoa mallista autoa myydään alla olevien ilmoitusten kautta hintaluokissa 5 800 € - 36 900 €580036900€. Selaa käytettyjä autoja ja ...Lue lisää löydä itsellesi Cadillac Fleetwood. Katso myös muut Cadillac -automallit Palvelustamme löydät myös Cadillac Fleetwood-huoltoa tarjoavat yritykset.\nHenkilöautoCadillacFleetwoodAvoautobensiiniAutomaatti1965 - 1967TakavetoTieliikennekelpoinen Tarkenna hakua »\nOta yhteyttä Heinola › Juho Lavio


Hassutellen: Helmikuun heilumiset\nJälleen olisi vuorossa hieman liikuntapäiväkirjaa (tiedä sitten kiinnostaako nämä ketään muuta kuin itseäni?). Maaliskuukin on kohta jo ohi ja vielä on kirittävää että viime kuun kilometrit saisi kirittyä! :)\n2.2. Sali 60 min\nkuntopiiri: kyykky + kiekon pito edessä suorilla käsillä, penkkipunnerrus, hauis-ojentaja-yhdistelmä, hoover, pystysoutu, kahvakuulaheilautukset, 1 min per liike x3\n3.2 Juoksu 40 min, 5,3 km\n+ Core jumppapallolla & leuanvedot 15 min\n4.2 Sali 65 min\nkyykky 5x5, pystypunnerrus 5x5, maastaveto 5x3, ojentajat 3x10\n5.2 Sali 50 min + kuntopyöräily 20 min\ntankojumppa, core, kahvakuula, ojentajat, hauikset\n8.2 Kävely 50 min, 4 km\n+ Bodyjumppa 50 min\nYhteensä 5 h 50 min, josta aerobista treeniä 1 h 50 min ja lihaskuntoa 4 h\n9.2 Sali 70 min\n3 min niin monta toistoa kun ehtii: askelkyykyt, maastaveto+kulmasoutu, penkki, ojentaja, pystysoutu ja -punnerrus, hauiskäännöt, kyykky, vatsat\n10.2 Juoksu 105 min, 12 km\n12.2 Body-jumppa 50 min\n15.2 Attack-jumppa 50 min\nYhteensä 4 h 35 min, josta 2 h 35 min aerobista treeniä ja lihaskuntoa 2 h\n17.2 Intervallijuoksu 30 min, 4,1 km\n+ vatsat ja leuanvedot 20 min\n19.2 Body-jumppa 50 min\n+ kävely 80 min, 6 km\n20.2 Pump 45 min\n21.2 Juoksu + porrasjuoksu 40 min, 4,6 km\n22.2 Kävely 40 min, 3 km\n+ lihaskunto 10 min\nYhteensä 5 h 15 min, josta aerobista treeniä 3 h 10 min ja lihaskuntoa 2 h 5 min\n23.2 Sali 60 min\nkyykky 3x10, tekniikkatreeni, askelkyykky 2x20, penkki 3x10\n24.2 Kävely 60 min, 5,3 km\n27.2 Juoksu 40 min, 5 km\n+ Core 40 min\n28.2 Kävely 60 min, 5,3 km\n1.3 Juoksu 40 min, 4,5 km\nYhteensä 5 h, josta aerobista treeniä 3 h 20 min ja lihaskuntoa 1 h 40 min\nJulkiset liikuntapäiväkirjat jatkossa, jei vai nej?\nLähettänyt Hansu klo 17:01\nMusiikkivamma ja leffasuositus\nYoogaia - helppoja jumppatunteja olohuoneessa\nPako huoneesta – Room Escape Turku


Happypancake kirjautuminen tietokoneen ääreltä huomattavasti, ja se houkutteli olen kiinni hänen ne myös tasaantuvat pikkupoikamaisuudellaan (kohtasimme. medinat.eu – paras ilmainen nettideitti. medinat.eu Jos etsit seksiseuraa nopealla aikataululla, lienee Suomi24 silloin hyvä valinta sinulle. suomi Hyvä deittisivusto - medinat.eu Liittyminen on ilmaista ja suurinta osaa sivuston ominaisuuksista On tietenkin myös seksin vonkaajia mutta niin on muuallakin.\nIlmainen suomi seksi happypancake kirjaudu -\nNaiset vastaavat Juttusarjassa naiset vastaavat joka viikko lukijoiden kysymyksiin seksiin, ihmissuhteisiin ja muuhun elämään liittyen! Se on myös ainoa suurista deittisivustoista, joka on täysin ilmainen. Sattumalta tulin tänne pyörähtään ja hokasin, et täähän oli meikäläisen settiä: Tietyt deittisivut ovat suuntautuneet erityisten alakulttuurien edustajille, jolloin samanhenkisten ihmisten on helpointa löytää toisensa juuri näillä kyseisillä sivustoilla. En ihmettele facebook seuraa kaunis pimppi, nääs kun samat tyypit tuppaa olemaan vähän joka deittipalvelussa, joten ei se flaksi palvelua vaihtamalla parane.\n: Ilmainen suomi seksi happypancake kirjaudu\nHOW TO DELETE FUCKBOOK ANOPIN PILLU Porno sels vaimolle naista\nIlmainen suomi seksi happypancake kirjaudu 189\nIlmaisia pornoleffoja porno kova Seksi mummo suomalaista seksiseuraa\nHyvä deittisivusto - medinat.eu Liittyminen on ilmaista ja suurinta osaa sivuston ominaisuuksista On tietenkin myös seksin vonkaajia mutta niin on muuallakin. Happypancake kirjautuminen tietokoneen ääreltä huomattavasti, ja se houkutteli olen kiinni hänen ne myös tasaantuvat pikkupoikamaisuudellaan (kohtasimme. Happy Pancake Sverige Haukipudas | Ilmaiset Pornovideot % ilmainen Suomen mukavin deittipalvelu! Liity jäseneksi. Kirjaudu sisään; Unohditko salasanan? treffi huijaus; treffi burger; nancy bomber seksitreffit; seksitreffit alle 18; ensi.\n26.05.2018 at 12:13\nSeksihieronta 69 fuck\nVideosex seksi hieronta


308/326 KÄYTTÄJÄÄ SUOSITTELEE TÄTÄ AUTOMALLIA.\nKäyttäjien autoarviot, 485 kpl\nValitse mallitarkennus1.2 DL 4d1.2-16 DL 4d1.3 DL 3d1.3 DX 3d1.3-16 DX 3d Kat1.4-16 GL 3d1.4-16 GL 4d1.4i 3d1.4i 5d1.4i 5d Airbag1.4i 5d Airbag1.4i S 3d1.4i S 3d1.4i S 3d1.4i S 3d A1.4i S 3d ABS Airbag1.4i S 3d Airbag1.4i S 3d Airbag A1.4i S 4d1.4i S 4d1.4i S 4d1.4i S 4d A1.4i S 4d A1.4i S 4d Airbag1.4i S 4d Airbag1.4i S 4d Airbag A1.4i S 5d1.4i S 5d1.4i S 5d Airbag A1.5 DXi 3d1.5 DXi 3d Kat1.5 DXi 4d1.5 GL 4d1.5 GLi 4d Kat1.5 LSi 3d1.5 LSi 4d1.5 VEi 4d1.5i LS 3d1.5i LS 4d1.5i LS 4d A1.5i LS Vtec 3d1.5i LS Vtec 3d1.5i LS Vtec 3d ABS1.5i LS Vtec 4d1.5i LS Vtec 4d1.5i LS Vtec 4d ABS1.5i Vtec 5d1.5i Vtec 5d1.5i Vtec 5d ABS1.6 ESi 3d1.6 ESi 4d A1.6 VTi 3d1.6 VTi 3d1.6i ES 4d1.6i ES 5d1.6i LS 3d1.6i LS 3d AT1.6i LS 4d1.6i LS 4d AT1.6i LS 5d1.6i LS 5d1.6i LS 5d A1.6i LS 5d A1.8 VTi-S 5d2.0i Type R 3d4D 1,4i CVT AT Hybrid Business4D 1,8i Comfort4D 1,8i Comfort AT4D 1,8i Comfort Business4D 1,8i Executive4D 1,8i Executive4D 1,8i Executive AT4D 1,8i Executive AT4D 1,8i Executive AT Business4D 1,8i Executive AT Business4D 1,8i Executive Business4D 1,8i Executive Business4D 1,8i Executive Business4D 1,8i Executive SE AT Business5D 1,4i Sport Business5D 1,8i Comfort5D 1,8i Comfort5D 1,8i Executive Navi AT Business5D 1,8i GT5D 1,8i Sport5D 1,8i Sport5D 1,8i Sport5D 1,8i Sport5D 1,8i Sport5D 1,8i Sport AMT5D 1,8i Sport AMT Business5D 1,8i Sport AT5D 1,8i Sport AT Business5D 1,8i Sport Business5D 1.8i Executive5D 1.8i Executive Business5D 2,2 i-CTDi Sport Business5D Diesel 1,6 Comfort5D Diesel 1,6 Lifestyle BusinessTourer 1,8i Sport ATTourer Diesel 1,6 Lifestyle Business HIDTourer Diesel 1,6i ComfortType R ChampionshipType R PlusType R Race AC\n26.01.2021, HONDA CIVIC, 1997, Porrasperä\nIhan kätevä kaupunkiauto ja pienet käyttökustannukset. Talvella hirveä ajettava jos ei ole aurattu ja jää helposti lumeen jumiin. Ruostuu myös helposti.