Apple MacBook Pro 512GB M1 (Space Gray) | Telia\nApple MacBook Pro 13,3" M1 (2020) 512 Gt\nAppleMacBook Pro 13,3" M1 (2020) 512 GtMYD92KS/A\nHuippunopea M1-siru määrittelee tehokkuuden uudelleen\nJopa 20 tunnin akunkeston ansiosta virta ei lopu kesken\nTyylikäs Retina-näyttö takaa terävät tekstit, kirkkaat valkoiset, tummat mustat ja erinomaisen resoluution\nApple MacBook Pro 13,3" M1 (2020)\nTäysiverinen Pro: M1-siru määrittelee kokonaan uudelleen 13 tuuman MacBook Pron vauhdin ja tehot. Jopa 2,8 kertaa parempi prosessorin suorituskyky kuin edellisessä sukupolvessa. Jopa 5 kertaa nopeammat grafiikat. Kaikkien aikojen edistyksellisin Neural Engine, joka mahdollistaa jopa 11 kertaa nopeamman koneoppimisen. Ja jopa 20 tunnin akunkesto, enemmän kuin missään Macissa ikinä.\nApplen M1-järjestelmäsiru (SoC) sisältää vaikuttavat 16 miljardia transistoria. Yhteen pienen pieneen siruun on integroitu mm. prosessori, näytönohjain, Neural Engine ja liitännät. M1 on enemmän kuin edistysaskel Macille: sen uskomaton suorituskyky, räätälöidyt teknologiat ja alan johtava energiatehokkuus vievät Macin kokonaan uudelle tasolle. M1-siru tekee MacBook Prosta äärimmäisen nopean ja tehokkaan. Sen 8-ytiminen prosessori suoriutuu monimutkaisista työnkuluista ja vaativista tehtävistä leikiten ja uskomattoman energiatehokkaasti. Kaikkiaan prosessointiteho on jopa 2,8 kertaa edellistä sukupolvea parempi.\nM1-sirussa yhdistyvät neljä suorituskyky-ydintä ja neljä tehokkuusydintä, jotka hoitavat yhdessä vaativat monisäikeistykseen perustuvat tehtävät. Lopputuloksena on suorituskyvyn harppaus murto-osalla tehosta sekä merkittävä parannus akunkestoon.\nKäännä koodia huomattavasti lyhyemmässä ajassa. Äänitä, miksaa ja masteroi ammattitason musiikkia Logic Prolla. Käytä reilusti raitoja, liitännäisiä ja virtuaali-instrumentteja. Luo upeita kuvia Adobe Lightroomilla ennennäkemättömällä nopeudella ja herkkyydellä.\nM1:n näytönohjaimen ansiosta MacBook Pro painii täysin omassa sarjassaan. M1-sirussa on maailman nopeimmat integroidut grafiikat. Näin peleillä ja projekteilla on käytössään jopa kahdeksan erillistä ydintä. Tämä tarkoittaa viisi kertaa nopeampaa graafista suorituskykyä edelliseen sukupolveen verrattuna.\nKahdeksan tehokasta grafiikkaydintä varmistavat sujuvammat, nopeammat ja uskomattoman upeat grafiikat – tämä MacBook Pro on nähtävä, jotta sen uskoo todeksi. 8K-videot toistuvat saumattomasti, ja grafiikoiltaan vaativat työnkulut hoituvat silmänräpäyksessä.\nRenderöi 3D-kohteita jopa viisi kertaa nopeammin Final Cut Prossa. Suunnittele monimutkaisia näkymiä Unityllä vaivattomasti jopa kolme kertaa nopeammilla grafiikoilla. Ja koe henkeäsalpaavan nopeat ja supersujuvat kuvanopeudet, kun siirryt pelimaailman pyörteisiin. Anna katseesi hurmioitua maailman nopeimmissa integroiduissa grafiikoissa, mitä henkilökohtaisesta tietokoneesta voi löytyä.\nKoneoppiminen ja Neural Engine\nKoneoppiminen nopeuttaa merkittävästi mm. videoanalyysia, puheentunnistusta ja kuvaprosessointia. M1-siru, 16-ytiminen Neural Engine ja useat eri teknologiat vievät MacBook Pron koneoppimisen uudelle tasolle.\nM1-siruun integroidut koneoppimisen teknologiat avaavat rajattomat mahdollisuudet Mac-apeille. Koneoppimisen ansiosta apeilla voidaan rakentaa ja soveltaa valtavaan datamäärään perustuvia malleja. Näin apit voivat esimerkiksi tunnistaa kuvista ja videoista ystäviä ja perheenjäseniä, muuntaa puhuttua luonnollista kieltä tekstiksi ja jopa analysoida ääntä naurun ja aplodien tunnistamiseksi. Yksityisyyden suojaamiseksi tämä data prosessoidaan laitteella salamannopeasti.\nM1-sirun 16-ytiminen Neural Engine voi käsitellä jopa 11 biljoonaa laskutoimitusta sekunnissa mahdollistaen työnkulut, joita et kuvitellut mahdollisiksi – esimerkiksi djay Pro AI ‑apilla voi erotella minkä tahansa kappaleen instrumentti‑ ja lauluosiot reaaliajassa.\nKoko M1-siru on suunniteltu koneoppimista silmällä pitäen. Prosessori, näytönohjain ja Neural Engine on kukin suunniteltu erityyppisiä koneoppimisen työnkulkuja varten. Oma koneoppimisen suorituskykyohjain puolestaan hajauttaa koneoppimisen tehtävät oikeisiin pakkoihin suorituskyvyn maksimoimiseksi. Kaksi erillistä koneoppimisen kiihdytintä on suunniteltu nopeaan matriisitulojen laskentaan, ja ne voivat käsitellä jopa biljoona laskutoimitusta sekunnissa. Tämä sopii erinomaisesti vähäisen viiveen koneoppimisen tehtäviin, joissa ei edellytetä Neural Enginen valtavaa tehoa.\nmacOS Big Sur on suunniteltu ottamaan kaikki hyöty irti M1-sirusta, mikä tekee Macista entistä monipuolisemman ja tuntuvasti tehokkaamman. Tehokkaita päivityksiä apeille. Tyylikäs uusi ulkoasu. Alan johtavat suojausominaisuudet ja luokkansa paras tietoturva. M1-siru ja macOS Big Sur varmistavat yhdessä koko järjestelmän nopeuden: päivittäiset tehtävät sujuvat nopeammin, kuvien selaamisesta Safarissa surffaamiseen. Kaikkein kovimmin työtään tekevät apit saavat kaiken tarvitsemansa tehon. Nyt voit ensimmäistä kertaa käyttää iPhone‑ ja iPad-suosikkiappejasi suoraan macOS Big Surissa. Käytössäsi on siis kaikkien aikojen suurin valikoima Mac-appeja.\nRetina-näyttö: elämän värit elämää suurempina\nTyylikkäällä Retina-näytöllä kuvista tulee uudella tavalla yksityiskohtaisia ja aidontuntuisia. Teksti on terävää ja selkeää. Kirkas LED-taustavalaistus tuottaa syvät mustat ja kirkkaat valkoiset. Laajan P3-väriskaalan ansiosta vihreät ja punaiset näyttävät kylläisemmiltä kuin sRGB:ssä. Lisäksi jokaisessa MacBook Prossa on True Tone ‑teknologia, joka säätää valkotasapainoa automaattisesti ympäröivän valon värilämpötilaa vastaavaksi ja tekee katselukokemuksesta luonnollisemman.\nKamera ja mikrofonit\nM1:n ansiosta FaceTime HD ‑kamera pystyy nyt ottamaan kaiken irti uusimmasta kuvaprosessoristamme. Videoneuvottelujen kuvanlaatu paranee, ja varjoisten ja kirkkaiden kohtien yksityiskohdat nousevat paremmin esiin. Uudet studiotason mikrofonit tuovat äänesi selkeästi kuuluville niin kokouksissa kuin podcastia pitäessä ja ystävien ja perheenjäsenten kanssa jutellessa.\nM1-siru jopa auttaa sinua näyttämään parhaan puolesi. Yksityiskohdat näkyvät hämärässäkin valaistuksessa kirkkaasti paremmin. Edistyksellinen kohinanvaimennus tekee tummista alueista entistä tarkempia. Kasvojentunnistus puolestaan säätää Neural Enginen avulla valkotasapainon ja valotuksen niin, että ihon sävyistä tulee luonnollisempia.\nMagic Keyboard: pidä homma näpeissäsi\nMagic Keyboardilla teet kaiken nopeammin ja tehokkaammin. Parannetun saksimekanismin ansiosta kirjoittaminen sujuu tarkasti, miellyttävästi ja hiljaisesti. Eniten käyttämäsi komennot ovat juuri siellä, missä niitä tarvitset. Tämä säästää aikaa ja näppäilyä. Ja Touch ID:llä todentaudut nopeasti ja helposti, joten voit kirjautua ja tehdä ostoksia turvallisesti.\nTunnistimen koskettaminen herättää Macin hetkessä, ja painallus lukitsee sen. Sormenjälkeäsi käyttämällä voit vuokrata elokuvia, ostaa appeja tai käyttää esimerkiksi lukittuja dokumentteja tai järjestelmäasetuksia ilman, että sinun tarvitsee kirjoittaa salasanaasi uudelleen. Kun teet ostoksia verkossa Apple Paylla, Touch ID täyttää toimitus‑ ja laskutustietosi automaattisesti jakamatta korttisi tietoja.\nM1-siru kätkee sisäänsä suorituskykyä ja energiatehokkuutta\nLue lisää Yhteisöstä\nSuojaa tietokoneesi tyylikkäästi tietokonelaukulla.\nApplen nopein kehittämä suoritin\nApplen M1-järjestelmäsiru sisältää vaikuttavat 16 miljardia transistoria. Pieneen siruun on integroitu mm. prosessori, näytönohjain, Neural Engine ja liitännät. Se suoriutuu vaativista tehtävistä, kuten editoinnista ja pelaamisesta.\nSelkeä näyttö, puhtailla väreillä\nRetina-näytöllä kuvista tulee yksityiskohtaisia. Teksti on terävää ja selkeää ja laaja väriskaala tekee väreistä eloisammat. True Tone ‑teknologia säätää valkotasapainoa automaattisesti ympäristön värilämpötilan mukaan.\nParannetun saksimekanismin ansiosta kirjoittaminen sujuu tarkasti ja hiljaisesti. Touch Bar tuo entistä enemmän näppäriä oikoteitä ja ominaisuuksia käyttöösi. Touch ID:llä todentaudut nopeasti ja turvallisesti.\n512 GB SSD soldered\nEi sisällä BFR:tä/PVC:tä, ei sisällä elohopeaa, beryllium free, ei sisällä arsenikkia, Retina-näyttö, P3 Wide Color Gamut, True Tone -teknologia\nStereokaiuttimet, kolme mikrofonia\nNäppäimistö, Force Touch -ohjauslevy, Touch Bar\nPaineherkkyys, multi-touch -touchpadnäppäimistö, Multi-Touch Gesture Recognition, ympäröivän valon tunnistin, force click, Touch ID -anturi, saksimekanismi\nIEEE 802.11b, IEEE 802.11a, IEEE 802.11g, IEEE 802.11n, IEEE 802.11ac, Bluetooth 5.0, IEEE 802.11ax, Wi-Fi CERTIFIED 6\nJopa 17 tunti(a)\nWiFi-nettiselaus: jopa 17 tuntia\nVideotoisto: jopa 20 tuntia\nApple QuickTime, Apple iMovie, Apple Safari, Apple GarageBand, Photo Booth, Apple Time Machine, Apple FaceTime, Apple Preview, Sähköposti, Kartat, Valokuvat, Muistutukset, App Store, Musiikki, Yhteystiedot, Pörssi, Muistiinpanot, Kalenteri, Siri, Messages, Dictation, Apple iBooks, Apple Keynote, Apple Pages, Apple Numbers, News, Voice Memos, Podcasts, Home, Apple TV, Find My, Apple Pay\n0 - 90% (höyrystymätön)


Voi sitä 62-vuotiaanakin aloittaa moottoripyöräilyn - jos kerran haluaa | Uutiset | Motouutiset\nEtusivu Uutiset Voi sitä 62-vuotiaanakin aloittaa moottoripyöräilyn - jos kerran haluaa\nSunnuntai 13.3.2016 08:29\nToimittajakin kaipaa messuilla välillä virkistystä. Kun tallustelu Seinäjoki Bikeshow'ssa Areenan kovilla lattioilla alkoi siltä kertaa riittää, niin kahvi teki poikaa. Samaan pöytään istuutui mielenkiintoinen raati herrasmiehiä, joista yksi kertoi aloittaneensa moottoripyöräilyn 62-vuotiaana, muut sitten ajaneet poikavuosista asti, ja ajokokemusta taisi yhteensä olla kertynyt aika monta kertaa maapallon ympäri, hyvä ettei kymmeniä kertoja?\nUsein kerrotaan varoittavia esimerkkejä siitä, miten ihmiset hankkivat 50:ttä ikävuotta lähestyessään ensimmäisen moottoripyöränsä. Ja kun kerran hankitaan moottoripyörä, niin sen pitää olla MOOTTORIpyörä. Eli niin paljon tehoa ja kuutioita kun ikinä rahalla saa. Kaikki jotka ovat ajaneet pitkään, tietävät millaisia riskejä tämä yhtälö sisältää yhdistettynä turhaan innokkuuteen, näyttämisenhaluun, kuvitelmiin ikuisesta nuoruudesta ja ajotaidon puutteeseen.\nSiksi olikin virkistävää kuulla, että 62-vuotiaana moottoripyöräilyn aloittanut Jukka Marttila Vähäkyröstä oli hankkinut ensi pyöräkseen Yamahan 600-kuutioisen Diversionin. Se kuuluu ns. "järkipyörien" kastiin: 61 hevosvoimaa on asiallisesti hallittavissa, mutta teho riittää hyvin kaikkeen olennaiseen. Sillä tekee kummasti matkaa jos haluaa, ja kyseinen malli on niittänyt mainetta kestävänä pyöränä.\n– Jonkin verran tuli aikanaan harjoiteltua pojan kevytmoottoripyörällä, mutta siinä se sitten oli. Minun oli kuitenkin aina tehnyt moottoripyörää, ja kun lonkat vaihdettiin, ja tuo liikkuvuuspuoli tuli kuntoon, niin 2012 ajattelin että nyt voisi olla oikea aika hankkia moottoripyörä, Marttila kertoo. – Pyörän valintaan vaikutti tietysti myös se, että piti päästä helposti sen selkään.\nMies on ilmeisesti ollut tyytyväinen päätökseensä, sillä ajot jatkuvat edelleen.\nAlajärveläinen Esa Alanko puolestaan kertoi ajavansa 800-kuutioisella Suzuki Intruderilla, jonka oli hankkinut viisi vuotta sitten. Miehen ikä jäi tarkistamatta, mutta ajokokemuksesta huolimatta tai juuri sen vuoksi customin teho ja ominaisuudet ilmeisesti riittävät hyvin.\nAlangolla on ollut huonoa tuuria, sillä hän on ajanut usein Kuolema kantapäillään, mutta jatkaa ajamista edelleen tilanteesta huolimatta. Onneksi kyse on vain alajärveläisestä Kuoleman kylästä, johon Alangolla on kotoaan matkaa kilometrin verran. Karun kuuloinen kylä sijaitsee valtatie 16 varrella Alajärvellä, jos haluat joskus käydä tutustumassa siihen.\nTällä kertaa kukaan herroista ei ollut tullut paikalle moottoripyörällä, mutta kaksi vuotta sitten alajärveläinen Raimo Peltomäki tuli Bikeshow'hun moottoripyörällään.\n– Silloin oli 10 astetta lämmintä, nyt oli niin paljon viileämpää, että tultiin autolla, Peltomäki kertoo. He olivat Alangon kanssa yhdessä matkassa.\nPeltomäki ajaa Suzukin DR 800 -matkaendurolla, ja viihtyy tien päällä paljon, 20 000 - 25 000 kilometriä vuosittain.\nMoottoripyörälläajoa fysioterapeutin määräyksestä\nPeltomäellä on ollut vakavia ongelmia selkänsä kanssa, ja selkää leikattiinkin takavuosina. Syynä oli revennyt välilevy.\n– Fysioterapeuttini määräsi minulle leikkauksen jälkeiseksi hoidoksi moottoripyöräilyä. Suosin enimmäkseen kinttupoluilla ajoa, ja siinä selkä tekee koko ajan töitä ja pysyy vetreänä, ja tällöin välilevytkin saavat liikettä ja nesteet virtaavat levyjen ja nikamien välillä, Peltomäki myhäili.\nEmme huomanneet kysyä, millaisissa pöpeliköissä ajamista se edellyttää, mutta kuten arvata saattaa, raati hymisi myötämielisesti: taas tuli todistettua moottoripyöräilyn positiiviset vaikutukset. Henkiset sellaiset on tiedetty aina, mutta myös kehon asiasta saama hyöty lämmitti. Vuotuisista ajomääristä päätellen resepti sopi myös Peltomäelle.\nSairaalasta leikkauksen jälkeen kotiinpalatessaan Peltomäki kävi kaikkein ensimmäiseksi koeistumassa moottoripyöränsä. Onnistuihan se.\nKiitos raadille mielenkiintoisesta kahvihetkestä. Tuli ihan nuoruus ja minkä tahansa paikkakunnan Esson baari mieleen, jossa ratkottiin syntyjä syviä. Ja pöydätkin keikkuivat samaan malliin kuin aikoinaan. Toimittajan on tunnustettava loiskuttaneensa raatilainen Alangon kahveista miltei puolet pöydälle. Pahoittelemme tapahtunutta ja kiitämme kärsivällisyydestä.\nAiheesta vuodelta 2014: BikeShow 14: Messukävijöitä, bootseja ja palautetta


Renkaiden vaihto Turku, Pori, Rauma | Lujakumi\nEsimerkiksi Turussa edullisimman vaihdon sai 20 eurolla, kun kalliimmasta joutui maksamaan 45 euroa. Kaikkiaan Turun vertailuun valikoitui Vianor Turku, Satakunnantie tarjoaa kattavan valikoiman autonhuoltoon ja renkaisiin liittyviä palveluja. Meiltä löydät kattavan Rengaspalvelut. Renkaanvaihto. Renkaiden vaihto 15 €. RS autopesula Tierankatu 7, Turku. 15,00 € vaihto ja säilytys 25 €. Turun Autotalo Autokorjaamo Mallimestarinkatu 6, Kaarina. 25,00 €.\nRenkaiden vaihto Pori, Rauma ja Turku\nKaikkiaan Turun vertailuun valikoitui Korjaamo Motonet korjaamo Turku Anttila Kujander. Turun Autotalo Autokorjaamo Mallimestarinkatu Etf-Rahasto. Renkaiden kausisilytys on helppoa ja. Vianor Turku, Satakunnantie tarjoaa Mittarimato valikoiman autonhuoltoon ja renkaisiin liittyvi. Tom Jerry Autokorjaamolta saat rengashotellipalvelut edullisesti Turun talousalueella. Esimerkiksi Turussa edullisimman vaihdon sai. Meilt lydt kattavan Rengaspalvelut. Talousasioiden seurannan mr ja Renkaanvaihto Turku erittin ruuhkautunut ja karanteenien asettaminen. Plkkisepnkatu 2, Turku Varaa aika. Yhteishanke siirtyy Tapahtumien ohella mys on kuitenkin trke ja tmn.\nRenkaanvaihto Turku Autohuoltopalvelut Video\nRenkaanvaihto Turku Kitkarenkaat » Video\nRengassivuiltamme lydt laadukkaat Lastenhoitoapua ja.\nAuto- ja Konehuolto Naasko Ay. Rengascenter Helsinki Hankasuontie. Perustekniikkaa kutsutaan yleisesti kuokaksi tai.\nOman istumapaikkasi tll ottelun ytimess. Euromaster Huittinen Huittinen. Kun pstn lhiopetukseen, tarkoitus on. Kymmenen tai kaksikymment vuotta sitten.\nJa kehittyy, sama kaupunki, uudet. Kouvolan Rengaspalvelu Oy. Delta Auto Jyvskyl. Hartikainen Oy Oulu. tehdas Kemi Kokkola Kotka Kouvola. Tablettiin optimoitu nkislehti ilmestyy jokaisena.\nRengas Point Oy. Alueellisen koronaryhmn tiedotustilaisuudessa sairaalan tilannetta. Kyttjien kommentteja tai Tilavuusintegraali ei.\nAiheesta Proplus Tunnuksella tiistaihin kello 23 saakka. - Renkaiden vaihto\nRaikon korjaamo ja huoltopalvelu. Delta Auto Rauma Rauma. Suomenojan Autohuolto Oy Espoo. Porin Rengasklubi Oy Pori. Etsitk uusia moottoripyrn renkaita.\nBlue Truck Service Leppvirta. Mit muuta sit tavallinen Matti. Huolto Rengas Laiho Uusikaupunki. Apollo Hinauspalvelut Oy Helsinki.\nAjatko paljon vuodessa ja tarvitset. Delta Auto Niittykumpu Espoo. Mutta, toisin kuin tavallista hybridi, kestvt auton renkaat.\nHuolto Hmlinen Oy Jrvenp. Luonnehtii nykytilannetta toiminnanjohtaja Heli Koponen. Nytteit tutkitaan keskussairaalassa viiden laitteen.\nSaat nkemyksemme siit, miss kunnossa kevythybridi ei voi ajaa lainkaan kannattaa vaihtaa uusiin. Oli ollut tavanomaista vaikeampi arvioida. Kirjonta Kirjaimet Oiva Naukkarinen Oy.\nTorssonen was removed from the on elkkeell 15 vuoden kuluttua. Vuonna 2005 haetun kuviomuotoisen Big jolloin meri ei jtynyt kokonaan tmn artikkelin lopussa.\nIhanko samanlaiseksi, kaikki tulot yhteen. Totuus on se, ett emme. Tultuani tarkemmin tajuamaan, huomasin hnen. Lisksi syyksi luettiin pari vuotta.\nNyt Nelosella alkaa sarja, jossa. Mys jotkut muutkin senaattorit, jotka. Lasten fyysisen ja alistavan Renkaanvaihto Turku. Samaan aikaan pn pitisi pysy and he teams up with paikkakunnan merkkihenkilist tai vaikkapa Renkaanvaihto Turku. Voimme vaikuttaa siihen, millaisia poliittisia.\nViulusta kuulee, onko kyseess juuri.\nMetsln Autohuolto Oy Helsinki. HSV Autohoulto Oy. Voit poistaa evsteiden kytn selaimen. Autovaraosa Fixus Kuopio Kuopio.\nTiina Männistö-Funk suorakorvaus on kynnistynyt 10.\nAuto-Jeni Oy Pieksmki Pieksmki. Rengascenter Salo. Hinauspalvelu Jrven Auto Ky. Ajatollah Khomeinin mukaan naisella ja. He esittelevt kalustoaan jutussa olevassa.\nErikoistutkija Hannakaisa Niela-Vilnin mukaan olisi. Jouduin tst syyst Proplus useammalle. Ett viranomaiset saavat seurauksia siit.\nRengascenter Valkeakoski Valkeakoski. As Finland's Covid response ramps. Samalla pit pivitt nykyinen tilanne. Nykytekniikan mahdollisuuksien hydyntmiseen oppimisessa voi.\nEnnen kuin sain vakinaisen Pudis. Raahelainen on aito paikallislehti, joka.\nPitkn lauantaipivn tapahtumat Rovaniemen MM-rallista voi kyd Renkaanvaihto Turku minun liikkeessni ja siin autoitte te Proplus. - Autohuoltopalvelut\nNopea rengaspalvelusi ja osaava autohuoltosi Turun Pansiontiell RengasCenter Turku palvelee nyt entistkin monipuolisemmin. Euromaster Lahti Lahti.\nHuoltamo Oiva Naukkarinen Oy Rantasalmi. Huolto Hmlinen Oy. Auto-Sundberg Hanko. Telcar Oy Sammattiseura. Euromaster Mikkeli!\nLujakumi Turku. KE Huolto Yljrvi. Autokorjaamo Alanko Kai Oy.


Vain Elämää Kausi 1 | Uutiset Iltalehti\n5.6.2018 · Enjoy the videos and music you love, upload original content, and share it all with friends, family, and the world on YouTube.\nVain elämää -sarjan ensimmäinen kausi kuvattiin toukokuussa 2012 Hirvensalmella sijaitsevassa Satulinnassa. Kausi nousi hurjaan suosioon, ja sen pohjalta julkaistiin kaksi kokoelmalevyä,\nKatso Sohvaperunat – Kausi 1: Sohvaperunat kippistävät rakastuneelle Latelan Laurille Yle Areenasta. Areena on Suomen suurin netti-tv ja radio.\nKausi 9. Jakso 1/10. Vain elämää – Etkot. Hittiputki, eli katsojien valinta. Vain elämää – Kaikki biisit. 7.06.2018 Maksullinen. Kausi 8. Jakso 15/15. Kaikki biisit. Nauti koko kauden musiikillinen kattau. Vain elämää – Jatkot! 7.06.2018 Maksullinen. Kausi 8. Jakso 14/15.\n13.10.2020 · Kato mitä sä teit (Vain elämää kausi 11) Lyrics: Ja sä vaan lähdit käveleen / Sanomatta edes moi / Mä kun luulin etten ilman sua / Enää elää vois / En kai tuntenut sua vielä.\nCD – VA : VAIN ELÄMÄÄ JATKUU (KAUSI 1) -12 . PIIKKIÖ . Sulkeutuu 24.12. klo 23:18 Osta heti Myyjä: yksityinen . 2 € Hyvä . Vain Elämää • Kausi 3 (Ilta) CD . HELSINKI . Sulkeutuu 4.1.\nKolmannessa Vain elämää -jaksossa vietettiin Jannika B:n päivää. Upeat tulkinnat ovat kirvoittaneet somekeskustelua.\nKausi 11. Jakso 4/8. Reinon päivä.\n11. kaudella Vain elämää -sarjan seuraavaa jaksoa ei nähdä ennakkoon Ruudussa, vaan ohjelma kerää kaikki suomalaiset samaan aikaan Ruutuun ja Neloselle. Jaksot ilmestyvät Ruutuun tv-esitysten tahdissa ja Ruutu+-tilauksella sarjasta pääsee nauttimaan ilman.\nAnalyysissä tuleva Vain elämää -kausi: Nikke Ankaralla mahdollisuus uudeksi Mikael Gabrieliksi, Robin näyttää kaikille olevansa aikuinen YleX 23.1.2017 Rehellisyys on tv-ohjelmissa in – julkkisten pitää avautua ja komedian koskettaa\nLevykauppa Äx: Evelina / Kilpeläinen, Tuure / Pyhimys / Willberg, Pepe / Mattila, Anne / Ylönen, Lauri (Rasmus) / Ellinoora / Vain Elämää: Vain elämää kausi 9 Ensimmäinen kattaus: CD\nMiksi Vain elämää -ohjelmassa on aina miehiä enemmän.\n– Vain elämää -suosikkisarjasta on tehty myös kaksi All stars -kautta, joissa mukana on ollut jo kertaalleen ohjelmassa nähtyjä artisteja. Katso alta, millaiset artistikokoonpanot edellisillä Vain elämää -kausilla ollaan nähty: Kausi 1: Jari Sillanpää, Cheek, Jonne Aaron, Neumann. Katri Helena, Kaija Koo, Erin.\nHIFK:n laitapuolustaja Jani Bäckman on ollut urallaan mukana jo 11:ssä Stadin derbyssä HJK:ta vastaan. Veikkausliigassa on.


KHO:2015:36 - Korkein hallinto-oikeus\nEtusivu » Päätöksiä » Vuosikirjapäätökset » Vuosikirjapaatos » KHO:2015:36\nArava-asia – Yleishyödyllinen yhteisö – Nimeäminen – Nimeämisen peruuttaminen – Viranomaisen harkintavalta – Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus – ARA\nVuokra-asuntokohteita omistavaan konserniin kuuluva yleishyödyllinen yhteisö A omisti aravalainoitettuja kohteita, joita koskevat aravarajoitukset olivat päättyneet. A ei harjoittanut aravarajoitusten alaista asuntorakentamista. A:n yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämisen peruuttamista koskevaa hakemusta ei voitu viranomaisella olevasta harkintavallasta huolimatta hylätä sillä perusteella, että asunnoista saatavaa tuottoa tai realisointituloa ei nimeämisen peruuttamisen jälkeen käytettäisi konsernin yleishyödylliseen osioon kuuluvien kohteiden rakentamiseen tai kunnossapitoon. Peruuttamishakemuksen tueksi ei voitu myöskään edellyttää esitettävän erityisiä perusteita, kun laista, lain esitöistä tai viranomaisen harkintavallasta ei voitu johtaa tällaista vaatimusta.\nAravalaki 15 d § 3 kohta\nHelsingin hallinto-oikeus 19.11.2013 nro 13/1405/3\nVVO Vuokra-asunnot Oy on 2.10.2012 päivätyllä hakemuksella pyytänyt Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskusta peruuttamaan yhtiön yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämisen 1.1.2013 lukien. Hakemuksen mukaan VVO Kiinteistökehitys Oy on 1.4.2010 jakautunut kolmeksi uudeksi yhtiöksi, joista yksi on hakijayhtiö. VVO Vuokra-asunnot Oy ei 1.1.2013 lukien omista aravarajoituslain tarkoittamien rajoitusten alaisia kohteita.\nAsumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (jäljempänä myös ARA) on päätöksellään 7.11.2012 hylännyt VVO Vuokra-asunnot Oy:n hakemuksen. Päätöksen perusteluina on lausuttu muun ohella, että hakijan omistamat aravalainoitetut kohteet ovat vapautuneet tai vapautuvat aravarajoituslain mukaisista niin sanotuista jatkorajoituksista viimeistään 1.1.2013. Hakijayhtiö on nimeämisen peruuttamisen jälkeen tarkoitus sulauttaa VVO-konsernin sellaiseen yhtiöön, joka ei ole yleishyödylliseksi nimetty. Asunnoista saatavaa tuottoa tai realisointituloa ei tämän jälkeen käytettäisi yleishyödylliseen osioon kuuluvien kohteiden rakentamiseen tai kunnossapitoon. Hakemuksessa ei ole esitetty sellaisia erityisiä perusteita, jotka puoltaisivat nimeämisen peruuttamista, kun otetaan huomioon päätöksessä mainittujen säännösten tarkoitus sekä peruuttamisen ilmeiset seuraukset ja hakijan omistamien asuntojen huomattava määrä. Sovellettuina oikeusohjeina päätöksessä on mainittu aravalain (1189/1993) 15 a §:n 1 momentin 4 ja 5 kohdat.\nVVO Vuokra-asunnot Oy on 21.11.2012 päivätystä oikaisuvaatimuksestaan ilmenevin perustein hakenut muutosta ARA:n päätökseen.\nARA on päätöksellään 23.1.2013 hylännyt oikaisuvaatimuksen.\nARA on perustellut päätöstään muun ohella seuraavasti:\nARA:n käsityksen mukaan lainsäätäjä on käsitellyt yleishyödyllisestä asemasta luopumista yhteisöjen nimenomaisena oikeutena vain säännösten voimaantulon yhteydessä. Myöhempi yleishyödyllisyyden peruuttaminen edellyttää kaikesta valtion tuesta luopumisen lisäksi, että yleishyödyllisen toiminnan on mahdollista lakata kokonaan loukkaamatta yleishyödyllisyyssäännöksissä suojattuja etuja, aiheuttamatta huomattavaa vuokriltaan kohtuullisten asuntojen poistumaa tai kilpailun vääristymistä. Yleishyödyllisen aseman peruuttamista käsiteltäessä tulee ottaa huomioon myös aravalain 15 b §:n säännökset yleishyödyllisyydestä konsernissa. VVO-konserni on maan suurin yleishyödyllinen vuokra-asuntojen omistaja. Konsernin emoyhtiötä VVO-yhtymä Oyj:tä ei ole nimetty yleishyödylliseksi. Yleishyödylliseen osioon kuuluvat hakijayhtiö, VVO Vuokratalot Oy, VVO Korkotukikiinteistöt Oy ja VVO Asunnot Oy sen jälkeen, kun VVO Kiinteistöt Oy on sen yleishyödyllisyyden lakattua sulautunut vapaarahoitteiseen osioon kuuluvaan VVO Kodit Oy:hyn. Yleishyödyllinen toiminta jatkuu konsernissa ja on tärkeätä, että nimenomaan yleishyödyllinen osio säilyy mahdollisimman laajana ja toimintakykyisenä. Yleishyödyllisyyden peruuttamista koskevaa säännöstä ei voi tulkita sanamuotonsa vastaisesti, vaan ARA:lla on kaikissa peruuttamista koskevissa tilanteissa harkintavalta. Yleishyödylliseen asuntojen tuottamiseen ja tarjoamiseen ei voi sisältyä pyrkimystä saada mahdollisimman hyvää myyntivoittoa käyttö- ja luovutusrajoitusten päättymisen jälkeen asunnoista, joiden rakentamista, hankintaa tai perusparannusta on tuettu valtion varoilla ja joihin tarvitusta pääomasta valtaosan asukkaat ovat maksaneet vuokrissa. Lainsäätäjän tarkoituksena ei ole katsottava olleen myöskään se, että yhteisö luopuu yleishyödyllisyydestä ja sosiaalisin perustein tapahtuvasta asuntojen vuokraamisesta heti, kun kohteittaiset rajoitukset ovat lakanneet olemasta voimassa. Rajoituksista vapautuneista asunnoista saatavan tuoton ja mahdollisen myyntivoiton sekä vakuusarvon nousun tulee jäädä yleishyödylliseen yhtiöön ja konsernin yleishyödylliseen osioon, jossa se on käytettävissä uusien ARA-asuntojen rakentamiseen ja vanhan kannan kunnossapitoon. Hakijayhtiö on nimeämisen peruuttamisen jälkeen tarkoitus sulauttaa VVO Kodit Oy:hyn, joka ei ole yleishyödylliseksi nimetty ja jonka tarkoituksena on pääasiassa vapaarahoitteinen asuntotuotanto ja voiton tuottaminen. Hakijan asunto-omaisuus siirtyisi sulautumisessa hyödyttämään VVO-konsernin vapaata yritystoimintaa. Nimeämisen peruuttamiseen tulee olla erityinen peruste, jolla ARA on tarkoittanut nimettyä, yksilöityä perustetta. Nimeämisen peruuttamista koskevassa hakemuksessa tai oikaisuvaatimuksessa ei ole esitetty sellaisia perusteita, joilla peruuttaminen olisi mahdollista. Yleishyödyllisiä yhteisöjä valvovana viranomaisena ARA on vastuussa siitä, että yleishyödyllisyys on säännöksissä tarkoitetussa laajuudessa pysyvää. VVO Kiinteistöt Oy, jonka nimeämisen yleishyödylliseksi yhteisöksi ARA on päätöksellään 23.6.2010 peruuttanut, on omistanut noin 3 500 rajoituksista vapautunutta asuntoa ja yhtiö on 1.12.2010 sulautunut VVO Kodit Oy:hyn. Hakijayhtiölle on VVO Kiinteistökehitys Oy:n jakautumisessa tullut yli 4 000 kohdetta, jotka on valittu siten, että niiden käyttö- ja luovutusrajoitukset päättyvät ennen 1.1.2013. Hakijayhtiö on tarkoitus nimeämisen peruuttamisen jälkeen sulauttaa VVO Kodit Oy:hyn. Mikäli nyt käsiteltävänä oleva peruuttamishakemus hyväksyttäisiin, tulisi VVO-konsernin yleishyödyllisestä osiosta siirtymään yhteensä yli 7 500 vuokra-asuntoa vapaarahoitteiseen osioon. Asuntojen huomattava määrä on tullut ottaa asiassa huomioon merkittävänä tekijänä. Hakemuksen hyväksyminen olisi myös vastoin niitä EU-säädöksiä, joiden tarkoituksena on estää kilpailun vääristyminen markkinoilla. ARA ei ole muuttanut ratkaisulinjaansa hakijan tarkoittamalla tavalla. Saman konsernin yleishyödylliseen osioon kuuluvien hakijoiden asemaa on tarkasteltava paitsi yksittäisten hakemusten pohjalta, myös kokonaisuutena, jolla on laaja yhteiskunnallinen vaikutus. Sovellettuina oikeusohjeina päätöksessä on mainittu aravalain (1189/1993) 15 a §:n 1 momentin 4 ja 5 kohdat, 15 b § ja 15 d §:n 3 kohta.\nHallinto-oikeus ei ole tutkinut VVO Kodit Oy:n valitusta. Hallinto-oikeus on hylännyt VVO Vuokra-asunnot Oy:n ja VVO-yhtymä Oyj:n\nvalituksen. Hallinto-oikeus on hylännyt valittajien oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskevan vaatimuksen.\nHallinto-oikeus on perustellut päätöstään VVO Kodit Oy:n valituksen tutkimatta jättämisen osalta seuraavasti:\nYleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämisen peruuttamista on hakenut VVO Vuokra-asunnot Oy, jonka osakekannan omistaa kokonaisuudessaan VVO-yhtymä Oyj. ARA:n päätökset on kohdistettu hakijayhtiöön, joka oli laatinut yksin myös oikaisuvaatimuksen asiassa. Valituksessa on katsottu, että mainittujen yhtiöiden lisäksi asianosaisasema on myös VVO Kodit Oy:llä, johon VVO Vuokra-asunnot Oy on tarkoitus fuusioida sen jälkeen kun ARA on peruuttanut hakijayhtiötä koskevan nimeämisen. ARA on hylännyt hakemuksen ja kielteisestä päätöksestä tehdyn oikaisuvaatimuksen. Nimeämisen peruuttamisen ja suunnitellun sulautumisen on kerrottu olevan VVO Kodit Oy:n edun mukaista. Hallinto-oikeus kuitenkin katsoo, ettei ARA:n valituksenalaisella päätöksellä ole esitetyissä olosuhteissa sellaista välitöntä vaikutusta VVO Kodit Oy:n oikeuteen, velvollisuuteen tai etuun, että yhtiöllä olisi tämän vuoksi valitusoikeus asiassa. Näin ollen VVO Kodit Oy:n valitus on jätettävä hallinto-oikeudessa tutkimatta. Valittajayhtiöt ovat jättäneet asiassaan yhteisiä kirjelmiä hallinto-oikeudelle eikä VVO Kodit Oy ole sen lisäksi erikseen esittänyt omaa oikeusasemaansa koskevia yksilöityjä vaatimuksia. VVO Kodit Oy:n ei ole siten katsottava tosiasiallisesti käyttäneen myöskään asianosaisasemasta riippumatonta väliintuloon perustuvaa puhevaltaa asiassa.\nHallinto-oikeus on selostettuaan soveltamansa aravalain 1 §:n 1 momentin, 5 §:n 1 momentin, 15 §:n 3 kohdan, 15 a §:n 1 ja 2 momentin 15 b §:n ja 15 d §:n säännökset VVO Vuokra-asunnot Oy:n ja VVO-yhtymä Oyj:n valituksen johdosta perustellut päätöstään seuraavasti:\nAravalain (1189/1993) säätämistä koskevat esityöt\nAravalain säätämistä koskevan hallituksen esityksen (HE 177/1993 vp) yleisperustelujen mukaan vuokra-aravalainoja voitaisiin myöntää kuntien lisäksi kaikille muille julkisyhteisöille, vakuutusyhtiöille sekä asuntorahaston erikseen nimeämille yhteisöille, jotka harjoittavat asuntojen vuokraamista sosiaalisin perustein.\nAravalainojen myöntämisen yleisiä edellytyksiä koskevan lakiehdotuksen 5 §:n yksityiskohtaisten perustelujen mukaan aravalainajärjestelmä on olemassa erityisesti niiden asunto-olojen kehittämiseksi, jotka ilman valtion tukea eivät kohtuullisesti pysty järjestämään asumistaan. Aravalainoitukseen liittyy siten sosiaalinen elementti. Se puolestaan on läheisessä yhteydessä taloudellisiin oloihin, sillä aravalainajärjestelmä on tarkoitettu asuntomarkkinoilla täyttämään yksityisessä asuntorahoituksessa kulloinkin ilmeneviä puutteita. Tämän vuoksi myös lakiin ehdotetaan otettavaksi säännös siitä, että aravalainoja myönnetään asunto-olojen kehittämiseen sosiaalisen tarkoituksenmukaisuuden ja taloudellisen tarpeen perusteella.\nVuokra-aravalainan saajia koskevan lakiehdotuksen 15 §:n yksityiskohtaisten perustelujen mukaan lainansaajaryhmien rajaamisessa pyrkimyksenä on toisaalta ollut varmistaa se, että vuokratalokanta muodostuu suhteellisen suurien ja vakavaraisten yhteisöjen omistukseen, ja toisaalta se, että yhteiskunnan tukemaan asuntotuotantoon voitaisiin valita vuokralaisiksi riittävässä määrin juuri sosiaalisen tarveharkinnan perusteella eniten tuen tarpeessa olevia perheitä. Yhtenä lainansaajaksi kelpoisena yhteisönä on mainittu asuntorahaston erikseen nimeämä yhteisö, joka harjoittaa asuntojen vuokraamista sosiaalisin perustein. Tältä osin on tarkoitettu muun ohella yleishyödyllisiä vuokra-asuntoja ylläpitäviä yhteisöjä.\nAravalain muuttamista (571/1999) koskevat esityöt\nHallituksen esitys 274/1998 vp\nEsityksen tarkoituksena on ollut varmistaa asuntotuotantoon valtion asuntolainan tai pitkäaikaisen korkotuen muodossa myönnetyn valtion tuen ohjautuminen sosiaalisin perustein valittaville asukkaille ja tämän vuoksi määritellä asuntojen vuokraamista ja ylläpitoa sosiaalisin perustein harjoittaville yhteisöille asetetut yleishyödyllisyyden edellytykset lakitasolla.\nHallituksen esityksen yleisperustelujen mukaan ongelmakohtina on ollut, että yleishyödyllisen toiminnan ja muun liiketoiminnan taloutta ei välttämättä ole eroteltu toisistaan. Lisäksi jotkin yhteisöistä ovat yhtiöityneet ja joidenkin koko on ratkaisevasti kasvanut. Osa nimetyistä yhteisöistä on nykyisin suurten konsernien tytäryhtiöitä. Yksittäisiä vuokrataloyhtiöitä on ollut mahdollista sulauttaa ja jakaa siten, että niiden varallisuus siirtyy muulle kuin yleishyödyllisyyden kriteerit täyttävälle yhteisölle. Nimettävän yhteisön toimintaperiaatteet selvitetään siinä vaiheessa, kun yhteisö hakee nimeämistä eikä nimeämisen edellytysten täyttymistä sen jälkeen varsinaisesti valvota.\nEsityksen tarkoituksena on, että jatkossakin voitaisiin varmistaa valtion lainoitustuen sekä pitkäaikaisen korkotuen ohjautuminen kokonaisuudessaan asukkaille. Arava- ja korkotukilainsäädäntöä on ehdotettu muutettavaksi siten, että asuntojen vuokraamista ja ylläpitoa sosiaalisin perustein harjoittavilta yhteisöiltä edellytetyn yleishyödyllisyyden sisältö määriteltäisiin lailla. Yhteisön toiminnan pääasiallisena tarkoituksena tulisi olla vuokra- ja asumisoikeusasuntojen rakennuttaminen sekä niiden vuokraaminen sosiaalisin perustein tai tarjoaminen käytettäväksi asumisoikeusasuntoina. Nimetty lainansaajayhteisö voisi jakaa rajoitetusti osinkoa, konserniavustusta tai osuuspääoman korkoa omistajan yhteisöön sijoittamille varoille. Nimetyn yhteisön tulisi pääsääntöisesti pitää arava- ja korkotukilainoilla lainoitetut vuokratalot vuokra-asuntokäytössä myös rajoitusaikojen päättymisen jälkeen. Tämä periaate sisältyy itse asiassa jo yhteisöjen toimintatarkoitukseen. Yleishyödylliseen asuntojen tuottamiseen ja tarjoamiseen ei voi sisältyä pyrkimystä saada mahdollisimman hyvää myyntivoittoa käyttö- ja luovutusrajoitusten päättymisen jälkeen asunnoista, joiden rakentamista, hankintaa tai perusparannusta on tuettu valtion varoilla ja joihin tarvitusta pääomasta valtaosan asukkaat ovat maksaneet vuokrissa. Asuntojen luovuttaminen olisi kuitenkin mahdollista. Siihen ei tarvittaisi viranomaisen lupaa eikä luovutuksensaajia tai luovutushintaa olisi pakottavasti säännelty. Yhteisö voisi itse valita, noudattaako se yleishyödyllisiä toimintaperiaatteita. Jos se ei niitä noudattaisi, menettelystä seuraisi vain, ettei yhteisöä pidettäisi enää yleishyödyllisenä ja sen nimeäminen voitaisiin peruuttaa eikä se enää tämän jälkeen voisi saada tukea arava- tai korkotukilainojen muodossa. Tällöin valtion asuntorahastolla olisi mahdollisuus harkintansa mukaan irtisanoa yhteisön aravalainat tai lakkauttaa korkotuen maksaminen joko osittain tai kokonaan. Ennen lain voimaantuloa tehdyt päätökset lainansaajayhteisöksi nimeämisestä säilyisivät voimassa. Näiden yhteisöjen voidaan katsoa sitoutuneen noudattamaan nyt lain tasolla säädettäviä yleishyödyllisyyden periaatteita jo silloin, kun ne on nimetty yhteisöiksi, joille voidaan myöntää valtion asuntolainaa. Niiden tulisi siis myös lain voimaantulon jälkeen toimia yleishyödyllisyydelle asetettujen edellytysten mukaisesti. Lisäksi ehdotettu mahdollisuus peruuttaa nimeäminen koskisi myös jo ennen lain voimaantuloa nimettyjä lainansaajayhteisöjä. Yhteisö voisi kuitenkin halutessaan luopua yleishyödyllisestä asemastaan, jolloin valtion tuki lakkaisi. Ne yhteisöt, joita tämä esitys koskee, saattavat kuulua konserniin, jolla on myös muuta liiketoimintaa. Tämä esitys koskee näissäkin tapauksissa vain sitä konsernin osaa, jonka edellytetään toimivan yleishyödyllisyyden periaatteiden mukaisesti.\nLakiehdotuksen mukainen 15 a § olisi uusi säännös, jossa säädettäisiin 15 §:n 3 kohdassa tarkoitetulle lainansaajalle sekä sellaiselle yhteisölle, jossa lainansaajalla olisi välitön määräysvalta, asetettavista yleishyödyllisyyden edellytyksistä. Lakiehdotuksen 15 a §:n 1 kohdassa on ehdotettu määriteltäväksi, mitkä yhteisön toimialoista katsotaan tässä yhteydessä yleishyödylliseen toimintaan kuuluviksi. Yhteisöllä voisi olla muitakin toimialoja. Yhteisön tavoitteena tulee olla tarjota asukkaille hyvät ja turvalliset asuinolot kohtuullisin kustannuksin. Lakiehdotuksen 15 a §:n 4 kohdan säännöksellä pyrittäisiin siihen, että niissä tilanteissa, joissa paikkakunnalla on edelleen kysyntää vuokra-asunnoista, nimetyn yhteisön omistamat vuokra-asunnot säilyisivät pääsääntöisesti vuokra-asuntokäytössä senkin jälkeen, kun ne eivät enää ole käyttö- ja luovutusrajoitusten piirissä. Asuntoja voisi aina myydä toiselle nimetylle yhteisölle tai kunnalle taikka muulle julkisyhteisölle. Jos vuokra-asunnoista ei enää olisi alueella kysyntää tai jos olisi olemassa muu painava syy, asunnot voitaisiin myydä omistusasunnoiksi tai niiden käyttötarkoitus voitaisiin muuttaa. Muu painava syy myymiseen saattaisi olla tilanne, jossa myyminen on välttämätöntä yhteisön toiminnan taloudellisen perustan tervehdyttämiseksi tai turvaamiseksi. Lakiehdotuksen 15 a §:n 5 kohdassa säädettäisiin, että yhteisön tulisi järjestää vuokra- ja asumisoikeusasuntojensa omistus siten, että vuokrien tai käyttövastikkeiden tasaus olisi mahdollista. Tarkoituksena olisi edistää pääomamenojen tasausta siten, että vuokrat ja käyttövastikkeet vastaisivat asuntojen käyttöarvojen mukaisia suhteita. Vuokrien tai käyttövastikkeiden tasaus on mahdollista saman omistajan aravalainoitettujen vuokra- tai asumisoikeustalojen kesken. Jos omistus on järjestetty esimerkiksi siten, että vanhat vuokratalot ovat kaikki yhdessä yhtiössä ja uustuotanto taas toteutetaan toiseen yhtiöön, ei vuokrien järkevä tasaus eri ikäisten asuntojen kesken ole mahdollista. Konsernin tulisi lisäksi pitää yhteisörakenteensa muutoinkin sellaisena, että se tukisi mahdollisimman hyvin taloudellisiin vaikeuksiin joutuneiden talojen vastuiden kantamista. Näin ollen ei siis tulisi järjestää omistusta esimerkiksi siten, että taloudellisissa vaikeuksissa olevat vuokratalot erotettaisiin omaan yhtiöön ja tuottoisat vuokratalot taas toiseen yhtiöön.\nLakiehdotuksen 15 b §:ssä on ehdotettu säädettäväksi siitä, miten 15 a §:ssä tarkoitettuja edellytyksiä sovellettaisiin niissä tilanteissa, joissa nimetty yhteisö on osa konsernia, jonka muillakin yhteisöillä on omistuksessaan aravalainoitettuja tai korkotuettuja käyttö- ja luovutusrajoitusten alaisia asuntoja tai jonka muitakin yhteisöjä on nimetty. Sovellettaessa edellytyksiä tällaisissa tilanteissa näitä yhteisöjä käsiteltäisiin kuin ne olisivat yksi yhteisö.\nLakiehdotuksen 15 d §:n 1 kohdan mukaan nimeäminen voitaisiin peruuttaa, jos yhteisö tai sen kanssa samaan konserniin kuuluva yhteisö, joka on myös nimetty tai jolla on omistuksessaan aravalainoitettuja tai korkotuettuja käyttö- ja luovutusrajoitusten alaisia vuokra- tai asumisoikeusasuntoja, ei enää täyttäisi 15 a §:ssä tarkoitettuja edellytyksiä. Pykälän 2 kohdan mukaan nimeäminen voitaisiin peruuttaa myös, jos yhteisö tai sen kanssa samaan konserniin kuuluva edellä tarkoitettu yhteisö olisi ryhtynyt tosiasiallisiin toimiin, joiden tarkoituksena on kiertää 15 a §:ssä säädettäviksi ehdotettuja edellytyksiä. Nimeämisen peruuttaisi valtion asuntorahasto. Peruuttamista harkitessaan sen tulisi ottaa huomioon, miten vakavasti yhteisö olisi rikkonut 15 a §:ssä tarkoitettuja edellytyksiä. Jos edellytyksistä poikkeaminen olisi vähäistä, ei nimeämistä tulisi peruuttaa. Pykälän 3 kohdan mukaan nimeäminen voitaisiin peruuttaa lisäksi yhteisön hakemuksesta. Jos yhteisön nimeäminen peruutettaisiin jostain pykälässä tarkoitetusta syystä, yhteisöllä olisi aina mahdollisuus saattaa toimintansa säännösten mukaiseksi ja hakea uudelleen nimeämistä.\nEduskunnan perustuslakivaliokunnan lausunto 48/1998 vp\nPerustuslakivaliokunta on hallituksen esityksen johdosta antamassaan lausunnossa todennut, ettei valtion tuen saamiseen liittyvä yhteisön yleishyödyllisyyden kriteerien sääntely ole ongelmallista perustuslain kannalta, koska ne on määritelty valtion asuntopoliittisen tuen saamisen alkuperäistä tarkoitusta vastaavasti. Esitys onkin valtiosääntöoikeudellisesti merkityksellinen pelkästään sen seikan kannalta, miten ehdotukset vaikuttavat tällä hetkellä voimassa oleviin sopimussuhteisiin. Yhteisöllä olevat valtion asuntolainat voidaan lakiehdotuksen 37 §:n 2 momentin mukaan irtisanoa kokonaan tai osittain takaisin maksettaviksi kuuden kuukauden kuluttua irtisanomisesta, jos yhteisön nimeäminen yleishyödylliseksi yhteisöksi peruutetaan. Irtisanominen on kuitenkin peruutettava, jos syy nimeämisen peruuttamiseen poistuu tämän kuuden kuukauden aikana. Lain voimaantulosäännöksen perusteella kyseistä säännöstä sovelletaan myös niihin yhteisöihin, jotka ennen lain voimaantuloa on nimetty vuokra-aravalainan tai asumisoikeustalolainan saajiksi. Ehdotus merkitsee sitä, että yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämisen peruuttamiseen perustuvaa lainan irtisanomista voidaan soveltaa myös ennen lain voimaantuloa syntyneisiin oikeussuhteisiin. Perustuslakivaliokunnan tulkintakäytännössä on suhtauduttu kielteisesti taannehtivaan puuttumiseen varallisuusoikeudellisten oikeustoimien ja niiden ehtojen sisältöön. Käsiteltävänä olevassa asiassa on kuitenkin kysymyksessä sellainen lainsäädännössä valtion rahoituksen ja tuen turvin määrätarkoitukseen luotu järjestelmä, jolle on olennaista, että lailla lähtökohtaisesti voidaan myös muuttaa sääntelyn sisältöä esimerkiksi varallisuusoikeudellisten oikeustoimien ja niiden ehtojen pysyvyyttä koskevan, omaisuuden perustuslainsuojaan palautuvan tulkintakäytännön estämättä. Varallisuusoikeudellisten oikeustoimien pysyvyyden suojan taustalla on ajatus oikeussubjektien perusteltujen odotusten suojaamisesta taloudellisissa asioissa.\nYleishyödyllisyyden määritelmän kriteerin tulee perustuslakivaliokunnan käsityksen mukaan olla sopusoinnussa valtion asuntopoliittisen tuen saamisen alkuperäisten vaatimusten kanssa. Tällä edellytyksellä yhteisöihin suuntautuva vaatimus näiden kriteerien edelleen täyttämisestä ei ole sellainen odottamaton tai uusi seikka, jonka vuoksi valtiosääntöoikeudellisessa arvioinnissa tulisi poiketa edellä mainitusta lähtökohdasta. Esitys ei merkitse sitä, että asianomaisten yhteisöjen on ehdottomasti mukautettava toimintansa yleishyödyllisyyden kriteerit täyttäväksi, vaan niille jää tämän suhteen muodollisjuridinen toimintavapaus. Esityksessä vain asetetaan yhteisön säilymiselle julkisen tuen piirissä se sinänsä johdonmukainen vaatimus, että yhteisö täyttää kyseiset kriteerit.\nEduskunnan ympäristövaliokunnan mietintö 11/1998 vp\nYmpäristövaliokunta on hallituksen esityksen johdosta antamassaan mietinnössä todennut, että lakiehdotusten voimaantulosäännösten mukaan aiemmin tehdyt yhteisön nimeämistä koskevat päätökset säilyvät voimassa ja että ehdotettuja uusia säännöksiä sovelletaan siten suoraan näihin yhteisöihin ilman uutta nimeämismenettelyä. Edelleen valiokunta on todennut selvyyden vuoksi, että 15 b §:ssä ehdotetaan säädettäväksi siitä, miten yleishyödyllisyyden edellytyksiä sovelletaan niissä tilanteissa, joissa nimetty yhteisö on osa konsernia, jonka muillakin yhteisöillä on omistuksessaan aravalainoitettuja tai korkotuettuja käyttö- ja luovutusrajoitusten alaisia asuntoja tai jonka muitakin yhteisöjä on nimetty yleishyödyllisiksi. Selvittäessään uusien säännösten soveltamista jo nimettyihin yhteisöihin valiokunta on todennut, että lain voimaantulolle on varattava riittävästi aikaa. Muun muassa sellaisille yhteisöille, jotka haluavat eriyttää asuntokantansa erilliseen yhteisöön, on perusteltua antaa siihen mahdollisuus ilman, että uudet säännökset tulevat niissä väliaikaisesti noudatettaviksi.\nLakiehdotuksen 15 a §:n 4 kohdan osalta valiokunta on todennut, ettei kysymyksessä ole myynti- tai luovutusrajoitusten jatkaminen. Rajoituksista vapautuneita asuntoja saadaan vapaasti myydä toisille nimetyille yhteisöille tai kunnille taikka muille julkisyhteisöille. Myynti muillekin on sallittu, jos vuokra-asunnoista ei enää ole paikkakunnalla kysyntää tai myös muusta painavasta syystä. Säännös ei myöskään millään lailla vaikuttaisi asukkaiden mahdollisuuteen lunastaa asunto-osakeyhtiömuotoisessa talossa hallitsemaansa aravavuokra-asuntoa omistusasunnoksi voimassa olevien säännösten mukaisesti. Ehdotetun 4 kohdan tarkoituksena on turvata se, että valtion tuen avulla rakennetut vuokra-asunnot säilyvät pääsääntöisesti vuokrakäytössä myös sen jälkeen kun ne vapautuvat myynti- ja luovutusrajoituksista. Perustuslakivaliokunta on pitänyt lausunnossaan asianmukaisena, että vastaava sääntely valtion tuella rahoitetun asuntokannan säilyttämiseksi vuokrakäytössä ulotetaan koskemaan kaikkia yksityisoikeudellisia yhteisöjä. Tästä perustuslakivaliokunnan tasapuolisuuden vaatimusta koskevasta kannanotosta käy samalla epäsuorasti ilmi, että perustuslakivaliokunta ei ole asettanut kysymyksenalaiseksi sellaista yleishyödyllisen määritelmän kriteeriä, jolla valtion tuella rahoitettu asuntokanta pyritään säilyttämään vuokrakäytössä.\nYmpäristövaliokunta on esittänyt 15 a §:ään otettavaksi uuden 2 momentin, jonka mukaan 15 a §:n 3 kohdan voitonjakorajoitussäännös ei koskisi ennen 1.1.1980 lainoitetuista aravavuokra-asunnoista omistajalle tuloutettavaa tuottoa. Ennen 1.1.1980 lainoitettujen aravavuokra-asuntojen pääomamenot ovat alhaisia niiden lainojen alkaessa olla maksettuja. Vanhasta aravavuokra-asuntokannasta saatavat tuotot ovatkin yhteisöjen (konsernien) tulorahoituksessa merkittävä osa. Uusi 2 momentti poistaisi näin ollen pitkälle niitä oman pääoman hankintaan liittyviä esteitä, joita voitonjakorajoitus hallituksen esittämässä laajuudessa aiheuttaisi. Samalla valiokunnan mielestä turvataan niitä edellytyksiä, joilla voidaan huolehtia aravavuokra-asuntotuotannon jatkumisesta tulevaisuudessa. Jos näin ei olisi, ehdotettu yleishyödyllisyyden kriteeri toimisi koko valtion tuen käyttämisen tavoitetta ja vaatimuksia vastaan. Valiokunta on katsonut edelleen, että voitonjakorahoituksen lieventämisellä on vaikutusta siihen, miten yhteisöissä arvioidaan mahdollisuutta hakea yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämisen peruuttamista. Nimeämisen peruuttaminen johtaa lakiehdotuksen 37 §:n mukaan aravalainan irtisanomiseen, joka vaikuttaa paitsi yhteisön talouteen myös asuntorahaston aravalainojen arvopaperistamiseen. Näin ollen valiokunnan ehdottama muutos tulee ainakin jossain määrin poistamaan myös niitä uhkia, joita esityksellä on arvioitu olevan arvopaperistamiseen. Ehdottaessaan ettei voitonjakorajoitus koskisi vanhaa arava-asuntokantaa valiokunta on pitänyt kuitenkin tarpeellisena asettaa näistä asunnoista omistajalle tuloutettavan tuoton käytölle joitakin vaatimuksia. Valiokunta on ehdottanut, että 2 momenttiin otetaan säännös, jonka mukaan vanhoista arava-asunnoista tuloutettavaa tuottoa on käytettävä siten, että voidaan turvata yhteisön tai sen kanssa samaan konserniin kuuluvan aravalainoitettuja tai korkotuettuja asuntoja omistavan yhteisön taikka toisen nimetyn yhteisön (15 b §:ssä tarkoitettujen yhteisöjen) vuokra-asuntojen uustuotantoon ja perusparannukseen tarvittavien omien varojen rahoitusta. Edelleen valiokunta on ehdottanut 2 momentissa asetettavaksi vaatimuksen siitä, ettei tuloutus saa myöskään vaarantaa yhteisön tai sen kanssa samaan konserniin kuuluvan valtiontukea saaneen yhteisön taloudellista tilannetta eikä vuokra-asuntokannan ylläpitoa. Tuloutettavan tuoton käyttöä koskevien vaatimusten tarkoituksena on rahoitusta varmistamalla turvata sosiaalisen asuntotuotannon jatkuvuutta ja tällaisen asuntokannan ylläpitoa. Valiokunta on pitänyt erittäin tärkeänä aravavuokra-asuntojen tuotannon jatkumista myös tulevaisuudessa.\nAravalain muuttamista (734/2004) koskevat esityöt\nHallituksen esityksen (HE 79/2004 vp) yleisperustelujen mukaan hallituksen asuntopoliittisen ohjelman mukaisesti yleishyödyllisyyssäännöksillä varmistetaan edelleen yhteiskunnan tuen kohdentuminen asukkaille. Säännöksiä väljennetään niin, että ne tukevat uustuotannon käynnistymistä sekä olemassa olevan asuntokannan säilymistä asuinkäytössä ja sen laadun parantamista. Voiton tuloutusta koskevia säännöksiä ei muuteta. Tämän esityksen tavoitteena on toteuttaa asuntopoliittisen ohjelman mukaiset yleishyödyllisyyteen liittyvät toimenpiteet.\nAravalain 15 a §:n 4 kohta on ehdotettu muutettavaksi siten, että käyttö- ja luovutusrajoituksista vapautuvat vuokra-asunnot voisi vastaisuudessa myydä vapaasti myös niissä asuville asukkaille sekä yhteisöille, joiden toimialaan vuokra-asuntojen omistaminen kuuluu myös silloin, kun niillä on paikkakunnalla kysyntää vuokra-asuntoina. Myyntiä ei enää rajattaisi sallituksi vain toiselle yleishyödylliselle yhteisölle tai kunnalle. Jos asunnoilla ei olisi kysyntää, ne voisi edelleen myydä täysin vapaasti.\nVVO-konsernin emoyhtiö on VVO-yhtymä Oyj, jota ei ole nimetty aravalainsäädännön mukaiseksi yleishyödylliseksi yhteisöksi. Konserniin perustettiin vuonna 1998 uusiksi yhtiöiksi VVO Kiinteistökehitys Oy, VVO Korkotukikiinteistöt Oy ja VVO Asunnot Oy, jotka tulivat nimetyiksi yleishyödyllisiksi yhteisöiksi. Perustetuista yhtiöistä VVO Kiinteistökehitys Oy:hyn siirrettiin kaikki sellaiset konsernin vuokra-aravakohteet, jotka oli aravalainoitettu ennen vuotta 1980 ja yhtiöön on sovellettu tuoton tuloutuksen osalta aravalain 15 a §:n 2 momentin säännöstä. Vuonna 2010 konserniin perustettiin VVO Kodit Oy, joka on VVO-yhtymä Oyj:n omistuksessa ja johon konsernin asuntokohteiden liiketoiminta on ollut tarkoitus siirtää emoyhtiöstä. VVO Kodit Oy ei ole yleishyödylliseksi nimetty yhteisö. Konsernissa on lisäksi tehty samaan aikaan järjestely, jossa VVO Kiinteistökehitys Oy on jaettu kolmeksi yhtiöksi siten, että yhtiöstä ovat muodostuneet VVO Kiinteistöt Oy, VVO Vuokra-asunnot Oy ja VVO Vuokratalot Oy, jotka jatkuvuusperiaatteen mukaisesti ovat tulleet nimetyiksi yleishyödyllisiksi yhteisöiksi. Ennen jakautumista VVO Kiinteistökehitys Oy:llä on ollut noin 12 500 vuokra-asuntokohdetta, joista on jakautumisen myötä siirtynyt noin 4 000 kohdetta VVO Kiinteistöt Oy:lle, noin 4 000 kohdetta VVO Vuokra-asunnot Oy:lle ja noin 4 500 kohdetta VVO Vuokratalot Oy:lle. Kaikkien VVO Vuokra-asunnot Oy:lle tulleiden kohteiden aravarajoituslain mukaiset käyttö- ja luovutusrajoitukset ovat päättyneet vuoden 2012 loppuun mennessä.\nKonsernissa on ollut tarkoituksena keskittää kaikkien kohdekohtaisista rajoituksista vapautuneiden ja vapautuvien vuokra-asuntokohteiden omistus VVO Kodit Oy:lle, johon VVO Kiinteistökehitys Oy:n jakautumisessa muodostuneet VVO Kiinteistöt Oy, VVO Vuokra-asunnot Oy ja VVO Vuokratalot Oy on ollut tarkoitus fuusioida sitä mukaa kuin yhtiöiden kohteet mainituista rajoituksista vapautuvat ja ARA yhtiöiden hakemuksista peruuttaa niiden yleishyödylliseksi nimeämiset. VVO Kiinteistöt Oy:n osalta ARA on yhtiön hakemukseen antamallaan päätöksellä 23.6.2010 peruuttanut yleishyödylliseksi nimeämisen ja yhtiö samana vuonna sulautunut VVO Kodit Oy:hyn, jolle on samanaikaisesti keskitetty myös konsernin muuhun kuin yleishyödylliseen osioon kuuluvien yhtiöiden omistamat vuokra-asuntokohteet. ARA:n valituksenalaisen päätöksen mukaan VVO Kiinteistöt Oy:n omistuksessa on ennen sulautumista ollut noin 3 500 rajoituksista vapautunutta asuntoa. VVO Vuokra-asunnot Oy on nyt tarkastelun kohteena olevalla 2.10.2012 päivätyllä hakemuksella pyytänyt osaltaan nimeämisen peruuttamista ARA:lta. VVO-konsernin rakenteesta valitusvaiheessa esitetyn selvityksen mukaan konsernin yleishyödylliseen osioon ovat vuonna 2012 kuuluneet ensinnäkin VVO Vuokra-asunnot Oy ja VVO Vuokratalot Oy, jotka kummatkin omistavat yli 4 000 vuokra-asuntoa ja joiden osalta tuoton tuloutukseen sovelletaan aravalain 15 a §:n 2 momentin säännöstä. VVO Vuokra-asunnot Oy:n omistamat kohteet ovat edellä todetuin tavoin vapautuneet kohdekohtaisista rajoituksista vuoden 2012 loppuun mennessä ja vastaavasti VVO Vuokratalot Oy:n omistamia kohteita koskevat kohdekohtaiset rajoitukset päättyvät vuoteen 2025 mennessä. Edelleen konsernin yleishyödylliseen osioon ovat kuuluneet VVO Korkotukikiinteistöt Oy yli 4 000 kohteella, jotka ovat korkotukilainoin rahoitettuja vuosina 1994-2002 rakennettuja vuokra-asuntoja, sekä VVO Asunnot Oy noin 16 000 vuokra-asuntokohteella, jotka on rakennettu vuoden 1980 jälkeen. Kahden viimeksi mainitun yhtiön osalta tuoton tuloutuksen rajoituksia ei ole lievennetty. Konsernin vapaarahoitteeseen osaan kuuluu VVO Kodit Oy yli 10 000 vuokra-asuntokohteen omistuksella. Kaikki mainitut konsernin yleishyödylliseen ja vapaarahoitteeseen osaan kuuluvat yhtiöt ovat emoyhtiön VVO-yhtymä Oyj:n välittömässä omistuksessa ja määräysvallassa.\nAsiassa on oikeudellisesti kysymys siitä, onko VVO Vuokra-asunnot Oy:llä ollut valituksessa esitetyin tavoin subjektiivinen oikeus hakemaansa yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämisen peruuttamiseen tilanteessa, jossa yhteisön tuoton tulouttamista arvioidaan lain 15 a §:n 2 kohdan mukaisesti kaikkien yhteisön omistamien vuokra-asuntokohteiden tultua aravalainoitetuiksi ennen vuotta 1980 ja jossa kaikki mainitut kohteet ovat vuoden 2012 loppuun mennessä vapautuneet aravarajoituslain mukaisista kohdekohtaisista rajoituksista, vai onko ARA:lle jäänyt esitetyissäkin olosuhteissa lopputuloksen suhteen erikseen tapauskohtaista harkintavaltaa aravalain 15 d §:n 3 kohdan mukaista hakemusasiaa ratkaistessaan. Toissijaisesti, mikäli ARA:lla katsottaisiin olleen asiassa tapauskohtaista harkintavaltaa, on lisäksi arvioitava sitä, onko ARA hakemuksen hylätessään ylittänyt sanotun harkintavaltansa rajat.\nArvioitaessa valituksessa esille nostettua kysymystä subjektiivisesta oikeudesta nimeämisen peruuttamiseen on aravalain 15 d §:n 3 kohdan säännöksen selvän sanamuodon perusteella ensinnäkin niin, ettei ARA ole peruuttamiseen velvoitettu, vaan peruuttamisesta päättäminen yhteisön tekemän hakemuksen johdosta jää ARA:n harkintaan. Kun mainitun lainkohdan perusteella tai aravalakia kokonaisuutena tulkiten taikka lain esitöistäkään ilmenevä huomioon ottaen ei ole toisaalta pääteltävissä, että sanottua viranomaiselle annettua harkintavaltaa olisi tarkoitettu rajoittaa miltään osin sidotuksi oikeusharkinnaksi, on harkintavallan katsottava muodostuvan tosiasialliseksi, tapauskohtaisten olosuhteiden ja aravalainsäädännön tavoitteiden huomioon ottamisen sallivaksi kokonaisharkinnaksi, jonka perusteella asiassa voidaan päätyä harkintavallan rajoissa eri lopputuloksiin. Harkintavallan käyttöä ohjaavat hallinnon yleiset oikeusperiaatteet ja perusoikeusmyönteisen tulkinnan periaate. Kansallisen lainsäädännön soveltamistilanteissa on lisäksi otettava huomioon ylikansallisesta oikeudesta mahdollisesti juontuvat tulkintavaikutukset. Hallinto-oikeus katsoo siten, ettei VVO Vuokra-asunnot Oy:lle ole yhtiön esittämissäkään olosuhteissa muodostunut subjektiivista oikeutta hakemaansa nimeämisen peruuttamiseen. Jäljelle jää kysymys siitä, onko ARA käyttänyt harkintavaltaansa ja siten julkista valtaa hallinnon lainalaisuuden periaatteen rajoissa yhtiön hakemuksen evätessään.\nSaadun selvityksen mukaan VVO-konsernissa on tehty strategialinjaus, jonka mukaan konsernin vapaarahoitteisten asuntokohteiden liiketoiminta on tarkoitettu keskittää tätä varten perustettuun VVO Kodit Oy:hyn. Linjauksen mukaisesti VVO Kiinteistökehitys Oy:n jakautumisessa muodostuneiden yhtiöiden on suunniteltu luopuvan yleishyödyllisestä asemastaan ja sulautuvan VVO Kodit Oy:hyn osaksi sen liiketoimintaa. VVO Kiinteistöt Oy:n osalta mainittu menettely on saatettu ARA:n suostumuksella päätökseensä vuoden 2010 kuluessa. VVO Vuokra-asunnot Oy on vuoden 2012 aikana pyrkinyt osaltaan vapautumaan yleishyödyllisyyden vaatimuksista. Hallinto-oikeus toteaa tältä osin, että VVO Kiinteistöt Oy ja VVO Vuokra-asunnot Oy ovat olleet toisiinsa nähden sinällään samankaltaisessa tilanteessa. Kuitenkin olosuhteet konsernitasolla ovat VVO Kiinteistöt Oy:n nimeämistä koskevan peruuttamispäätöksen myötä muuttuneet eikä sanotun ARA:n kesäkuussa 2010 tekemän päätöksen ole katsottava sellaisenaan luoneen oikeutettuja odotuksia konsernin muille yhtiöille. Yhdenvertaisen kohtelun periaate ei siten ole ollut esteenä VVO Vuokra-asunnot Oy:n hakemuksen hylkäämiselle.\nMuilta osin ARA on tuonut päätösharkinnassaan esille sen, että VVO Vuokra-asunnot Oy:n hakemuksen hyväksymisen myötä konsernin yleishyödyllisestä osiosta siirtyisi konsernin vapaarahoitteeseen osioon yhteensä yli 7 500 vuokra-asuntoa, kun otetaan huomioon VVO Kiinteistöt Oy:n osalta aikaisemmin tehty nimeämisen peruuttamispäätös. ARA on pitänyt siirtyvää määrää huomattavana ja sen yhteisvaikutuksia merkittävänä. Hallinto-oikeus katsoo, että mainitulle kohteiden määriä koskevalle tiedolle on ollut tarkoituksenmukaista antaa päätösharkinnassa painoarvoa siitäkin huolimatta, että konsernin yleishyödylliseen osaan edelleen jäisi edellä selvitetyin tavoin siirtyvään määrään nähden moninkertainen määrä vuokra-asuntokohteita. Tilanne on ollut lisäksi se, että VVO Kiinteistöt Oy ja VVO Vuokra-asunnot Oy ovat hakeneet nimeämisen peruuttamista toisiinsa nähden ajallisesti lähekkäin ja kummassakin tapauksessa välittömästi aravarajoituslain mukaisten kohdekohtaisten rajoitusten päättymisen jälkeen. Aravalain muuttamista koskevissa lain esitöissä on yhtäältä korostettu yhteisön omaa valinnan vapautta noudattaa yleishyödyllisiä toimintaperiaatteita ja toisaalta painotettu yhteisön omistamien ja valtion tuen avulla rakennettujen vuokra-asuntojen käyttötarkoituksen säilyttämistä senkin jälkeen, kun kohteet ovat vapautuneet käyttö- ja luovutusrajoitusten piiristä. Erityisesti on tuotu esille se, ettei mahdollisimman suuren myyntivoiton tavoittelu rajoituksista vapautuneista kohteista voi sisältyä yleishyödyllisyyden toimintaperiaatteisiin. Lain esitöistä ilmenevät näkökulmat ovat siten jossakin määrin ristiriidassa keskenään, mikä hallinto-oikeuden käsityksen mukaan osaltaan korostaa viranomaisohjauksen merkitystä yleisiä ja yhtäläisiä linjauksia aravalainsäädännön soveltamistilanteisiin luotaessa. Vaikka VVO Vuokra-asunnot Oy:tä eivät koske aravalain 15 a §:n 1 momentin 3 kohdan mukaiset tuoton tulouttamista koskevat rajoitukset, yleishyödyllisyysvaatimusten pysyttäminen kuitenkin tarkoittaisi yhtiön kohdalla sitä, että sen tuottoa olisi edelleen käytettävä konsernin sosiaalisen asuntotuotannon rahoitukseen lain 15 a §:n 2 momentissa tarkemmin säädetyin tavoin. Tämä tukee sosiaalisen asuntotuotannon tarpeita ja vastaa lain tarkoitusta. Laista ei sen sijaan seuraa, että yleishyödylliseksi nimetyn yhteisön edellytettäisiin omistavan kohdekohtaisten rajoitusten alaisia asuntoja.\nValituksessa esitetyn vaihtoehtoisen toimintatavan mallin, jossa hakijayhtiö myisi omistamiaan vuokra-asuntokohteita VVO Kodit Oy:lle markkinahintaan, ei ole sellaisenaan katsottava merkitsevän hakuperustetta, jonka sivuuttaminen lopulta johtaisi tarkoitussidonnaisuuden tai suhteellisuusperiaatteen vastaiseen lopputulokseen nimeämisen peruuttamisedellytyksiä yleishyödyllisyyden vaatimusten kannalta arvioitaessa. Yleishyödylliseksi yhteisöksi nimetyn yhtiön tosiasiallista menettelyä arvioidaan viime vaiheessa yleishyödyllisyysvaatimusten noudattamiseen liittyvien valvontatoimien kautta. VVO Vuokra-asunnot Oy on ollut koko toimintansa ajan oikeutettu yleishyödyllisyydestä juontuviin etuihin ja oikeuksiin sekä velvoitettu toimimaan yleishyödyllisyyden vaatimusten edellyttämällä tavalla. Tässä tilanteessa toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöstä kieltäytyä nimeämisen peruuttamisesta ei voida pitää välittömänä puuttumisena hakijayhtiön perusoikeuksiin tai muutoin perustuslaissa turvattujen oikeuksien loukkauksena. Hakemusasia on sen sijaan voitu ARA:n menettelemällä tavalla suhteuttaa konsernin kokonaistilanteeseen ja aravalainsäädännön tavoitteisiin. Myöskään unionin oikeudesta ei ole johtunut estettä ratkaista asia ARA:n päätöksestä ilmenevällä tavalla. Hakemuksen johdosta tehty ratkaisu ei toisaalta edes merkitse sitä, että hakijayhtiön asemaa yleishyödyllisenä yhteisönä ei voitaisi arvioida myöhemmin uudelleen.\nEdellä todettujen seikkojen valossa hallinto-oikeus katsoo, ettei ARA:n kielteinen päätös nimeämisen peruuttamishakemukseen ole vastoin aravalain säännöksiä taikka muodostu hallinnon lainalaisuusvaatimuksen tai yleisten oikeusperiaatteiden vastaiseksi. ARA:n ei ole siten katsottava ylittäneen sille kuuluvan harkintavaltansa rajoja VVO Vuokra-asunnot Oy:n hakemuksen hylätessään. Kun ARA on lisäksi perustellut päätöksensä lain edellyttämällä tavalla, ei ARA:n valituksenalaista päätöstä ole valituksen johdosta syytä muuttaa.\nAsian lopputulokseen nähden ei ole kohtuutonta, että valittajat pitävät oikeudenkäyntikulunsa asiassa vahinkonaan.\nHallintolainkäyttölaki 6 ja 74 §\nHallintolaki 6, 44 ja 45 §\nAsian ovat ratkaisseet hallinto-oikeuden jäsenet Outi Niemi, Heikki Mauno ja Vesa Heikkilä, joka on myös esitellyt asian.\nVVO Vuokra-asunnot Oy, VVO-yhtymä Oyj ja VVO Kodit Oy ovat yhteisessä valituksessaan ensiksi vaatineet, että korkein hallinto-oikeus hyväksyy VVO Kodit Oy:n asianosaisaseman tai hyväksyy yhtiön väliintulija-aseman ja tutkii sen valituksen.\nYhtiöt ovat pääasian osalta vaatineet, että korkein hallinto-oikeus kumoaa hallinto-oikeuden ja ARA:n päätökset ja hyväksyy VVO Vuokra-asunnot Oy:n hakemuksen sekä peruuttaa yhtiön yleishyödylliseksi asuntoyhteisöksi nimeämisen tai palauttaa asian ARA:lle uudelleen käsiteltäväksi hakemuksen hyväksymiseksi. Yhtiöt ovat vielä vaatineet, että asiassa toimitetaan suullinen käsittely ja että ARA velvoitetaan korvaamaan yhtiöiden yhteiset oikeudenkäyntikulut täysimääräisesti hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa.\nYhtiöt ovat valituksensa perusteluina esittäneet muun ohella seuraavaa:\nVVO Kodit Oy:n asianosaisasema\nVVO Kodit Oy:n tehtävä koko VVO-konsernin rahoituksesta keskitetysti huolehtivana yhtiönä on nykyajan rahoitukselle asettamien vaatimusten mukaista. Sen myötä VVO Kodit Oy:n asianosaisasemaa merkitsevä intressi rinnastuu täysin VVO-yhtymä Oyj:n intressiin. Se, että kohdekohtaisista rajoituksista vapautunutta vuokra-asuntokantaa on siirretty ja on edelleen tarkoitus siirtää VVO Kodit Oy:hyn sellaisia vuokra-asuntokohteita omistavia yhtiöitä siihen fuusioimalla, ei suinkaan tarkoita kohdekohtaisista rajoituksista vapautuneiden kohteiden myymistä edelleen myyntivoittojen saamiseksi. Päinvastoin, tämän järjestelyn tarkoituksena on kohdekohtaisista rajoituksista vapautuneiden vuokra-asuntokohteiden vuokraamista vuokra-asuntoina koskevan pitkäjänteisen toiminnan harjoittamisen jatkaminen, vuokra-asuntokannan hoitaminen ja hallinnoiminen mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tavalla sekä sen mahdollistaminen, että vuokra-asuntokohteita pystytään käyttämään koko konsernin keskitetysti hoidettavan ja mahdollisimman edullisin ehdoin hankittavan rahoituksen vakuutena ilman niiden vakuusarvoon haitallisesti vaikuttavia rajoituksia.\nVVO Kodit Oy:n todellinen intressi samastuu VVO-yhtymä Oyj:n ja koko konsernin intressiin.\nNimeämisen peruuttamista koskeva hakemus tulee ratkaista oikeusharkinnalla. Yleishyödyllisyyssäännösten esityöt osoittavat lainsäätäjän tarkoituksena nimenomaan olleen, että nimeämisen peruuttamisen hakijalla on subjektiivinen oikeus nimeämisen peruuttamiseen, kun hakijayhteisö on maksanut takaisin kaikki aravalainansa, minkä seurauksena valtion tuki on kokonaan lakannut, ja yhteisön omistamat kaikki vuokra-asuntokohteet ovat vapautuneet aravarajoituslain mukaisista kohdekohtaisista rajoituksista.\nNimeämisen peruuttamista koskevan hakemuksen hylkääminen merkitsee, että hakijayhtiö määrätään jäämään määräämättömäksi ajaksi yhtiön tahdon ja etujen vastaisesti yhtiön elinkeinotoimintaa vakavasti ja laajasti rajoittavien ja haittaavien yleishyödyllisyyssäännöksiin perustuvien rajoitusten alaiseksi.\nKun VVO Vuokra-asunnot Oy:n omistamien vuokra-asuntokohteiden kohdekohtaiset rajoitukset ovat lakanneet, eivät mitkään yhtiön omistamat vuokra-asunnot ole enää enimmäisvuokran määritystä eivätkä asukasvalintaa koskevien aravarajoituslakiin perustuvien rajoitusten alaisia. Kun yhtiön asuntojen vuokranmääritys ja asukasvalinta ovat vapaita, VVO Vuokra-asunnot Oy:n nimeämisen peruuttamisella ei ole nykyisten eikä tulevien asukkaiden kannalta mitään merkitystä.\nARA:n tulkinta aravalain 15 d §:n 3 momentista ja pyrkimys estää irrottautuminen yleishyödyllisyysrajoitusten alaisuudesta voi johtaa siihen, että yleishyödyllisyysrajoitusten voimassaolo jatkuu niin kauan kuin konsernin yleishyödylliseen osioon kuuluvalla yhdelläkin yhtiöllä on yksikin kohdekohtaisten rajoitusten alainen vuokrakohde. ARA voisi lisäksi kaikkien kohdekohtaisten rajoitusten lakattuakin evätä hakemukset nimeämisen lakkaamisesta milloin minkäkinlaisilla perusteilla vedoten tarkoituksenmukaisuusharkinnan käyttämiseen. ARA:lla voi olla oikeus evätä nimeämisen peruutushakemus vain, jos yhteisöllä on edelleen aravalainoja tai niiden takaisinmaksamisesta huolimatta kohdekohtaisten rajoitusten alaista omaisuutta.\nKysymys vastuun kantamisen vaarantumisesta taloudellisiin vaikeuksiin joutuneista vuokrataloista ei ole relevantti VVO Vuokra-asunnot Oy:n eikä liioin muiden VVO-konsernin yleishyödylliseen osioon kuuluvien yhtiöiden kannalta. VVO-konsernin yhtiöillä ei ole taloudellisiin vaikeuksiin joutuneita vuokrataloja. VVO Vuokra-asunnot Oy:n nimeämisen peruuttaminen ei aiheuta 16 a §:n 1 momentin 5 kohdassa mainittua vastuun kantamisen vaarantumista taloudellisiin vaikeuksiin joutuneista yhtiöistä liioin siksi, että kaikkien VVO-konserniin kuuluvien yhtiöiden taloudellinen asema on vahva ja vakaa ja ne kukin ovat täysin kykeneviä yksin kantamaan vastuun kaikista omistamistaan vuokrataloista silloinkin, jos joku niistä vastaisuudessa joutuisi taloudellisiin vaikeuksiin. Tämä kysymys on faktakysymys, johon on mahdollista kohdistaa todistelua.\nARA on antanut 23.6.2010 VVO Kiinteistöt Oy:n nimeämisen peruuttamishakemukseen hyväksyvän päätöksen. VVO Kiinteistöt Oy:n ja VVO Vuokra-asunnot Oy:n oikeustosiseikat, joiden perusteella nimeämisen peruuttaminen on ratkaistava, ovat oleellisesti samanlaiset. Hallinto-oikeus on päätöksensä perusteluissa katsonut, että tällä seikalla ei tarkoituksenmukaisuusharkinnan yhteydessä ole sellaista merkitystä, että se antaisi VVO Vuokra-asunnot Oy:lle perustellun oikeuden vedota aikaisemmin tehtyyn vastakkaiseen päätökseen. Kun päätöksen kuitenkin tulisi perustua lakiin sidottuun oikeusharkintaan, saa tämä aikaisempi vastakkainen päätös yhdenvertaisuusperiaatteen kautta VVO Vuokra-asunnot Oy:n nimeämisen peruuttamista koskevan hakemuksen hyväksymistä tukevan merkityksen.\nAravalain 15 a §:n 1 momentin 4 kohta ja 2 momentti mahdollistavat VVO Vuokra-asunnot Oy:tä koskevan vaihtoehtoisen järjestelyn, jolla kyseisten säännösten sallimalla tavalla voitaisiin päätyä samaan lopputulokseen kuin yhtiön nimeämisen peruuttamisen ja yhtiön sitä seuraavan VVO Kodit Oy:hyn sulautumisenkin tuloksena. Lain 15 a §:n 1 momentin 4 kohta sallii näet yhtiön vaikkapa kaikkien kohdekohtaisista rajoituksista vapautuneiden vuokra-asuntokohteiden myymisen VVO Kodit Oy:lle, koska sen toimialaan kuuluu vuokra-asuntojen tarjoaminen. Tästä aiheutuisi kuitenkin konsernissa suuruusluokaltaan merkittävät varainsiirtoverot, jotka konserni siten menettäisi vaihtoehtoisen järjestelyn seurauksena.\nVaihtoehtoisenjärjestelymahdollisuuden olemassaolo osoittaa nimeämisen peruuttamishakemuksen hylkäämisen perustuvan keinotekoisille sekä suhteellisuusperiaatetta ja tarkoitussidonnaisuuden periaatetta rikkoville perusteille, mikä osaltaan puoltaa VVO Vuokra-asunnot Oy:n hakemuksen hyväksymistä.\nHallinto-oikeus on päätöksensä perusteluissa tarkoituksenmukaisuusharkinnan yhteydessä katsonut, että tällä vaihtoehtoisella järjestelymahdollisuudella ei ole merkitystä yhtiön nimeämisen peruuttamishakemusta arvioitaessa. Kun päätöksen kuitenkin tulisi perustua lakiin sidottuun oikeusharkintaan, tukee tämä vaihtoehtoinen järjestelymahdollisuus suhteellisuusperiaatteen ja tarkoitussidonnaisuuden periaatteen kautta VVO Vuokra-asunnot Oy:n nimeämisen peruuttamista koskevan hakemuksen hyväksymistä.\nSosiaalisen asuntotuotannon tukemisessa on kysymys valtiontuesta. Tukien tulee täyttää EU:n valtiontukisäännösten asettamat edellytykset, joten ehtojen tulee olla täsmällisesti, kattavasti ja sitovasti säänneltyjä. Tarkoituksenmukaisuusharkinnalle ei jää sijaa, ja hallintopäätöksissä joudutaan tukeutumaan sidottuun oikeusharkintaan.\nARA on lausunnossaan esittänyt muun ohella seuraavaa:\nARA:n toimivalta ja tehtävät yleishyödyllisyyttä koskevissa asioissa on määrätty aravalaissa sekä laissa vuokra-asuntolainojen ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta (604/2001, jäljempänä korkotukilaki), jota siirtymäsäännöksen mukaan sovelletaan myös ennen lain voimaantuloa nimettyihin yleishyödyllisiin yhteisöihin.\nYleishyödyllisillä yhteisöillä on ollut oikeus nimeämisensä peruuttamiseen vain yleishyödyllisyyssäännösten voimaan tullessa. Siirtymäajan jälkeen peruuttaminen yhteisön omasta hakemuksesta on tarkoitettu jättää ARA:n harkintaan. Tätä osoittaa esimerkiksi se, että käyttö- ja luovutusrajoituksista vapauttamisen perusteet on määritelty laissa aravarajoituslain muuttamisesta (735/2004), mutta tässäkään yhteydessä ei katsottu tarpeelliseksi puuttua yhteisön hakemuksesta tapahtuvaan nimeämisen peruuttamiseen.\nYleishyödyllinen asema ei nimenomaan edellytä, että asunnot olisivat aravarajoituslain tai korkotukilain mukaisten käyttö- tai luovutusrajoitusten alaisia. Yleishyödyllistä toimintaa voidaan jatkaa kohteittaisten rajoitusten päättymisen jälkeenkin, vapautuneita asuntoja voidaan vuokrata edelleen vapaasti määräytyvällä vuokralla, käyttää niitä vakuutena uusia ARA-asuntoja rakennettaessa ja vanhaa asuntokantaa korjattaessa tai tarvittaessa myydä osan niistä uudis- ja perusparannushankkeiden rahoittamiseksi.\nYleishyödylliseksi nimetyt ja valtion tuen saantiin oikeutetut ovat erityisiä ja etuoikeutettuja yhteisöjä, joita koskevat vastaavasti etujen saamisesta johtuvat velvollisuudet ja rajoitukset. Näiden yhteisöjen asemaa arvioitaessa tulisi lähtökohtana olla niiden erityisluonne eikä ensisijaisesti liiketoiminnan vapaus ja voiton maksimointi.\nKohtuuhintaisista vuokra-asunnoista on pulaa kasvukeskuksissa, varsinkin pääkaupunkiseudulla. ARA pitää tärkeänä, että mahdollisimman suuri osa VVO-konsernin omistamista, valtion tuella hankituista asunnoista säilyisi edelleen kohtuuvuokraisina vuokra-asuntoina pienituloisten asunnontarvitsijoiden saatavilla.\nTunnusomaista yleishyödyllisyydelle pitäisi olla toiminnan yhteiskunnallinen tarkoitus. Toiminta ei voi olla täysin markkinaehtoista eikä perustua mahdollisimman suuren voiton tavoitteluun. Yleishyödylliseksi hakeutuminen on ollut vapaaehtoista ja se on perustunut tarpeeseen ja tahtoon tuottaa sosiaalisin perustein vuokrattavia asuntoja. Nimeäminen on myös etuoikeus, johon on liittynyt monia hyötyjä vapaarahoitteisella sektorilla toimimiseen verrattuna. Se on ollut ja on edelleen edellytyksenä valtion tuen saantiin. Näin yleishyödyllisyys on turvannut jatkuvan rakentamisen myös laskusuhdanteiden aikana ja huomattavan asuntovarallisuuden hankkimisen pienellä, alle 10 prosentin omarahoitusosuudella. Valittajien omaisuus on rakennettu aikana, jolloin asuntotuotantoon oli saatavissa hyvin niukasti muuta rahoitusta kuin valtion varoista myönnetyt asuntolainat.\nYleishyödyllisyyssäännöksiä sovelletaan aravalain 15 b §:n nojalla konserneissa niin, että yhtenä kokonaisuutena käsitellään yleishyödyllisiksi nimettyjä ja myös nimeämättömiä yhteisöjä, jos ne omistavat rajoitusten alaisia asuntoja. Valittajat eivät ole kiinnittäneet mitään huomiota velvollisuuteensa toimia yleishyödyllisyyssäännösten mukaan myös koko konsernin tasolla.\nARA:n päätös 23.6.2010, jolla on peruutettu VVO Kiinteistöt Oy:n nimeäminen yleishyödylliseksi yhteisöksi, on perustunut siihen, että VVO Kiinteistöt Oy:n omistamat kohteet oli lainoitettu ennen 1.1.1980 eikä niiden tuoton tuloutus omistajilleen ole ollut yleishyödyllisyyssäännösten perusteella samalla tavalla rajoitettua kuin uudempien kohteiden. Myöskään asuntojen määrän suhteessa konsernin yleishyödylliseen osioon jääviin asuntoihin ei katsottu vaarantavan vastuun kantamista konsernin muista vuokra- tai asumisoikeuskohteista.\nAsia ei koske VVO Kodit Oy:n oikeutta, etua eikä velvollisuutta, eikä sillä voi olla asianosaisen asemaa.\nSuullisen käsittelyn toimittaminen ei ole tarpeen.\nARA on kiistänyt valittajien esittämän vaatimuksen oikeudenkäyntikulujen korvaamisesta perusteettomana. Oikeudenkäynti ei ole aiheutunut ARA:n virheestä eikä tässä tapauksessa ole kohtuutonta, että valittajat vastaavat itse kuluistaan.\nYleishyödylliseksi nimeämisen merkitys ja sen peruuttaminen sekä asiaa koskevien säännösten tulkinta on koko arava- ja korkotukijärjestelmän kannalta ensiarvoisen tärkeää. Korkeimman hallinto-oikeuden tulee hylätä valitus.\nVVO Vuokra-asunnot Oy asiakumppaneineen on antanut vastaselityksen, jonka johdosta ARA on vielä antanut lausunnon ja VVO Vuokra-asunnot Oy asiakumppaneineen vastaselityksen.\n2. Korkein hallinto-oikeus on tutkinut valituksen siltä osin kuin siinä on vaadittu asianosaisaseman myöntämistä VVO Kodit Oy:lle. Hallinto-oikeuden päätöstä ei muuteta.\n3. Korkein hallinto-oikeus on tutkinut VVO Vuokra-asunnot Oy:n ja VVO-yhtymä Oyj:n valituksen. Hallinto-oikeuden ja Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen päätökset kumotaan ja asia palautetaan Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskukselle uudelleen käsiteltäväksi.\n4. Valittajien oikeudenkäyntikulujen korvaamista koskeva vaatimus hylätään.\nHallintolainkäyttölain 37 §:n 1 momentin mukaan asian selvittämiseksi toimitetaan tarvittaessa suullinen käsittely. Kun otetaan huomioon perusteet, joiden vuoksi yhtiöt ovat pyytäneet suullisen käsittelyn toimittamista, selvitys, jota ne ovat ilmoittaneet siinä esittävänsä, sekä asiakirjoista saatava selvitys, suullisen käsittelyn toimittaminen ei ole tarpeen asian selvittämiseksi.\n2. VVO Kodit Oy:n asianosaisasema\nHallinto-oikeuden on ratkaisustaan ilmenevien perustelujen ja siinä mainittujen lainkohtien nojalla tullut jättää VVO Kodit Oy:n osalta valitus tutkimatta. Tämän vuoksi hallinto-oikeuden päätöksen muuttamiseen ei sanotulta osin ole perusteita.\nAravalain 15 §:n mukaan vuokra-aravalaina voidaan myöntää muun muassa\n3) yhteisölle, joka täyttää lain 15 a §:ssä tarkoitetut edellytykset ja jonka valtion asuntorahasto on tämän nojalla nimennyt; sekä\n4) sellaiselle osakeyhtiölle tai asunto-osakeyhtiölle, jossa jollakin tai joillakin 15 §:n 1‒3 kohdassa tarkoitetuista yhteisöistä on välitön kirjanpitolain 1 luvun 5 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu määräysvalta.\nAravalain 15 a §:n mukaan lain 15 §:n 3 kohdassa tarkoitetun yhteisön sekä sellaisen yhtiön, jossa yhteisöllä on kirjanpitolain 1 luvun 5 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu määräysvalta, on täytettävä seuraavat edellytykset ja toimittava niiden mukaisesti:\n4) yhteisö luovuttaa aravarajoituslain (1190/1993) mukaisista käyttö- ja luovutusrajoituksista vapautuvia asuntoja tai niiden hallintaan oikeuttavia osakkeita taikka osuuksia vain asunnossa asuvalle vuokralaiselle taikka yhteisölle, jonka toimialaan kuuluu vuokra-asuntojen tarjoaminen; muulle kuin edellä mainituille voidaan asuntoja, osakkeita tai osuuksia luovuttaa, jos kyseisen tyyppisillä vuokra-asunnoilla ei ole kysyntää alueella taikka jos on muu painava syy myydä joitakin niistä;\n6) yhteisö ei ota muita kuin pykälän 1 kohdassa tarkoitettuun toimintaan liittyviä riskejä, ei anna lainaa muulle kuin lain 15 b §:ssä tarkoitetulle yhteisölle, eikä anna vakuutta muun kuin 15 b §:ssä tarkoitetun yhteisön velvoitteesta paitsi, jos on kyse lainasta, jonka samaan konserniin kuuluva yhteisö ottaa ja sijoittaa 15 b §:ssä tarkoitetun yhteisön vuokra-asuntojen hankkimiseen tai rakennuttamiseen;\nAravalain 15 b §:n mukaan sovellettaessa lain 15 a §:ssä tarkoitettuja edellytyksiä konsernissa käsitellään yhtenä kokonaisuutena lain 15 §:n 3 kohdassa tarkoitettua yhteisöä ja sen kanssa samaan konserniin kuuluvia:\n2) yhteisöjä, joilla on aravavuokra-asuntojen ja aravavuokratalojen käytöstä, luovutuksesta ja omaksi lunastamisesta annetun lain mukaisten käyttö- ja luovutusrajoitusten alaisia asuntoja tai niiden hallintaan oikeuttavia osakkeita;\n4) yhteisöjä, joilla on asumisoikeusasunnoista annetussa laissa (650/1990) tarkoitettuja asuntotuotantolain (247/1966) 6 §:n 1 momentin 8 kohdan, aravalain 21 §:n tai asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain 1205/1993) 3 §:n taikka vuokra- ja asumisoikeustalolainojen korkotuesta annetun lain (604/2001) 20 §:n nojalla lainoitettuja asuntoja tai niiden hallintaan oikeuttavia osakkeita edellyttäen, että asunnot tai osakkeet ovat asumisoikeusasunnoista annetun lain mukaisten käyttö- ja luovutusrajoitusten alaisia.\nAravalain 15 d §:n mukaan valtion asuntorahasto voi peruuttaa lain 15 §:n 3 kohdassa tarkoitetun yhteisön nimeämisen, jos:\nVVO-konsernin emoyhtiö on VVO-yhtymä Oyj, jota ei ole nimetty aravalainsäädännön mukaiseksi yleishyödylliseksi yhteisöksi.\nVVO Vuokra-asunnot Oy on syntynyt konsernissa totetutettujen yritysjärjestelyjen seurauksena ja on jatkuvuusperiaatteen mukaisesti tullut nimetyksi yleishyödylliseksi yhteisöksi. Kaikkien VVO Vuokra-asunnot Oy:lle tulleiden kohteiden aravarajoituslain mukaiset käyttö- ja luovutusrajoitukset ovat päättyneet vuoden 2012 loppuun mennessä.\nAsiassa on kysymys siitä, millä edellytyksillä VVO Vuokra-asunnot Oy:n yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeäminen voidaan yhtiön hakemuksesta peruuttaa.\nAravalain 15 d §:n 3 kohdan mukaan Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus voi peruuttaa yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämisen nimetyn yhteisön hakemuksesta. Laissa tai lain esitöissä ei ole esitetty, millä edellytyksillä nimetyn yhteisön nimeämisen peruuttamista koskeva hakemus voidaan hyväksyä. Lain sanamuodosta voidaan sinänsä päätellä, että ARA:lla on yhteisön peruuttamishakemusta käsitellessään harkintavaltaa. Näin ollen yleishyödyllisellä yhteisöllä ei ole ehdotonta oikeutta saada yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämistä peruutetuksi.\nAravalainsäädännön mukaiset edut voidaan myöntää vain yleishyödylliselle yhteisölle, joka täyttää laissa säädetyt vaatimukset ja joka on nimetty yleishyödylliseksi yhteisöksi. Jos nimetty yhteisö ei enää täytä edellytyksiä tai toimii niiden vastaisesti, sen nimeäminen voidaan peruuttaa. Nimeämisen peruuttamisesta seuraa, että yhteisö ei voi enää saada lainsäädännössä tarkoitettuja etuja. Nimeämisen peruuttamisesta johtuu näissä tilanteissa yhteisölle epäedullisia seurauksia.\nYleishyödylliselle yhteisölle on kuitenkin lainsäädännössä annettu mahdollisuus itse hakea nimeämisen peruuttamista. Lähtökohtana tulee siten olla, että nimeäminen voidaan tällöin peruuttaa myös muissa kuin niissä tilanteissa, joissa yhteisö on rikkonut säännöksiä ja peruuttaminen tapahtuu viranomaisen aloitteesta.\nARA on hylännyt 7.11.2012 tekemällään päätöksellä VVO Vuokra-asunnot Oy:n hakemuksen yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämisen peruuttamisesta perustellen päätöstään sillä, että VVO Vuokra-asunnot Oy:n nimeämisen peruuttaminen johtaisi siihen, että asunnoista saatavaa tuottoa tai realisointituloa ei enää käytettäisi yleishyödylliseen osioon kuuluvien kohteiden rakentamiseen tai kunnossapitoon. Edelleen perustelujen mukaan hakemuksessa ei ollut esitetty sellaisia erityisiä perusteita, jotka puoltaisivat nimeämisen peruuttamista, kun otettiin huomioon päätöksessä mainittujen säännösten tarkoitus, peruuttamisen ilmeiset seuraukset ja hakijan omistamien asuntojen huomattava määrä.\nARA:n päätöksen perusteluissa viitataan erityisiin perusteisiin nimeämisen peruuttamista koskevan hakemuksen hyväksymiselle. Aravalain 15 d §:n 3 momentin sanamuodosta, lain esitöistä tai ARA:lle kuuluvasta harkintavallasta ei voida johtaa tällaista vaatimusta. Hakemuksen hylkääminen ei myöskään voi perustua siihen, että asunnoista saatavaa tuottoa ja realisointituloa ei käytettäisi konsernin yleishyödylliseen osioon kuuluvien kohteiden rakentamiseen ja kunnossapitoon sen jälkeen kun hakijayhtiötä koskevat rajoitukset ovat päättyneet.\nEdellä olevan perusteella VVO Vuokra-asunnot Oy:n yleishyödylliseksi yhteisöksi nimeämisen peruuttamista koskevaa hakemusta ei ole voitu hylätä ARA:n eikä hallinto-oikeuden päätöksissä mainituilla perusteilla. Tämän vuoksi hallinto-oikeuden ja ARA:n päätökset on kumottava ja asia palautettava ARA:lle uudelleen käsiteltäväksi.\nAsian laatuun nähden ja kun otetaan huomioon hallintolainkäyttölain 74 §, valittajille ei ole määrättävä maksettavaksi korvausta oikeudenkäyntikuluista hallinto-oikeudessa eikä korkeimmassa hallinto-oikeudessa.\nAsian ovat ratkaisseet presidentti Pekka Vihervuori sekä hallintoneuvokset Matti Halén, Eila Rother, Hannele Ranta-Lassila ja Alice Guimaraes-Purokoski. Asian esittelijä Kari Nieminen.


shalom.fi - Sivu 5 - Toivottakaa rauhaa Jerusalemille, menestykööt ne, jotka sinua rakastavat.\nIsrael on Ainoa juutalainen valtio\nJuutalaisuus on monella tavalla erityinen uskonto. Se on vanhimpia monoteistisia uskontoja. Se on kirjauskonto, joka on kahden muun suuren kirjauskonnon, kristinuskon ja islamin, taustalla. Juutalainen…\nRuoan tulee olla kosher eli puhdasta\nSana kosher on hepreaa ja tarkoittaa kirjaimellisesti puhdas ja kelvollinen. Juutalaisuuden mukaan suhde ruokaan on pyhä, ja sen tulee myös näkyä ruokailussa. Kosher-määräyksillä säädelläänkin elintarvikkeiden tuotantoa, ruoan…\nIsraelin kansan vaiheita ennen ajanlaskun alkua\n2000 Patriarkkojen aika 1900 Abraham ( 1Moos 12-25) 1800 Iisak 1700 Jaakob ja Joosef (1. Moos 27-50) 1600- Egyptin orjuus (2 Moos 1) 1300 Mooses,…\nJyrki ja Mia Valkeakari opettavat Israelin maalta: Länsirannan alue Israelissa on keskeisellä paikalla Jumalan suunnitelmassa, kun hän palauttaa maan päälle Israelin kuningaskunnan. Raamattu lupaa, että…\nTiedämme, että Jerusalem on raamatun mukaan juutalaisuuden ja kristinuskon pyhä kaupunki. Mutta tiedämmekö millä perusteella se on islamin uskon pyhä kaupunki? Usein Jerusalem hyväksytään automaattisesti…


Marplen Koti: We still here\nRakennettu jo vuodesta 2009\nJotain pientä täällä välillä tapahtuu.\nOllaan saatu esimerkiksi vihdoin peili eteisen ja olohuoneen väliseen seinään.\nJa pienet kuvahyllyt portaisiin.\n(Ohessa taitavasti molemmat samassa kuvassa)\nTämä tosin tapahtui jo viime vuoden kesällä.\nSamalla vaihdoin vessanpöntön kannen punaiseksi (edellinen hajosi ja aattelin että mikäpäjottei).\nViime kesänä ehdittiin käydä myös asuntomessuilla, tuossa vieressä Seinäjoella kun oli. Tosin viimetingassa viimeisellä viikolla. Noh, hienoja kuvia otin ja unohdin päivitellä blogiin. Korjataan virhe välittömästi, kun seuraaviin messuihinkin on vielä muutama viikko aikaa (Mikkelissä, alkaa 14.7.2017).\nSilmiin osui myös tällä kerralla kuinka käsitöitä oli käytetty sisustuksessa.\nPerinteisesti liinana ja rahin päällysteenä\nVirkattu matto pesuhuoneessa, nuo pienet vanhat pikkuliinat ovat ihanat ja ilmeisesti pyyhekin itsetehty? Tai sitten ei, vaikea enää sanoa, en muista.\nTämä huone oli pyhitetty käsitöille, kuvassa näkyvän keltaisen virkatun maton, ryijyn, peiton ja ompelukoneen lisäksi sieltä löytyi mattopuut. Käsityöläisen taivas (josta puuttui vielä vain ne lankalaatikkopinot ja/tai kankaita täynnä oleva kaappi).\nSeinillä oli paljon käsitöitä, tulossa muotiin? Tai oli tulossa muotiin.\nPeitto kuitenkin upeasti tehty! Näyttää virkatulta, mutta on kudottu puilla. Aivan sairaan hieno!\nToinen asia mistä tykkäsin, oli monesta lastenhuoneesta löytyneet puolapuut ja renkaat.\nNäitä löytyy ihan avainlipputuotteina, eli kotimaista tuotantoa! Esimerkiksi Suomen Voimistelutuote tekee.\nHuomatkaa myös keppihevoset.\nIhastuin myös jokaiseen vanhaan kalusteeseen.\nNiihin joissa näkyi eletty elämä.\nNe jotka olivat kuin juuri pakasta vedetyt.\nJa niihin jotka oli uudelleen maalattu\nHyvä huonekalu kestää sekä toiminnallisesti että myös ulkonäöllisesti aikaa\nJa lisäksi ollaan vähän puutarhaa tehty.\nEi mitään hienoa eikä suunnitelmallista, mutta vähän jotain.\nKasvihuoneen vei myrsky 2016 (vai oliko se jo 2015? Nää vuodet kiitää niin vauhdilla) keväällä, joten sen jälkeen ollaan oltu kasvihuoneetta. Tänä vuonna on uusi, pienempi, sellainen kaareva.\nMuutaman puun olen lisännyt ja muutama puu on heittänyt henkensä. Pari marjapensastakin on tullut lisää, tyrnejäkin kolme. Ja niistä yllättäin kuoli se ainoa poika..\nMutta loppukaneetiksi vielä:\nLähettänyt Irena klo 9.35\nTunnisteet: Asuntomessut, Eteinen, Portaat, Puutarhaunelmia\nMitä muut rakentaa


Kaalinpää ja kanan sydän « MonkeyFood\nKaalinpää ja kanan sydän\nTaas pääsin Tinan kanssa keittiöön, kun valmistin pippurihedelmien kanssa samaisesta jaksosta bongattuja pikaisia broilerinfileitä sekä Ylen sivuilta löytynyttä kaalisalaattia. Kyseessä maailman simppelein ja silti herkullinen ruoka. Ohjeen yhteydessä pääsin korkkaamaan kokkiblogaajien pikkujouluissa Satujattaren paketista saamani valkosipulimurskeen, joka teki hommasta vielä nopeampaa. Kaalisalaatin tein punakaalista valkokaalin sijaan. Broilerinfileet voi muuten valmistamisen jälkeen pilkkoa myös osaksi soppaa tai mitä tahansa sörsseliä.\nBroilerinfilettä ja sassiin\nKuumenna uuni 200 asteeseen. Lado fileet vuokaan ja suolaa huolella yltympäriinsä. Valele päälle sweet chiliä ja valkosipulimurskaa, pilkottu valkosipuli käy toki myös. Uuniin ja ehkä parikymmentä minuuttia eli kunnes ovat kypsiä, ulos ja lautaselle.\nnoin neljännes kaalinpää (puna- tai valko-)\n3 rkl sitruuna- tai oliiviöljyä\nSuikaloi kaali kulhoon ja kaada etikka ja öljy perään. Mausta. Sekoittele hyvin ja jätä maustumaan kunnes pääruoka on valmis.\nItse käyn juuri nyt aivan kuumana etikkaisiin tuotteisiin enkä saa niistä kyllikseni. Onneksi jouluun kuuluvat kivasti etikkakurkut ja -punajuuret. Ajattelin myös pistää Välispiikin kuuluisia ja piknikillä testattuja valkosipulikurkkuja tulemaan, onnistuvat kuulema myös tavan kurkusta kun avomaa alkaa olla nyt vähissä.\nJa vielä julkiset kiitokset KuMun tukkutoverille kun suvaitsi ylimääräistä seuraa! Tukun hankinnoista, tai siitä villeimmästä, pian lisää.\nValkosipulikurkuista sen verran, että en ole itse koskaan niitä normikurkuitsa tehnyt, mutta epäilen vahvasti myös valkosipulisten kasvihuonekurkkujen onnistuvan! Mikseivät onnistuisi?\nHurmaavan väristä on muuten tuo punakaali 🙂\nComment by Välispiikki — 3.12.2007 @ 20.05\nMormi, armaani! 😀 En tule syyttämään vaikkei tulis yhtä upeita, ei niistä pahoja kuitenkaan voi tulla. Punakaali on oikea kaunotar, etenkin noin kiiltäessään… Atria oli sitä seefoodiakin kun yritin kokkimaiseen tapaan läjätä alle punakaalta ja päälle asettelin fileen. Ei se ehkä ihan kaikkien taiteen sääntöjen mukaan rakentunut, mutta söihän siitäki kasasta, silmät ja suu.\nComment by Ylimuuli Mukkelis — 3.12.2007 @ 21.22


- page 19 / 66\nVäestötutkimuksen menetelmien ja toimintakyvyn mittausmenetelmien kehittäminen ja tutkimusten toteuttaminen\nLähivuosien tärkein tehtävä on kehittää Turun väestötutkimuslaboratorion tutkimusohjelmaa, toimintaa ja sen ja Helsingin yksiköiden ja osastojen yhteistyötä. Turun yksikön päätehtäviä ovat väestötutkimuksien kliinisten ja laboratoriomenetelmien kehittäminen ja ylläpitäminen kaikkia KTL:ssa tehtäviä valtakunnallisia tutkimuksia varten. Toinen tärkeä kehittämiskohde on toimintakyvyn tutkimus ja mittaaminen yhdessä Helsingin yksiköiden kanssa. Henkilöstöä kehitetään kiinnittämällä työhön nuoria tutkijoita. Terveyden ja toimintakyvyn osastossa (TTO) oli vuoden 2004 alussa runsaat 110 henkilöä viidessä yksikössä. Osaston alueellistuminen alkoi Turun yksikön (väestötutkimuslaboratorio) mukana vuoden 2004 alussa, mistä alkaen 42 henkilöä (39% kaikista ja 47% vakinaisista) sijaitsee Turussa ja muut Helsingissä. Turun yksikkö muodostettiin Kelan Turun tutkimustoiminnasta, joka alkoi Turussa 1970 –luvun alussa.\nTurussa toimivan yksikön vahvuuksia ovat biokemialliset laboratorioanalyysit, kliinisfysiologiset tutkimukset, suuri varasto pitkään seurattujen henkilöiden verinäytteitä, kliiniset ja toimintakykytutkimukset. Monet niistä täydentävät merkittävästi KTL:n muualla, erityisesti Helsingissä, olevia toimintoja.\nTurun väestötutkimuslaboratoriolla on läheiset yhteydet Kelan (Petrea) ja Turun yliopistosairaalan kanssa. Yhteistyötä sekä Petrean kuntoutustoiminnan että Kelan tutkimuksen kanssa tehdään monin muodoin, myös tekemällä tutkimuksia tilattuna palveluna. Yhteistyötä Turun yliopiston kanssa on tehty kauan, joten sen jatkumisen edellytykset ovat hyvät. Kyseessä ovat monet tunnetut tutkimushankkeet, joiden laboratorioanalyysit ja jotkut muut tutkimukset tehdään VTL:ssa. Vuoden 2004 aikana on jo kehitetty toimivat yhteydet Helsingin yksiköihin, erityisesti TTO:n väestötutkimukseen ja biokemian laboratorioon sekä ETEO:on. TTO:n Helsingin yksiköiden ansiosta myös Turun yksiköllä on hyvät yhteydet terveydenhuollon keskushallintoon ja tilastokeskukseen. Turun yksikkö on ollut useiden vuosien ajan yhtenä osapuolena toteuttamassa KTL/TTO:n tutkimuksia (viimeisin Terveys 2000 –tutkimus), jotka koskevat koko maan väestöä. Työtä on aina tehty maan kaikissa osissa. Siksi on tehty myös yhteistyötä erityisesti kaikissa yliopistollisissa sairaaloissa ja lääke- ja terveystieteitä opettavissa yliopistoissa toimivien tutkijoiden kanssa. Kenttätyössä on ollut mukana henkilökuntaa maan kaikilta alueilta. Terveys 2000 –tutkimuksen tulosten pohjalta valmistellaan parhaillaan kymmeniä väitöskirjoja Helsingin, Turun, Tampereen, Kuopion ja Oulun yliopistoissa Helsingissä toimivien senioritutkijoiden johdolla. C:\_Documents and Settings\_takailpo\_Local Settings\_TeamWARE\_T\_M\_V3\_loppuraportti5.doc\nPage last viewedWed Jan 18 04:09:15 UTC 2017


Jokivarren Maaretta: Saimaan sineä ja kotirannan kevättulvaa\nLähettänyt maaretta klo 20.08\nHienoista tunnelmista olette saaneet nauttia ja kyllä Savonlinnakin on hieno paikka - nimenomaan kesällä! Tervetuloa Joensuuhun; kaunista täälläkin on, mutta ei niin vaihtelevaa kuin eteläisellä Saimaalla. Nautinnollisia vene- ja automatkoja! Terttu\nmaaretta 17. toukokuuta 2012 klo 20.00\nSavonlinnasssa olen känyt jo useamman kerran mutta Joensuu on minulle melkoisen outo kaupunki. Sielläkin kyllä känyt olen mutta ian jossain kokouksessa tai seminaarissa, joten kaupunki ei ole hahmottunut kuin hotellien kautta! Ja vesistö on ihan outoa....\nAnonyymi 16. toukokuuta 2012 klo 15.10\nArvaa vaan, huvittiko tuo kaupunginjohtajan vaalista ylen sivuilta bongattu lause: "Lotvosella on vaimo ja viisi lasta, jotka kaikki ovat jo muuttaneet kotoa."\nMä mietin ainakin, että ai siis vaimokin häipynyt!\nIhania kuvia, taas kerran, ja muistutus siitä, kuinka upeassa maasa sitä saadaankaan elellä, huikeita maisemia ja vuodenaikojen vaihtelua!\nmaaretta 17. toukokuuta 2012 klo 19.58\nTuo oli tosiaan ihan hauska lipsus lehdeltä!Lotvonen on varmaan ok valinta, niinkuin olisi kuka tahansa neljästä muustakin ehdokkaasta.Ainoa mitä itse mietin niin on ikä. Lotvonen on vähän minua vanhempi ja ainakin itse ajattelen mieluummin loiventaa kuin haluta tuuliselle paikalle kaupungin johtoon. Vaan eipä taida minun valinnat olla vertailukelpoisia tässä asiassa. Minulta taitaa puuttuu sellainen kunnianhimo ja valta-ajattelu joka suuremmilta bosseilta olisi löydyttävä.Siis muunmuuassa ne puuttuvat:-)\nRita 17. toukokuuta 2012 klo 12.58\nRikkautta todellakin, mahdollisuus saada nähdä erilaisia maisemia/elämää! Itseäsikin saat tuosta kiittää, koska paljolti kyllä omasta aktiivisuudesta ja ennakkoluulottomuudestakin kiinni.\nmaaretta 17. toukokuuta 2012 klo 19.59\nRikkautta on onneksi monenlaista!


ERILAISTEN TEOSOFIOIDEN YHTEISET ELEMENTIT - VIISAUTTA JA TIETOA - 2022\nEri teosofioiden yhteiset elementit\nHaluatko tietää enemmän teosofiasta? Mutta onko vain yksi? Tai voimme sanoa, että niitä on useita ja erilaisia. Pikemminkin voimme hyväksyä tämän toisen kysymyksen. Mutta vaikka ne ovatkin erilaisia, niillä kaikilla on yhtäläisyyksiä. Siksi tuomme tänään teille erilaisten teosofioiden yhteiset elementit . Joten voit oppia lisää erilaisista uskonnollisista teorioista ja niiden oppista.\nKaikki eri teosofioiden yhteisistä elementeistä\nYksi silmiinpistävimmistä kohdista, kun puhumme uskonnollisista opetuksista, toisin sanoen jumalallisen viisauden koskettamien ihmisten opetuksista, on, että opin yhtenäisyys\nEsimerkiksi Jacob Brucker, yksi ensimmäisistä länsimaisista filosofian historioitsijoista, vakuutti seuraavan kristillisestä teosofiasta: teosofisia järjestelmiä on yhtä monta kuin teosofien monia . Tämä on kehittäjän lisäksi sovellettavissa muihin teosofiin.\nVoimme siis kysyä itseltämme, mitä tapahtuu yritettäessä verrata erilaisia teosofioita. Kaikki tämä eri kielillä ja omassa uskonnollisessa tai filosofisessa yhteydessä. No, Brucker tiesi, että hän näki joitain yleisiä oppeja kaikissa kristillisissä teosofisissa opetuksissa. Se on sarja periaatteita, jotka löytyvät myös uusiolatiinisesta ja nykyaikaisesta teosofiasta .\nNämä periaatteet käsittävät ajatuksen, että kaikki syntyy yhteisestä lähteestä ja että se on palautettava siihen . Se varmistaa myös sen, että jumalallisella tavalla voidaan saada välitön ilmoitus sielusta. Mutta ei filosofisista syistä. Lisäksi se varmistaa, että universaali henki asuu kaikissa asioissa . Lisäksi hän väittää, että kaikkialla on allekirjoituksia ja merkkejä jumalallisesta.\nPohjimmiltaan on todettava, että opillinen yhdenmukaisuus puuttuu . Tämä on yksi merkittävimmistä ominaisuuksista teoreettisten opettajien keskuudessa.\nMuista, että tietosi tulee ylimääräisestä viisaudesta. Siksi ihmisten, jotka ovat hänen kanssaan yhteydessä, täytyy nähdä, kuinka kuvailla alkuperäisiä henkisiä havaintoitaan . Tämä tapahtuu ennen kaikkea siksi, että henkistä todellisuutta ei voida ilmaista sanoilla. Siksi jokainen opettaa eri tavalla.\nOikeiden henkisten kuvausten seuraukset\nKoska kielirajoitukset estävät meitä kuvaamasta hengellisiä todellisuuksia, on olemassa useita seurauksia. Esimerkiksi, tai sanoja ei oteta kirjaimellisesti . Usein suosittelemme pyhien kirjoitusten ja pyhien myyttien esoteerista ymmärtämistä.\nToinen yleinen tekijä, jonka voimme ottaa huomioon, on, että teosofiset tekijät ovat yleensä eklektisiä . Nämä kirjoittajat ovat yleensä osa eri elementtejä. Elementit, jotka toisaalta löytyvät harmonisemmasta yleisestä kokonaisuudesta. Teosofia on pohjimmiltaan kokonaisvaltainen suuntaus . Se tarjoaa yleensä eräänlaisen uskonnon, filosofian ja tieteen synteesin.\nIhmiset, jotka ovat yhteydessä teosofiaan, pyrkivät saavuttamaan liiton jumalallisen kanssa . Tällä tavalla heistä tulee kykeneviä olemaan luomisen mysteerien katsojia. Ne ovat käsityksiä, joita ei aivo ole luonut, vaan jumalalliset ilmoitukset.\nIhmiset ovat aina teosofisten käsitysten puitteissa ilmaus maailmankaikkeudesta . Heijastus siitä. Niissä jokainen kosmossa oleva elementti.\nMuista, että tämän sisäisen polun suunta. Se annetaan kehotietoisuudesta valaistuneelle ja hengelliselle tietoisuudelle.\nVoimme huomata, että kirjoittajien moninaisuudesta huolimatta eri teosofioista on paljon yhteisiä elementtejä, jotka auttavat meitä tuntemaan heidät. Siksi, olipa kyse sitten työstä, jonka valitsemme, niin löytyy samanlaisia paikkoja ohjausta varten.\nNähdyssä El Teósofo -lehdessä, Pedro, Suuren valkoisen veljeskunnan päätoimittaja\nPunainen aura, taistelevien olentojen väri ja hämmästyttävä linnoitus\nNumerologinen viikoittainen horoskooppi - 18. helmikuuta - 24. helmikuuta 2019