Ålandsbanken | Satu Helkama\nÅlandsbanken Blogi / Suomi / Satu Helkama\nPerinnön jatkaja ja tulevaisuuden suunnittelija\nHelkaman pyörätehtaalle Hankoon saapuessaan ei heti arvaisi, että kyseessä on Suomen suurin pyörätehdas, joka on sijainnut samalla paikalla jo vuodesta 1962. Ulkoapäin melko vaatimaton tehdas ei erityisemmin pistä silmään. Sisään astuessa pyörät näkyvät kuitenkin heti kaikkialla ja saapujaa odottaa lämmin vastaanotto. Ensimmäisenä katse kiinnittyy upeaan pyöräriviin, jossa komeilevat niin kimalteleva kuin kultainenkin Jopo. Vessojen ovista voi puolestaan bongata naisten- ja miestenpyörän kuvat. Selvästi ollaan pyörätehtaalla – ja toimiston ikkunan toisella puolella tehdashalli jo näkyykin.\n– Isoisän isä, Helkaman perustaja Heikki J. Helkama, sanoi jo silloin aikoinaan, että meidän tehtävämme on valmistaa jotain uutta, kunnollista ja kestävää, mitä ihmiset tarvitsevat. Tästä ajatuksesta me pidämme yhä kiinni, Satu Helkama kertoo.\nPolkupyöriä Helkama on valmistanut yhtiön perustamisesta alkaen, nyt jo 113 vuotta. Satu Helkama on neljännen polven Helkama ja Helkama Emotorin toimitusjohtaja. Päätoimiseksi yrittäjäksi hän nousi isänsä Jukka Helkaman jäätyä eläkkeelle Helkaman satavuotisjuhlavuonna 2005.\nTie perheyrityksen johtoon kuulostaa selvältä. Satu Helkamalle se ei kuitenkaan ollut ennalta määritelty polku, jota hän olisi seurannut koko elämänsä, vaan päätös, joka muotoutui usean vuoden aikana.\nLöytyykö isälle jatkajaa?\nSatu Helkamaa ja hänen sisariaan Outia ja Saaraa ei kasvatettu perheyrityksen johtoon pienestä pitäen. Vaikka isä johti kolmannessa polvessa perheen yritystä, saivat kaikki lapset keskittyä omiin kiinnostuksenkohteisiinsa.\n– Ei meillä puhuttu kotona töistä sen enempää kuin missään muussakaan perheessä. Isä kävi töissä ja ruokapöydän ympärillä puhuimme ihan normaaleista asioista. Olihan se hauskaa, että oli pyörä tai mopo, jossa oli oma nimi, mutta ei perheyritys sen kummemmin meille lapsille näkynyt.\nNiinpä kaikki sisarukset lähtivätkin toteuttamaan omaa intohimoaan. Satu Helkamalle se oli lääkärin ura. Valmistuttuaan lääkäriksi Saksasta hän lähti erikoistumaan synnytyksiin ja naistentauteihin HUS:n Naistenklinikalle. Jo Sadun opiskelujen loppuvaiheiden aikana perheen isä Jukka Helkama ilmoitti aikeistaan jäädä eläkkeelle Helkaman täyttäessä sata vuotta.\nYksikään sisarista ei ollut suunnitellut yritysjohtajan uraa, ja sukupolvenvaihdosta lähdettiin toteuttamaan kahdessa osassa. Ensimmäisessä vaiheessa jokainen sisarista sai pienen osan omistuksesta ja he pääsivät tutustumaan Helkaman toimintaan hallitustyön kautta. Suunnitelmana oli, että jos joku saisi yritystoimintaan tutustuessaan kipinän työhön, siirrettäisiin omistusta lisää. Aikaa Jukka Helkaman eläkkeelle jäämiseen oli vielä reilusti, yli 5 vuotta.\n– Isän toiveena oli koko ajan, että jos innostumme tästä, niin yhdelle meistä tulisi päätäntävalta, eikä omistusta jaettaisi tasan, jotta vältyttäisiin tulevaisuudessa mahdollisilta pattitilanteilta.\nNiin sitten kävikin, että sisarten tutustuessa Helkaman toimintaan Sadun kiinnostus heräsi. Jukan ollessa viimeistä vuottaan töissä Helkamalla, jätti Satu työnsä Naistenklinikalla ja tuli tutustumaan työhön kunnolla isänsä rinnalla. Satu halusi selvittää, tarvitaanko Helkamalla ylipäänsä joku perheenjäsen, joka tarjoaa omistajuudelle kasvot niin yrityksen sisälle kuin sen ulkopuolellekin. Vuoden aikana tälle tuli vahvistus.\n– Ajattelin, että tämän kokoisessa yrityksessä on tärkeää, että on joku sisältäpäin seuraamassa tekemistä, jotta koko omistajakunta ei olisi vain numeroiden ja raporttien varassa. Jos haluaa olla omistaja, niin pitää tuntea ja tietää oman yrityksensä asiat, muuten voi olla hankala toimia vastuullisesti suuria päätöksiä tehtäessä.\nNyt Satu Helkama on toiminut yrittäjänä 13 vuotta ja Helkama Emotorin toimitusjohtajana 8 vuotta, ja valinta kahden hyvinkin erilaisen tien välillä tuntuu jo kaukaiselta. Lääkärin uraa hän ei jäänyt haikailemaan, vaikka jonkinlainen lääkäri-identiteetti säilyy aina yrittäjyyden taustalla. Päätös lähteä jatkamaan perheyritystä oli lopulta hyvin luonnollinen, vaikka se oli myös todella iso päätös.\n– Olen aina ollut sitä mieltä, että jos jotain päätöksiä tehdään, niin niistä pidetään kiinni ja niiden mukaan mennään.\nHelkama kokee, että lääkärin taustasta on ollut hyötyä myös yritysjohtajana. Molemmissa ammateissa tehdään isoja päätöksiä ja vastuuta on paljon. Myös johtajan työssä täytyy tietyllä tavalla huolehtia ihmisistä, koska henkilöstöasioiden miettiminen on iso osa johtajuutta.\n– Monesti tästä valinnastani lääkärin ja yritysjohtajan välillä kysellään paljon ja se on minusta kiinnostavaa. Moni yrittäjähän on lopulta aivan jotain muuta kuin kauppakorkeakoulutaustainen, minä satun olemaan lääkäri taustaltani, Helkama nauraa ja jatkaa:\n– Oikea valinta tämä on varmasti ollut. Jos perheyritystä ei olisi ollut, tekisin varmasti yhä lääkärin töitä, mutta täällä minulle oli selkeä syy lähteä yrittäjäksi.\nHelkaman yritysperhe koostuu useista itsenäisistä yritysryhmistä. Vuoteen 1986 kaikki yhtiöt olivat yhtä ja yhteisessä omistuksessa, kunnes ne jaettiin kolmeen itsenäiseen osaan kolmen veljeksen kesken. Yhteisiksi yhtiöiksi jäivät Helkama-Auto ja Helkama-Kiinteistöt.\nSukupolvenvaihdoksen myötä Satu Helkamasta tuli hänen sukuhaaransa omistaman Helkama Emotorin pääomistaja. Sisarilla Outilla ja Saaralla on lisäksi omistusosuus yrityksestä, ja myös isä Jukalla on yhä pieni osuus omistuksesta.\nHelkama Emotor koostuu kuudesta eri yhtiöstä: Emoyhtiön lisäksi kaapeleita valmistavasta Helkama Bicasta ja sen tytäryhtiö Helkama Bica Shanghaista ja pyöriä valmistavasta ja maahantuovasta Helkama Veloxista. Kolmas tytäryhtiö on Suomen Polkupyörätukku, joka maahantuo pyöriä ja myy niitä Baiks-myymäläketjuissaan. Tämän lisäksi yhtiöön kuuluu myös Ferris Wheel Oy.\n– Kaiken kaikkiaan olen mukana Helkaman seitsemän yhtiön toiminnassa, pääasiallisesti hallitustyön kautta. Emotorin toimitusjohtajuuden myötä olen myös jonkin verran mukana päivittäisessä toiminnassa, mutta meillä on liiketoiminnoissa ulkopuoliset toimitusjohtajat hoitamassa varsinaista operatiivista johtamista, Satu Helkama avaa.\nHelkamalla on toimintaa niin Hangossa kuin Espoossa ja Kaarinassakin, minkä vuoksi myös Satu liikkuu paljon näiden paikkojen välillä. Perheensä kanssa hän onkin asettunut asumaan näiden paikkojen risteyskohtaan Lohjalle.\n– Työ on liikkuvaa ja työpäivät ovat hyvin vaihtelevia, joten on tärkeää, että pääsen helposti kaikkiin toimipisteisiimme. Ajokilometrejä kertyy reilusti, mutta ilokseni voin tehdä nämä matkat uusiutuvalla energialla biokaasun voimin Skoda Octavia G-Tecillä.\nKun toimiston lämpimästä tunnelmasta astuu tehtaan puolelle, ensimmäisenä katseen vangitsee lähes silmän kantamattomiin jatkuvat laatikkokasat. Laatikoiden kyljissä näkyy Helkaman teksti ja sen pyörämallien nimiä, kuten Aino, Ainotar tai Saana.\nVähän matkan päässä näkyy rivi tuliteriä, uutuuttaan säihkyviä Jopoja.\n– Nämä ovat ensi vuoden mallit, jotka ovat menossa studiokuvauksiin, Satu Helkama kertoo.\nJopojen takana näkyy iso hiekkapuhaltamo, jonka vierellä Ainottaren pulverimaalatut rungot etenevät hitaasti kohti uunia. Uunin vierestä alkavat telineet, jotka ovat täynnä eri pyörämallien runkoja. Niiden takana avautuu kokoonpanolinja, jossa pyörät kootaan. Näkymä on vaikuttava.\nTällä hetkellä tehtaalla on poikkeuksellisen paljon tavaraa, koska varastohalleihin rakennetaan uutta siirtolavahyllyjärjestelmää, minkä vuoksi varsinaiset varastot ovat tällä hetkellä pois käytöstä.\nKaiken kaikkiaan Hangon pyörätehdas työllistää noin 50 henkilöä. Pyöriä siellä tehdään noin 20 000–25 000 vuodessa. Kokonaiskappalemäärä on vähentynyt sähköpyörien valmistuksen lisäännyttyä. Niiden tekeminen on työläämpää ja siksi kappalemäärät ovat pienempiä. Samalla kuitenkin liikevaihto kasvaa.\n– Sähköpyörät lisääntyvät ja ovat oikeastaan pitkästä aikaa selvä voimakkaasti kasvava juttu pyöräbisneksessä. Edellinen isompi buumi oli ehkä maastopyörien kohdalla 90-luvulla.\nSatu Helkamalta itseltään löytyy kotoa myös sähköpyörä. Hän onkin ollut vannoutunut sähköpyörien puolestapuhuja jo ennen kuin ne löivät läpi Suomessa, ja pyrkii pyöräilemään sähköpyörällään mahdollisimman paljon, samalla levittäen sähköpyöräilyn ilosanomaa.\n– Pitäisi ajaa sillä vieläkin enemmän. Haluamme tuoda esiin sitä, että sähköpyörä nimenomaa lisää liikunnan mahdollisuutta ja liikkumisen iloa. Yritämme saada myös mahdollisimman paljon ihmisiä kokeilemaan sähköpyöriä, koska silloinhan sen parhaiten vasta ymmärtää.\nSuomessa sähköpyöräinnostus on selvästi perässä muuta Eurooppaa ja myös pari vuotta Ruotsia jäljessä. Täällä sähköpyöräbuumi on alkanut näkyä viime vuoden kesästä alkaen.\nTietoisuus sähköpyöräilyn hyödyistä on lisääntynyt niiden suosion kasvaessa, mutta edelleen niiden ympärillä käytävän keskustelun pääpaino on usein skeptisyydessä: onko sähköpyörä huijausta?\n– Asenteiden murtaminen on yksi suurimpia sähköpyöräilyyn liittyviä haasteita. Toinen haaste on valtavan laaja laatukirjo. Huonommassa sähköpyörässä akun kantavuus on selvästi heikompi ja myös ajokokemus usein huonompi.\nMoni yrittäjähän on lopulta aivan jotain muuta kuin kauppakorkeakoulutaustainen, minä satun olemaan lääkäri taustaltani.\nAivan pyörätehtaan kulman takana sijaitsee Helkaman toinen tehdas Hangossa, kaapelitehdas. Siellä tunnelma on aivan erilainen. Pitkät linjat eri väristä kaapelia kiertää ympäri tehdasta ja valtavia kaapelikeloja on kymmeniä ja kymmeniä. Helkamalla on tämän lisäksi toinenkin kaapelitehdas Suomessa, Kaarinassa. Helkama Bicalla on myös tytäryhtiö Kiinassa ja sen myötä tehdas Shanghaissa.\nKaapelituotanto ei ole ollut osa Helkaman tuotantoa sen perustamisesta lähtien, vaan se on perua Helkaman radiotuotannosta. Vuosien varrella yhtiö on nimittäin valmistanut monenmoista aina toimistokalusteista ja mopoista telkkareihin, radioihin ja kylmäkalusteisiin. Kaapelitehdasrakennuksen toimistokäytäviä koristavatkin entisten telkkareiden ja radioiden tummanruskeat päällisvanerit.\nKaapelipuolella Helkama on erityisesti mukana risteilyrakentamisessa. Se toimittaa kaapelia isoille toimijoille niin Turun telakalle, Italiaan kuin Saksaankin. Kaiken kaikkiaan Helkama toimittaa kaapelia jopa 60 maahan: lähes kaikkiin maihin, missä laivoja valmistetaan ja myydään.\n– Euroopassa rakennetaan risteilyaluksia enemmän kuin pitkään aikaan. Lisäksi Kiina on lähdössä mukaan tähän ja olemme myös siellä kisassa mukana. Kaapelipuolella meillä on aivan jättiläismäisiä kumppaneita ja heidän kanssaan toimiminen on hyvin erilaista kuin pyöräbisnes, Satu Helkama kertoo.\nVaikka toimiminen eri aloilla on hyvinkin toisistaan poikkeavaa, leikkaavat Helkaman arvot läpi tytäryhtiöiden. Yhtiöllä on viisi arvoa: innostus, onnistuminen ja kannustaminen, yksinkertaisuus ja ahkeruus, terve ja toimiva yritys sekä asiakasta varten, yhteiskunnan parhaaksi.\n– Arvot ovat perustavanlaatuisia kysymyksiä siitä, minkälaista toimintamme on. Isä on aikoinaan luonut ne ja me olemme lyhentäneet ne näihin muutamiin sanoihin, mutta on aina kiva kertoa myös, mitä niiden taustalla on.\nJukka-isän perintö näkyy Helkaman lisäksi myös Sadun omassa elämässä. Isänsä ja Helkaman kautta hän nimittäin tutustui yhteen nykyisistä pankeistaan, Ålandsbankeniin.\n– Isä löysi aikoinaan Ålandsbankenin, kun pankki laajeni Ahvenanmaalta mantereelle ja pankki tuli silloin yrityskuvioihin mukaan. Tätä kautta se valikoitui lopulta myös omaksi pankikseni.\nÅlandsbankenissa Satu pitää erityisesti siitä, että hän saa henkilökohtaista palvelua. Hänellä on oma yhteyshenkilö, jonka hän tuntee ja joka tuntee hänet. Lisäksi hänestä pankin Ahvenenmaa- taustassa on jotain kiehtovaa.\n– Minusta on myös kiva olla tällaisen pienemmän haastajan mukana, joka kulkee vahvana jättiläisten rinnalla ja erottuu erilaisena pankkina. Tämä on sympaattinen toimija, jolla palvelu on mutkatonta ja hirveän hyvää.\nOmistamisessa on taitolaji ymmärtää se, missä asioissa voi olla vaikuttamassa tai millä keinoin.\nVaikka Helkama on historiansa varrella tehnyt vaikka mitä, ovat pyörät se, mistä suomalaiset Helkaman tuntevat. Harva tietää esimerkiksi, että Helkama on Škodan pitkäaikaisin maahantuoja koko maailmassa: yhtiö on tuonut automerkkiä Suomeen jo vuodesta 1947. Eikä monella ole siitäkään tietoa, että Viking Linen laivojen rakenteiden sisällä lukee metrin välein Helkama – laivanrakennuksessa käytetyissä kaapeleissa nimittäin.\n– Olemme mukana monessa liikkumisen muodossa ja seuraammekin tarkasti, miten digitaalisuus muuttaa liikkumista, ja pyrimme olemaan tässä mukana. Nyt pinnalla ovat erityisesti sähköpyörät, mutta ei voi tietää millä tavalla ja kuinka nopeasti liikkumisen trendit muuttuvat, Satu Helkama pohtii.\nTällä hetkellä Helkaman tulevaisuus näyttää hyvältä. Myös uudet tuulet puhaltavat: yhtiö on ollut pari vuotta mukana tehoelektroniikan vesijäähdytysjärjestelmiä tekevän Adwatecin matkassa ja vuoden alussa siitä tuli osakkuusyhtiö.\n– Omistajan tehtävä on miettiä koko ajan eteenpäin. Hetkeksikään ei pidä tyytyä siihen missä ollaan, koska silloin pysähtyy ja lähtee taaksepäin. Toimiva johto kehittää olemassa olevaa liiketoimintaa, mutta meidän omistajien tehtävä on miettiä vielä siitäkin eteenpäin.\nYrittäjyydestä ja omistajuudesta 44-vuotias Satu on oppinut paljon. Suurimpina oppeina hän pitää pitkäjänteisyyttä ja vapauden ja vastuun välisessä ristiriidassa elämisen oppimista. Yrittäjä voi päättää paljon itse, mitä tekee tai jättää tekemättä, mutta samalla on todella suuri vastuu yritysten olemassa olosta ja ihmisistä, jotka niissä työskentelevät. Perheyrityksessä on myös paljon tasapainoilua olemassa olevan säilyttämisen ja sen kehittämisen välillä.\n– Omistamisessa on taitolaji ymmärtää se, missä asioissa voi olla vaikuttamassa tai millä keinoin. Yhtiöiden toimitusjohtajat toimittavat päivittäiset asiat ja minun tehtävänäni omistajana on huolehtia kokonaisuudesta, ja tietenkin olla luomassa henkeä ja uskoa yrityksen tulevaisuuteen.\nHelkamassa Satu Helkama on erityisen ylpeä tietynlaisesta kotoisuudesta, joka firman sisällä ja niiden välillä on. Monet työntekijöistä ovat olleet pitkään talossa. Myös Helkaman omien pyörien näkeminen kaduilla tuo hymyn omistajan kasvoille, kun vielä tietää taustalla olleen suunnittelutyön ja tekijöiden tiimin.\n– Ja kai siitäkin voi olla ylpeä, että olemme olleet pystyssä jo 113 vuotta ja edelleen valmistamme jotain uutta, kunnollista ja kestävää, mitä ihmiset tarvitsevat, kuten alun perinkin. Historian varassa ei kuitenkaan pääse eteenpäin tulevaisuudessa, joten ei auta kuin jatkaa tätä työtä ja katsoa kuinka pitkälle pääsemme.\nArtikkeli lehdestä Ålandsbanking 2/2018 (julkaistu 07.01.2019)


Palsternakan makeus kesyttää maustepippurin - Ruoka - Helsingin Sanomat\nPalsternakan makeus kesyttää maustepippurin\n"Tässä kohtaavat todella skandinaaviset maut. Palsternakan makeus ja maustepippurin omintakeisuus ovat napakymppi yhdistelmä. Jotta kastike onnistuu, maustepippuria on käytettävä runsaasti ja laakerinlehteä säästeliäästi. Parhaimmillaan kastike on vähärasvaisten vaaleiden kalojen, kuten ahvenen tai mateen kera.\nJulkaistu: 21.2.2013 2:00 , Päivitetty: 21.2.2013 7:39\nSarjassa esitellään makuja, joiden yhdistelmä on enemmän kuin osiensa summa. Tässä kohtaavat todella skandinaaviset maut. Palsternakan makeus ja maustepippurin omintakeisuus ovat napakymppi yhdistelmä. Jotta kastike onnistuu, maustepippuria on käytettävä runsaasti ja laakerinlehteä säästeliäästi.\nResepti: Appelsiini-mantelikakku 17.5.2012\nNew Orleansin beignet-munkit 28.4.2011


Jauhamo jauhaa palkka-aineistot pureksitummiksi - Integrata\nJauhamo jauhaa palkka-aineistot pureksitummiksi\nIntegratalaiset ohjelmistokehittäjät devaavat huomisen HR:ää. Jauhamo on pilvipalvelu, jota kehitetään asiakkaidemme automaatioavuksi: Se ottaa vastaan palkka-aineistoa, joka muokataan ja rikastetaan muotoon, joka on palkkajärjestelmän kannalta helpommin tulkittavaa, kuin lähtöaineisto. Integratalainen pilviarkkitehti Mika Berglund avaa kehitystyötä.\nJuttua jauhava pilviarkkitehti\nmika.berglund@integrata.fi 050 570 6237\nTyöskentelen Integratalla pilviarkkitehtina Azure-pohjaisten järjestelmien kehityksen parissa. Meillä on päätetty panostaa vahvasti omien järjestelmien kehittämiseen perinteisten palkka- ja henkilöstöhallinnon järjestelmien tueksi.\nAivan kuten HR- ja palkkahallintosovelluksemme HumHum HR, myös Jauhamo on syntynyt huomisen henkilöstöhallintoa varten asiakastarpeen ympärille. Uurramme uraa karsimalla kuraa ja haluamme helpottaa sekä omaa että asiakkaidemme hommaa.\nKäytännössä Jauhamo on pilvipalvelu sekä asiakkaidemme että omaan käyttöömme. Sen avulla jauhetaan aineistoa helpommin pureksittuun muotoon; automatisoidaan ja vakioidaan palkka-aineistojen käsittelyä. Näin voimme tarjota asiakkaillemme nopeampaa ja tasalaatuisempaa palvelua, ja hyödyntää omien ihmistemme asiantuntemusta tehokkaammin.\n”Jauhamo on pilvipalvelu sekä asiakkaidemme että omaan käyttöömme. Sen avulla jauhetaan aineistoa helpommin pureksittuun muotoon; automatisoidaan ja vakioidaan palkka-aineistojen käsittelyä.”\nIntegrata Jauhamo auttaa myös asiakasta.\nMitä Jauhamo tekee?\nKaikki toistuvat, työläät ja virhealttiit tehtävät ovat potentiaalisia Jauhamon tehtäviä tulevaisuudessa. Taustajärjestelmä on kehitysvaiheessa ja hyödyntää tällä hetkellä esimerkiksi Mepco HRM:n tietoa seuraavasti:\nLisäksi Jauhamo hakee muunnettavat koodit Mepcosta, käy aineiston läpi koodin osalta ja huomioi kalenterista mm. arkipyhät ja viikonloput. Jotta sinun ei tarvitse.\nTähtäimessä on kehittää Jauhamosta ylivertainen käyttöliittymä: aineistoa juosten jauhava helpotus parempaan palkkahallintoon. Jauhamon avulla myös integratalaiset asiantuntijat voivat käyttää aikaansa siihen mitä he osaavat – sen sijaan, että kopioivat tietoja Excelistä toiseen. Käytännössähän tämä tarkoittaa, että asiakkaamme saavat jatkossa meiltä yhä enemmän arvokasta asiantuntija-aikaa.\nKiinnostuitko? Junnukehittäjän paikkoja avoinna\nJos etsit työpaikkaa, jossa voit keskittyä pitkäjänteiseen järjestelmäkehitykseen lyhyempien, eri asiakkaille tehtävien toimeksiantojen sijaan, niin ohjaudu osaajaksi tai kokeile kepillä jäätä ja laita milloin tahansa avoin hakemus tulemaan. Avoinna on tällä hetkellä mm. Junior-ohjelmistokehittäjän pesti, johon kaivataan kahta kokelasta.\nAi mikä tekee meistä varteenotettavan työnantajan? Tarjoilen vastauksen sekä tietoa tehtävästä Integratan TikTokissa!\nOhjaudu myös muihin mahtaviin juttuihin


TOIMITILAPALVELUJEN LAADUNHALLINTA - PDF\nDownload "TOIMITILAPALVELUJEN LAADUNHALLINTA"\n1 Teknillisen korkeakoulun rakentamistalouden laboratorion selvityksiä 40 Helsinki University of Technology Construction Economics and Management Papers 40 Espoo 2001 TKK-RTA-S40 TOIMITILAPALVELUJEN LAADUNHALLINTA Heidi Hanhijärvi Antti Tuomela Jukka Puhto TEKNILLINEN KORKEAKOULU TEKNISKA HÖGSKOLAN HELSINKI UNIVERSITY OF TECHNOLOGY TECHNISCHE UNIVERSITÄT HELSINKI UNIVERSITE DE TECHNOLOGIE D HELSINKI\n2 Teknillisen korkeakoulun rakentamistalouden laboratorion selvityksiä 40 Helsinki University of Technology Construction Economics and Management Papers 40 Espoo 2001 TKK-RTA-S40 TOIMITILAPALVELUJEN LAADUNHALLINTA Heidi Hanhijärvi Antti Tuomela Jukka Puhto TEKNILLINEN KORKEAKOULU TEKNISKA HÖGSKOLAN HELSINKI UNIVERSITY OF TECHNOLOGY TECHNISCHE UNIVERSITÄT HELSINKI UNIVERSITE DE TECHNOLOGIE D HELSINKI\n3 Jakelu: Teknillinen korkeakoulu Rakentamistalous PL TKK Puh Fax TKK Rakentamistalous ISBN ISBN (PDF) ISSN Otamedia Oy 1. painos Espoo 2001\n4 ESIPUHE Tämä tutkimus on osa Teknillisen korkeakoulun rakentamistalouden laboratorion Toimitilapalvelujen organisoinnin ja laadunhallinnan kehittäminen tutkimusta, jonka tavoitteena on kehittää menetelmiä toimitilakiinteistön käyttäjäpalvelujen organisointiin ja laadunhallintaan. Tämän osatutkimuksen tarkoituksena on selvittää tutkimuksen myöhempiä tarpeita varten toimitilapalvelujen laadunohjauksen keinoja. Toimitilapalvelujen organisoinnin ja laadunhallinnan kehittäminen tutkimus on osa Tekesin Rembrand palvelevan kiinteistöliiketoiminnan teknologiaohjelmaa. Tekes on tutkimuksen päärahoittaja. Lisäksi tutkimusta rahoittavat johtoryhmän organisaatiot. Johtoryhmään kuuluvat seuraavat henkilöt: Tiina Tanninen-Ahonen, Tekes Anne Ruokolainen, ABB Oy Maritta Iso-Aho, Amica Ravintolat Oy Iiro Kanerva, Elisa Communications Oyj Kauko Pellikka, Engel Palvelut Oy Kari Virta, ISS Suomi Oy Esko Kauppinen, Kiinteistövarma Oy Reino Jokisalo, Libella Oy Matti Rinnekangas, Nordea Pankki Suomi Oyj Juhani Ylhäinen, NCC Finland Oy Mika Valtonen, Sponda Oyj Jussi Kokkila, SRV Viitoset Oy Erkki Mansikkamäki, Senaatti-kiinteistöt Sanna Sianoja, YIT Rapido Kiinteistöpalvelut Oy Jouko Kankainen, Teknillinen korkeakoulu. Erikoistyötä on ohjannut tutkimuspäällikkö, diplomi-insinööri Jukka Puhto. Espoossa Heidi Hanhijärvi 3\n6 Hanhijärvi, H., Tuomela, A., Puhto, J. Toimitilapalvelujen laadunhallinta, Teknillisen korkeakoulun rakentamistalouden selvityksiä 40, Espoo 2001, 38 s. Avainsanat: Palvelut, laatu, laadunhallinta, toimitilapalvelut, kumppanuus TIIVISTELMÄ Selvityksessä perehdytään palvelun ja laadun käsitteisiin sekä selvitetään toimitilapalvelujen laadunhallinnan keinoja. Selvitys tehtiin kirjallisuustutkimuksena. Laatuajattelua on käsitelty laajasti julkisuudessa viime vuosina. Nykyisin lähes kaikki yritykset kiinnittävät huomiota tuotteiden ja toimintojen laadun parantamiseen. Tästä syystä laadunhallintaa ei voida enää pitää yksittäisenä erillisenä kilpailukeinona. Siitä on tullut erottamaton osa yritystoimintaa yrityksen toimintapolitiikan, kannattavuuden ja strategisten tavoitteiden tasolla. Kiinteistöalalla laatuajattelua on lähestytty perinteisesti varsin tekniseltä kannalta ja sitä on tähän mennessä sovellettu alalla melko vähän. Laadunhallinnan toimintatapojen muokkaaminen kiinteistöalan tarpeisiin soveltuvaksi yhtenäiseksi käytännöksi on vasta aluillaan. Toimitilapalvelut voidaan määritellä yrityksen ydinliiketoimintaa edistäviksi ja tukeviksi palveluiksi. Toimitilapalveluiden ajatuksena on tuottaa palvelut asiakaslähtöisesti, taloudellisesti ja turvallisesti. Laatuajattelun soveltamisessa toimitilapalveluihin ongelman muodostavat palveluprosessin monimutkaisuus ja laajuus sekä asiakkaan ja tuotteen määrittelemisen vaikeus. Toimitilapalveluiden kokonaisvaltaista hahmottamista ja kehittämistä voidaan parantaa prosessimallinnuksella, jolla selvennetään tehtäviä, informaatiovirtaa ja vastuita osapuolten välillä. Prosessin mallintamisen pyrkimyksenä on saada prosessi rakenteeltaan tehokkaaksi, taloudelliseksi ja toimivaksi sekä asiakastarpeet ja organisaation tavoitteet täyttäväksi. 5\n8 SISÄLLYSLUETTELO ESIPUHE...3 TIIVISTELMÄ JOHDANTO TUTKIMUKSEN TAUSTA TAVOITTEET JA MENETELMÄT PALVELUIDEN TEORIAA TUOTTEEN KÄSITE PALVELUN KÄSITE LAATU PALVELUALALLA Laadun käsite Asiakkuus laadun perustana Palvelun laatu PALVELUJEN LAADUNHALLINTA PALVELUJEN ONNISTUMISEN MITTAAMINEN PALVELUSTRATEGIAT TOIMITILAPALVELUT TOIMITILAPALVELUN KÄSITE TOIMITILAPALVELUJEN LAATU TOIMITILAPALVELUJEN ORGANISOIMINEN Toimitilapalvelujen ostaminen Ulkoistaminen VERKOTTUMINEN JA KUMPPANUUSAJATTELU VERKOTTUMINEN PARTNERING KUMPPANUUS TOIMITILAPALVELUJEN LAADUNOHJAUS TOIMITILAPALVELUJEN OHJAUSPROSESSI PROSESSIKUVAUS YHTEENVETO...35 LÄHTEET\n9 1. JOHDANTO 1.1. Tutkimuksen tausta Laatuajattelua on käsitelty laajasti julkisuudessa viime vuosina. Laadunhallinnan toimintatavat ovat syntyneet teollisen tuotannon tarpeista. Nykyisin lähes kaikki yritykset kiinnittävät huomiota tuotteiden ja toimintojen laadun parantamiseen. Tästä syystä laadunhallintaa ei voida enää pitää yksittäisenä erillisenä kilpailukeinona. Siitä on tullut erottamaton osa yritystoimintaa yrityksen toimintapolitiikan, kannattavuuden ja strategisten tavoitteiden tasolla. Yrityksissä kaiken organisoidun toiminnan tarkoituksena on tuottaa arvoa, joka on suurempi kuin arvon tuottamisesta syntyvät kustannukset. Laatu on keino luoda toimiva järjestelmä, joka tuottaa arvoa parhaalla mahdollisella tavalla. Organisaation prosessit, ihmiset ja tiedot on sovitettava yhteen toimivan järjestelmän aikaan saamiseksi. Kiinteistöalalla laatuajattelua on lähestytty perinteisesti varsin tekniseltä kannalta ja sitä on tähän mennessä sovellettu alalla melko vähän. Laadunhallinnan toimintatapojen muokkaaminen kiinteistöalan tarpeisiin soveltuvaksi yhtenäiseksi käytännöksi on vasta aluillaan. Kokonaisvaltainen laadunhallinta tulee jatkossakin pysymään yrityksen menestystekijänä. Laatu tulee integroitumaan entistä enemmän kaikkeen toimintaan. Näin ollen myös toimitilapalveluorganisaatioiden tulee menestyäkseen panostaa laatuun ja laatuajatteluun Tavoitteet ja menetelmät Tämän erikoistyön tutkimusongelmat ovat: - Mitä toimitilapalvelut ovat? - Mistä toimitilapalvelujen laatu koostuu? - Mitkä ovat palvelujen laadunohjauksen keinot? - Mitä kumppanuus tarkoittaa? - Mitä verkottuminen tarkoittaa? Erikoistyön päätavoitteena on perehtyä palvelun käsitteeseen ja laatuun sekä selvittää toimitilapalvelujen laadunohjauksen keinoja kirjallisuudesta. Erikoistyö pohjautuu kirjallisuuteen. Lähteinä on käytetty sekä kotimaista että ulkomaista laatu-, FM- ja palveluteoriakirjallisuutta. Lisäksi työtä varten on tutkittu lukuisia eri internetsivustoja ja käytetty näiltä löydettyjä artikkeleita kirjoittamisen apuna. 8\n10 2. PALVELUIDEN TEORIAA 2.1. Tuotteen käsite Tuote on tuotteen valmistuksesta vastuussa olevan yrityksen markkinoinnin perusta. Tuotteiden avulla yritys pyrkii tyydyttämään asiakkaansa tarpeet ja toiveet. Tuote voidaan määritellä esimerkiksi seuraavasti 1 : Tuote = se mitä yritys myy. Näin määriteltynä tuotteen käsite pitää sisällään sekä konkreettiset, käsin kosketeltavat, että monenlaiset palvelut. Tuotteita ovat autojen ja talojen lisäksi esimerkiksi matkatoimistojen tarjoamat palvelut, konsulttitoimistojen tarjoama asiantuntijapalvelu ja kiinteistönhoitoliikkeiden tarjoamat hoitopalvelut. Tuotteiksi voidaan tulkita myös erilaiset ideat ja aatteet. 2 Tarkasteltaessa tuotteen käsitettä tuotetta ostavan asiakkaan kannalta saadaan edellä esitetyn tuotteen määritelmä seuraavaan muotoon 3 : Tuote = se mitä asiakas ostaa. Tuotteella ei ole asiakkaalle mitään merkitystä ellei se täytä tehtäväänsä. Asiakkaan kannalta tuotteen varsinainen tehtävä on siis keskeinen. Tästä syystä tuotteen käsitteeseen on syytä ottaa mukaan kaikki ne olennaiset osatekijät, jotka vaikuttavat tehtävän suorittamiseen. Tavaratuotteen osalta näitä osatekijöitä ovat varsinaisen fyysisen osan lisäksi tuotenimi, pakkaus, varaosapalvelu, käyttöohjeet, käyttötakuu ja huoltojärjestelmä Palvelun käsite Palvelua käsittelevässä kirjallisuudessa on palvelun määritelmää tarkasteltu useista eri lähtökohdista. Palvelu on käsite, jonka kulloinenkin merkitys vaihtelee henkilökohtaisesta palvelusta palveluun tuotteena. Palvelu voidaan käsittää laajemminkin, jolloin miltei mistä tahansa tuotteesta voidaan tehdä palvelu, lisäämällä tuotteeseen tai sen toimittamiseen yksittäiselle asiakkaalle erityisesti muotoiltuja osia. 5 Evert Gummersson 6 on esittänyt varsin kuvaavan määritelmän palveluille: Palvelu on jotakin, jota voi ostaa ja myydä, muttei pudottaa varpailleen. 1 Gustafsson, K. & Mannermaa, K. Markkinointi, s Gustafsson, K. & Mannermaa, K. Markkinointi, s Gustafsson, K. & Mannermaa, K. Markkinointi, s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s Gummersson, E. Kvalitetsstyrning i tjänste- och serviceverksamheter,\n11 Palvelut ovat monimutkaisia ilmiöitä, joiden selittämistä tyhjentävästi pidetään lähes mahdottomana tehtävänä. Kirjallisuudessa palveluille on esitetty useita määritelmiä, joista Grönroos on yhdistänyt yleisimmin esiintyneet seuraavaksi määritelmäksi 7 : Palvelu on ainakin jossain määrin aineeton teko tai tekojen sarja, joka tapahtuu yleensä joskaan ei välttämättä asiakkaan, palveluhenkilökunnan ja /tai fyysisten resurssien tai tavaroiden ja /tai palvelun tarjoajan järjestelmien välisessä vuorovaikutuksessa ja joka tarjoaa ratkaisun asiakkaan ongelmiin. Määritelmästä voidaan erottaa neljä useimmille palveluille ominaista peruspiirrettä 8 : - Palvelut ovat enemmän tai vähemmän aineettomia. - Palvelut ovat tekoja tai tekojen sarjoja eivätkä asioita. - Palvelut tuotetaan ja kulutetaan ainakin jossain määrin samanaikaisesti. - Asiakas osallistuu tuotantoprosessiin ainakin jossain määrin. Useimmat palvelut eivät ole täysin aineettomia. Moniin palveluihin sisältyy joitakin fyysisiä, tavaratuotteelle ominaisia, käsin kosketeltavia tai silmin havaittavia osia, kuten esimerkiksi leikattu nurmikko tai puhtauttaan kiiltelevä lattia 9. Palvelu ja tavaratuotteiden välillä on kuitenkin useita eroja (Taulukko 1), joista ratkaisevin aiheutuu palvelujen pääasiallisesta aineettomuudesta. 10 Taulukko 1 Aineettoman hyödykkeen eli palvelun ja fyysisen hyödykkeen eli tavaran välisiä tärkeimpiä eroja (Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s.50-52) PALVELU Pääasiallisesti aineeton, abstrakti Teko tai prosessi Tuotanto ja kulutus liittyvät toisiinsa Ei voida varastoida Vaikeasti standardisoitavissa Omistusoikeus ei siirry ostajalle Tuotannon valvonta ja laadun tarkkailu vaikeata TAVARA Pääasiallisesti aineellinen, fyysisesti kosketeltavissa Asia Kulutus on erillään tuotannosta Voidaan pitää varastossa Voidaan standardisoida Omistusoikeus siirtyy yleensä ostajalle Suhteellisen helppo valvoa tuotantoa ja tarkkailla laatua Palvelu on luonteeltaan erottamaton. Palvelun tuotanto ja kulutus tapahtuvat yleensä samanaikaisesti eikä niitä siten voida erottaa toisistaan. Yleisesti palvelu myydään ennen sen tuottamista ja kuluttamista, kun taas tavara tuotetaan ennen sen myymistä Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s Gustafsson, K. & Mannermaa, K. Markkinointi, s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Pajusuo, M. Palvelu ja palvelun laatu, s. 8 10\n12 Palvelu on myös luonteeltaan häviävä ja omistamaton. Palvelu on sidottu kulutuksen osalta aikaan ja paikkaan eikä se ole varastoitavissa eikä myytävissä eteenpäin. Palveluyritys ei saa kerran ajallisesti käyttämättä jääneelle palvelukapasiteetille uutta mahdollisuutta toimia alkuperäisenä palveluna vaan aina on kysymyksessä uusi palvelu 12. Palvelun omistamattomuus tarkoittaa sitä, että asiakas ei voi omistaa palvelua. Asiakkaalla on oikeus vain palvelun käyttämiseen. Tämä on perusero palveluja ja tavaroita tuottavien yritysten välillä. Palvelualan palvelut koostuvat kahdesta osatekijästä (Kuva 1): - asiakkaan etsimistä peruspalveluista - palvelun aikana saadusta kokemuksesta. On olemassa vähimmäismäärä palveluja, joita jokainen palveluja ostava osaa odottaa saavansa. Esimerkiksi matkustaja edellyttää pääsevänsä valitsemaansa määränpäähän. Nämä ovat kuhunkin liiketapahtumaan sisältyviä peruspalveluita. 13 Palvelualalla asiakkaan kokemus saattaa riippua hyvin suuressa määrin palvelusta, joka sitten voi vaikuttaa aivan ratkaisevasti asiakkaan tyytyväisyyteen. Kokemuksen miellyttävyys tai epämiellyttävyys riippuu monista tekijöistä, esimerkiksi saatavuudesta, tunnelmasta, palvelevan henkilökunnan käytöksestä ja palvelujen yksilöllisyydestä. 14 Kokemukset Peruspalvelut Kuva 1 Palvelujen osatekijät palveluteollisuudessa (Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, 1991, s. 20) 2.3. Laatu palvelualalla Laadun käsite Laatu on käsite, joka yleensä koetaan myönteisenä, hyvänä ja tavoiteltavana asiana 15. Palvelun kuluttajat eivät käytä termiä laatu samalla tavalla kuin laadun tutkijat, jotka määrittelevät laadun käsitteellisesti. Palvelun laatutermi jaetaan käsitteellisesti mekanistiseen ja humanistiseen laatuun. Mekanistinen laatu tarkoittaa asian tai tapahtuman objektiivista ulkomuotoa tai ominaisuutta. Humanistinen laatu tarkoittaa subjektiivista arviointia tarkasteltavasta objektista Pajusuo, M. Palvelu ja palvelun laatu, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Kangas, P. & Lehtonen, L. Laatua palveluun, s Parasuraman, A. ym. A Multiple-Item Scale for Measuring Consumer Perceptions of Quality, s\n13 Laatukirjallisuudessa laatukäsitteelle on annettu monenlaisia määritelmiä. Grönroos 17 kiteyttää erään näkemyksen lyhyesti ja ytimekkäästi: Laatu on sitä mitä asiakkaat kokevat. Suomen Standardisoimisliiton laatusanaston mukaan laadun määrittelyssä tarvitaan apukäsite tarkoite. Tarkoite on määritelty yksilöitävissä olevaksi reaalimaailman kohteeksi kuten toiminto, prosessi, tuote, organisaatio, järjestelmä, henkilö tai mikä tahansa näiden yhdistelmä. Laatu puolestaan on kulloinkin kyseessä olevan tarkoitteen niiden ominaisuuksien muodostama kokonaisuus, joihin perustuu tarkoitteen kyky täyttää sille asetetut vaatimukset ja siihen kohdistuvat odotukset. 18 Edellä mainittu määritelmä on lähellä yleisesti käytettyä laadun määritelmää 19 : Laatu on tavaran tai palvelun kyky täyttää asiakkaan ja käyttäjän tarpeet ja odotukset. Suomen Standardisoimisliiton esittämään laadun määritelmään on lisätty se taho, jolta vaatimukset ja odotukset ovat peräisin, eli asiakas tai käyttäjä. Laatunäkökulma on siis asiakaskeskeinen. 20 Lillrankin mukaan laatua voidaan käsitellä asiakasnäkökulman lisäksi viidestä muusta näkökulmasta, jotka ovat valmistus-, tuote-, arvo-, kilpailu- ja ympäristökeskeinen näkökulma. Eri laatukäsitykset eivät ole toisiaan poissulkevia, mutta käytännössä jokin määritelmä saa yleensä etusijan. 21 Eri näkökulmista tiivistetyt laatukäsitykset ovat 22 : - laatu on tuotteen valmistusta varten laaditun standardin ja valmistetun tuotteen välinen suhde - laatu on standardin tai tuoteidean määrittelemä tuotteen ominaisuuksien summa - laatu on kustannusten ja hyödyn suhde - laatu on suhteellinen arvo, joka on saavutettu vertailemalla omaa tuotetta kilpailijan vastaavaan tuotteeseen - laatu on tuotteen kokonaisvaikutus yhteiskuntaan ja luontoon. Jokaisen yrityksen elinkelpoisuus on riippuvainen jonkun yksittäisen henkilön päätöksestä maksaa tuotteesta pyydetty hinta. Edellä esitetyistä määritelmistä lähimpänä ostotapahtumia on asiakaskeskeinen määritelmä. Asiakkaan tarpeet eivät kuitenkaan välttämättä ulotu kaikkiin tuotteen valmistuksen tai kehittämisen kannalta oleellisiin ominaisuuksiin tai tarpeen toteuttaminen saattaa johtaa lyhytnäköisiin, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta tuhoisiin seurauksiin. Tästä syystä asiakaskeskeinen laatumääritelmä tarvitsee rinnalleen ympäristökeskeisen laatumääritelmän. Yhdistettäessä nämä määritelmät asiakaskäsitteen voidaan ajatella laajenevan tuotteen ostavasta asiakkaasta kaikkiin siinä ympäristössä, jossa tuote tuotetaan ja jossa sitä käytetään, vaikuttaviin osapuoliin. Eri osapuolien asettamat tarpeet tulee selvittää, analysoida ja sovittaa yhteen Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s Laadunhallinta ja laadunvarmistus, Suomen standardisoimisliitto, s. 12,16 19 Kiinteistönhoidon laatumalli, Rakennustietosäätiö, s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Lillrank, P. Laatumaa, s Lillrank, P. Laatumaa, s Lillrank, P. Laatumaa, s\n14 Asiakkuus laadun perustana Asiakas-sana tarkoittaa henkilöä, yritystä tai muuta organisaatiota, johon on syntynyt asiakassuhde. Ajatusmalli edellyttää siis asiakassuhteen syntymistä eli ostamista. 24 Tuotteille asetetut tarpeet ja vaatimukset ovat peräisin koko siitä ympäristöstä, jossa tuote tuotetaan ja jossa sitä käytetään. Tätä tuotteen ympäristöä, mukaan lukien asiakas, voidaan kutsua kokonaisasiakkaaksi. Kokonaisasiakkaan tarpeet ja vaatimukset määräävät tuotteen kokonaislaadun. Kokonaisasiakkaan pääasianosaisina ja kokonaislaadun määrittäjinä on otettava huomioon ainakin seuraavat osapuolet 25 : - tuotteen ostaja - tuotteen käyttäjä eli loppuasiakas - tuotteen tuottaja - työvoima - yhteiskunta - luonto. Kokonaisasiakkaan jokaisella osapuolella on paljon erilaisia tarpeita, vaatimuksia, odotuksia, toiveita ja tavoitteita. Tarpeiden määrityksen tekee hankalaksi eri osapuolien toisistaan poikkeavat ja jopa täysin ristiriitaiset vaatimukset. Tästä seuraa, että kaikkien osapuolien tarpeita ei voida ottaa huomioon kokonaislaatua määritettäessä. Tämän vuoksi on tärkeää määrittää kuka asiakas on, eli kenen tarpeet halutaan ensisijaisesti tyydyttää. Näin määriteltäessä tulee usein myös asiakkaan asiakkaan tavoitteet otetuksi huomioon, sillä asiakkaan asiakkaalle tärkeä odotus muuttuu yleensä myös asiakkaan odotuksiksi. Yleisesti ottaen tuotteen menestymisen edellytykset asettaa loppuasiakas, joka usein on myös tuotteen ostaja. 26 Keskeisiä asiakkaalta ostopäätösryhmittäin tutkittavia asioita ovat 27 : 1. keskeiset tuoteominaisuudet 2. tuoteominaisuuksilta vaadittava taso 3. tuoteominaisuuksien keskinäinen tärkeys 4. tuotteen toimittamiseen liittyvän palvelun (toimitusaika, toimituskyky, virheet jne.) vaadittava taso 5. lisäpalvelujen tarve ja merkitys. Tarpeiden ja vaatimusten analyysiksi kutsutaan sitä toimintaa, jolla luokitellaan tietyn tuotteen laadun määräävät ominaisuudet, laatutunnukset, ja jolla niiden rakenne eli tiettyyn ominaisuuteen vaikuttavat laatumuuttujat selvitetään. Tarpeiden ja vaatimusten analyysi pohjautuu asiakkaan tarpeiden määritykseen. Asiakkaan on tunnettava tai tätä on autettava tunnistamaan tarpeensa ja vaatimuksensa, jotta voidaan varmistaa oikean tuotteen, tarpeiden tyydyttäjän, hankinta oikean laatuisena Rope, T. & Pöllänen, J. Asiakastyytyväisyysjohtaminen, s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Asiakastarve ohjaamaan kehitystä, toim. Liukko, T s. 7,9 27 Asiakastarve ohjaamaan kehitystä, toim. Liukko, T s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s\n15 Tuotteiden ja palvelujen ominaisuudet on pyrittävä kuvaamaan mitattavilla arvoilla. Tästä syystä kokonaisasiakkaan tarpeet tulee jakaa osiin ja täsmentää osatavoitteiksi alemmille tasoille. Jakoa tulee jatkaa niin pitkälle, että yksittäisiä tarpeita voidaan pitää mitattavissa olevina laatumuuttujina ja että ne voivat muodostaa perustan tuotesuunnittelun ja valmistuksen tuotekuvauksille. 29 Laatumuuttujia on kolmenlaisia 30 : - mitattavia - epäsuorasti mitattavia - aistimukseen perustuvia laatumuuttujia. Mitattavat laatumuuttujat perustuvat SI-järjestelmän seitsemään perusyksikköön ja näiden johdannaisyksikköihin. Epäsuorasti mitattavat laatumuuttujat täytyy puolestaan nimensä mukaisesti kuvata ja todentaa apusuureiden avulla. Aistimukseen pohjautuvien laatumuuttujien perustana ovat muun muassa muoto, suuruus, maku ja haju Palvelun laatu Palveluiden pääasiallinen aineettomuus ja siitä johtuva vaikea määriteltävyys tekee palveluiden laadun kuvaamisen hyvin hankalaksi. Koska useinkaan ei ole olemassa sellaisia helposti mitattavia laatumuuttujia, joilla tiettyä palvelua arvioitaisiin, on palvelusuorituksen arviointi hyvin arvioijakohtaista ja riippuvainen kunkin asiakkaan katsantokannasta. 32 Laajasti ymmärtäen palvelun laadulla voidaan tarkoittaa koko palveluorganisaation olemuksellaan ja toiminnallaan aikaansaamia laatukäsityksiä. Konkreettisemmin ja yksinkertaisemmin puhutaan kuitenkin yksilön laatukäsityksistä, jotka syntyvät omien kokemusten ja odotusten välisestä tilasta. Kuvassa 2 on esitetty palvelun laatumalli, josta selviää omien kokemusten suhde palvelun laadun kokemiseen. 33 Suusanallinen tieto Henkilökohtaiset tarpeet Kokemus Ulkoinen kommunikaatio Palvelun laadun ulottuvuudet Odotettu palvelu Saatu palvelu Saadun palvelun laatu Kuva 2. Palvelun laadun perusmalli (Alalääkkölä, L. Osataanko palveluja markkinoida? 1993, s. 48) 29 Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Alalääkkölä, L. Osataanko palveluja markkinoida? s\n16 Asiakkaan palveluille asettamia vaatimuksia ja palveluiden laadun ulottuvuutta on tutkittu useissa tutkimuksissa. Muun muassa Parasuraman, Berry ja Zeithaml 34 ovat tutkineet palvelutuotteen laadun taustalla olevia yleisiä laatutunnuksia. He päätyivät tutkimuksissaan kymmeneen palveluun liittyvään ominaisuuteen, joiden perusteella asiakkaat arvioivat saamansa palvelun laadukkuutta (Taulukko 2). Heidän mukaansa asiakas asettaa vaatimuksia näille laatutunnuksille kaikissa palvelutapahtumissa. Mikäli vaatimukset toteutuvat, arvioi asiakas saaneensa laadukasta palvelua. 35 Taulukko 2. Kymmenen palvelun laadun ominaisuutta (Hope, C. & Mühlemann, A. Service Operations Management, s. 102) Laatutunnus Kuvaus Kosketeltavuus Palveluun vaikuttavat fyysiset tekijät, kuten asiakaspalvelutilan, henkilökunnan, työvälineiden fyysinen olemus. Toimintavarmuus Palvelualttius Viestintäkyky Luotettavuus Turvallisuus Ammattitaito Käyttäytyminen Ymmärtämys Saavutettavuus Kyky tuottaa samantasoista palvelua yhä uudelleen. Viedäänkö palaute aina eteenpäin? Saako opiskelija aina palautteen edistymisestään? Tiedustelujen tai muiden vastaavien käsittelynopeus. Vastataanko kirjeeseen paluupostissa vai viekö vastauksen saanti kuukauden? Asiakkaalle annetun tiedon vaikeaselkoisuus ja ymmärrettävyys. Selittääkö lääkäri potilaalleen tämän ymmärtämällä tavalla, mitä seuraavaksi tulee tapahtumaan? Palvelun toimittajan luotettavuus. Tuoko sijoitusneuvoja esille kaikki vaihtoehdot, vai ainoastaan ne, jotka tuovat hänelle suuremman välityspalkkion? Asiakkaan fyysinen tai tietosuojaan liittyvä turvallisuus. Pidetäänkö potilaan tiedot luottamuksellisina? Palvelun tarjoajan tekninen asiantuntevuus. Onko lääkäri pätevä suorittamaan sydänleikkauksen? Palvelun tarjoajan asenne ja palvelutyöntekijän omaksumat käytöstavat. Onko vastaanottovirkailija ystävällinen, avulias ja kohtelias? Kuinka hyvin palvelun tarjoaja kykenee ymmärtämään asiakkaansa tarpeita.? Onko hotellin pesuhuoneessa peilejä, joista näkee hiukset myös takaapäin? Palvelun tuottajan tavoitettavuus joko maantieteellisesti tai puhelimitse. Onko asianajajan toimiston lähellä parkkipaikkoja? Grönroos 36 jakaa asiakkaiden kokeman palvelun laadun kahteen perusulottuvuuteen, jotka ovat tekninen eli lopputulosulottuvuus ja toiminnallinen eli prosessiulottuvuus. Tuloksen tekniseksi laaduksi kutsutaan sitä, mitä asiakkaalle jää kun tuotantoprosessi ja ostajan ja myyjän välinen vuorovaikutus on ohi. Palvelun toiminnalliseksi laaduksi käsitetään se ulottuvuus, joka vastaa kysymykseen, miten asiakas palvelun saa. 34 Parasuraman, A. ym. A Multiple-Item Scale for Measuring Consumer Perceptions of Quality, Hope, C. & Mûhlemann, A. Service Operstions Management, s Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s\n17 Koettuun kokonaislaatuun vaikuttavat teknisen ja toiminnallisen laadun lisäksi asiakkaan palvelulle asettamat odotukset eli odotettu laatu. Samoin palveluja tuottavan yrityksen imago eli asiakkaan yrityksestä muodostama mielikuva on otettava huomioon kokonaislaatua määritettäessä (Kuva 3). 37 Odotettu laatu Koettu kokonaislaatu Koettu laatu Imago - Markkinaviestintä - Imago - Suusanallinen viestintä - Asiakkaan tarpeet Tekninen laatu: mitä Toiminnallinen laatu: miten Kuva 3. Koettu kokonaislaatu (Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s. 66) Kokonaislaatu on hyvä, kun koettu laatu vastaa asiakkaan odotuksia eli odotettua laatua. Mikäli asiakkaan odotukset ovat epärealistisia, koettu kokonaislaatu on alhainen, vaikka laatu olisikin jollain objektiivisella tavalla mitattuna koettu hyväksi. Asiakkaan odotuksiin vaikuttavat ennen kaikkea asiakkaan tarpeet, mutta myös se informaatio, jota asiakas on palvelusta saanut Palvelujen laadunhallinta Laadunhallinnalla tarkoitetaan laadun suunnittelua, ohjausta ja varmistusta. Laadunhallinta on osa yrityksen laatujärjestelmää, joka kattaa laatujohtamisen kokonaisuuden eri johtamisalueineen. Laadunhallinnan lisäksi johtamisalueita ovat henkilöstöjohtaminen sekä strateginen suunnittelu. 39 Palvelutuotteiden laadunhallinta perustuu suunnitteluun niihin kohdistuvien vaatimusten pohjalta. Jos palveluja ei suunnitella huolellisesti vaan turvaudutaan korjaustoimenpiteisiin vasta sen jälkeen, kun virheet ovat jo tapahtuneet, on seurauksena laatuongelmia. Laatuongelmat johtuvat lähinnä siitä, että asiakkaiden ja palvelujen tarjoajan mielipiteet palveluista ja niiden toimivuudesta jäävät täysin erilaisiksi tai ainakin niin erilaisiksi, että odotetun palvelun ja koetun palvelun välille syntyy kuilu. Suunnittelu vaikuttaa lähinnä palvelun tekniseen laatuun, mutta se voi olla myös toiminnallisen laadun lähteenä Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s. 63, Kiinteistönhoidon laatumalli, Rakennustietosäätiö, s Grönroos, C. Nyt kilpaillaan palveluilla, s , 94 16\n18 Kun palveluihin kohdistuvista laatuvaatimuksista on päätetty ja palvelujen suunniteltu sisältö on kuvattu, käynnistyvät kaikki ne toiminnot, jotka tähtäävät näiden vaatimusten täyttämiseen. Jotta tavoitteisiin päästäisiin, tarvitaan jonkinlainen ohjausjärjestelmä (Kuva 4). Laadunohjauksella siis tarkoitetaan sellaisia tapahtumia ja toimintoja, joita pidetään tietoisesti käynnissä ja joilla pyritään ennalta määrättyihin laatutavoitteisiin. 41 Asiakas PALVELUORGANISAATIO Palvelutoimeksianto SUUNNIT- TELU- PROSESSI Palvelun toteutus suunnitelma Palvelun toimitus suunnitelma Laadunvalvonta suunnitelma SELITE Palvelutarpeet Palveluprosessi Palvelumittarit Palveluntuottaja Palveluprosessidokumentit Palvelutarpeet MARKKI- NOINTI PROSESSI Palvelutyösuorituksen analysointi ja kehittäminen PALVELUN TOIMITUS- PROSESSI Palvelun tuottajan arvio Palvelutulos Asiakkaan arvio Kuva 4. Palvelun laatusilmukka (Barrett, P. Facilities Management Towards Best Practice. 1995, s. 49) Jokaista ohjausjärjestelmää täytyy ohjata määrätyillä ohjausparametreillä tai ohjausmuuttujilla. Laadunohjauksen ohjausmuuttujien valinta perustuu kokonaisasiakkaan tarpeiden analyysin perusteella määritettyihin laatumuuttujiin ja palvelun sisällön kuvauksiin Palvelujen onnistumisen mittaaminen Palvelun onnistumista arvioidaan yritykseen hankittavan palautteen avulla. Yleisiä palautteen hankintamenettelyjä ovat reklamaatiot, käyttäjätyytyväisyyskyselyt, erilaiset raportit ja auditoinnit. Palautteen hankkiminen ei ole itseisarvo, vaan sen myötä saatava tieto on hyödynnettävä palvelun kehittämiseksi. Saatua tietoa käytetään ongelmien ennaltaehkäisyyn, korjaaviin toimenpiteisiin ongelmien ilmettyä ja toiminnan jatkuvaan kehittämiseen Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s Routto, E. Ulkoistetun kiinteistönhoidon laadunhallinta, s\n19 Palvelun onnistumista voidaan arvioida asiakastyytyväisyyskyselyiden avulla. Asiakastyytyväisyyden mittaamisen tavoitteena on selvittää systemaattisesti ja pitkäjännitteisesti eri asiakassegmenttien tyytyväisyys yrityksen tuotteisiin sekä toimintaan. Käyttäjän arvio toimitilapalvelujen laadusta koostuu palvelun teknisen ja toiminnallisen laadun arvioimisesta. Mittauksilla voidaan selvittää esimerkiksi palvelun sujuvuutta, käyttäjien tyytyväisyyttä palvelun tasoon ja tiedottamiseen sekä palveluhenkilöstön palvelualttiutta ja joustavuutta. Säännöllisesti toteutettava asiakaspalautejärjestelmä antaa arvokasta tietoa organisaatiolle kehittämisalueista, erityisesti toiminnan laadun osalta. 44 Asiakastyytyväisyyden mittaaminen voidaan toteuttaa kirjallisena, puhelin- tai atk-kyselynä, mutta yhtä hyvin myös asiakaskohtaisesti henkilökohtaisena tapaamisena, jolloin asiakasvuorovaikutus on voimakasta. Mittaaminen ei ole itseisarvo, vaan lähtökohta yrityksen toiminnan jatkuvalle parantamiselle. Tulosten analysointi tulee tehdä mahdollisimman nopeasti kyselyn jälkeen nopean palautteen mahdollistamiseksi. Tulokset tulee raportoida havainnollisessa muodossa yrityksen johdolle, käyttäjille ja palvelutyöstä vastuussa oleville henkilöille. Asiakastyytyväisyyskyselyiden tulokset ovat merkittävää palautetietoa toimitilapalvelujen koordinoijalle sekä yrityksen työntekijöille heidän onnistumisessaan omassa työssään. 45 Käyttäjän kokemaa palvelun onnistumista voidaan arvioida myös reklamaatioiden kautta. Reklamaatio on asiakkaan tekemä valitus tekemättömästä tai huonosti tehdystä työstä. Yrityksen reklamaatiomenettelyllä määritellään yhteiset toimintatavat, jotta reklamaatiot voidaan käsitellä mahdollisimman nopeasti ja reklamaatioiden syyt voidaan poistaa. Reklamaatiot ovat arvokasta informaatiota asiakkaalta palvelun ja tuotteen koetusta ja odotetusta laadusta. Reklamaatioprosessin tavoitteena on parantaa yrityksen kannattavuutta vähentämällä laatuvirheiden aiheuttamia ylimääräisiä kustannuksia ja ylläpitää asiakastyytyväisyyttä poistamalla laatuvirheiden syyt. 46 Reklamaatiomenettelyssä reklamaatiot kirjataan omalle erilliselle lomakkeelleen, johon kirjataan myös palvelujen koordinoijan tekemät selvitykset reklamaation syystä, sen aiheuttamista toimenpiteistä ja toimenpiteiden kiireellisyydestä. Reklamaatioiden analysoinnissa tarkastellaan mahdollisia näkemyseroja, virheiden syitä, merkittävyyttä ja niiden synnyn estomahdollisuuksia sekä virheiden määrää ja kustannuksia. Analysointi tehdään tapauskohtaisesti ja tuloksia hyödynnetään toiminnan kehittämisessä (Kuva 5) Routto, E. Ulkoistetun kiinteistönhoidon laadunhallinta, s Routto, E. Ulkoistetun kiinteistönhoidon laadunhallinta, s Asikainen, J. & Kaivanto, K. Kiinteistönhoitosopimusopas, s Routto, E. Ulkoistetun kiinteistönhoidon laadunhallinta, s\n20 Reklamaatio Tuotekuvaukset ja seurantaraportit Muutokset ohjeisiin ja työohjelmiin Raportti asiakkaalle Reklamaation kirjaus Reklamaation analysointi Lisäselvitykset Virheiden korjaukset Toiminnan tarkistukset - kirjaus valmislomakkeeseen - toimitus käsittelyä ja korjausta varten - valvonta kunnes kuitataan hoidetuksi - tuotteen tarkastus sopimuksen perusteella - laatuvirheiden analysointi tuotekuvausten avulla - lisäselvitykset kohteessa - reklamaatiotietojen täydentäminen - asiakkaan kanssa tehtävät katselmukset - välittömät korvaavat toimenpiteet - mahdolliset hyvitystoimenpiteet - työohjelmien ja työohjeiden tarkistukset - työmenetelmien tarkistukset - työvälineiden tarkistukset - sopimusten tarkennusehdotukset Kuva 5. Reklamaation käsittelyprosessi (Asikainen, J. & Kaivanto, K. Kiinteistönhoitosopimusopas, 1997, s. 128.) Toimitilapalvelujen sopimuksenmukaisuutta arvioidaan laadun mittauksen perusteella tehtävillä raporteilla. Tavoitteiden alitukset antavat aiheen reklamointiin ja laiminlyönnit hyvitykseen asiakkaalle. Toistuvista virheistä voidaan rangaista sovitulla sopimussakolla tai hinnanalennuksella ja hyvästä laadusta sekä toiminnan kehittämisestä voidaan myöntää laatubonus. Raportteja ovat esimerkiksi kulutus-, katselmus-, kunto-, laatu- ja reklamaatioraportit. 48 Palvelun onnistumisen välineeksi sopii myös auditiointi. Auditiointi on parhaimmillaan erittäin tehokas työkalu, jonka avulla voidaan puolueettomasti tarkastella yrityksen prosesseja, tuotteita ja palveluja sekä varsinaisia liiketoiminnan ja laadunparannuksen tuloksia (Hannukainen 1992, s.83.). Auditiointien tarkoitus on selvittää, onko yrityksen toiminta laatujärjestelmän ja tavoitteiden mukaista. Auditioinneissa etsitään sekä toimivia esimerkkejä hyvistä menetelmistä että kehitetään ja parannetaan huonosti toimivia osa-alueita. Auditoinneilla arvioitavia ominaisuuksia ovat esimerkiksi 49 : - henkilöstön koulutustaso - käytettävät alihankkijat - laatujärjestelmä - palveluvalikoima - hinta- ja laatusuhde. 48 Routto, E. Ulkoistetun kiinteistönhoidon laadunhallinta, s Routto, E. Ulkoistetun kiinteistönhoidon laadunhallinta, s\n21 2.6. Palvelustrategiat Monopolit ovat katoamassa. uusinta mallia ja viimeisintä muotia tyrkyttävä mainonta vain lyhentää tuotteiden ja palvelujen odotettavissa olevaa elinikää. Tekniset parannukset helpottavat tuotteiden ja palvelujen jakelua. Markkinat segmentoituvat entisestään, ja asiakkaiden vaatimuksiin on yhä vaikeampi vastata. Menestystä toivovan yrityksen on luotava itselleen ainutlaatuinen ja kestävä kilpailuetu. Joillakin aloilla palvelustrategia saattaa olla ainut tapa uusien asiakkaiden houkuttelemiseksi ja vanhojen asiakassuhteiden vahvistamiseksi. 50 Kuluttaja on kuningas. Tällä toteamuksella on ratkaiseva merkitys tuloksekkaan palvelustrategian kehitykselle. Yritys ei voi elää ilman asiakkaita. Onnistuneen palvelustrategian tavoitteena on säilyttää nykyiset asiakkaat ja houkutella puoleensa uusia. Markkinaosuuden valtaamiseen on kaksi tapaa: ryhtyä hintasotaan tai tarjota jotakin ainutlaatuista ja ominaisuuksiltaan parempaa. 51 Palveluun perustuva taistelu merkitsee palvelualueella sitä, että kiinnitetään huomiota kaikkeen siihen, mikä liittyy palvelun ominaisuuksiin ja siitä syntyviin kokemuksiin. Tuloksekas palveluun suuntautuminen edellyttää kohdeasiakasryhmän niiden tarpeiden ja odotusten määrittelemistä, jotka ylittävät peruspalvelun rajat. Sen tulisi täydentää ja vahvistaa yrityksen perusmarkkinointistrategiaa. 52 Palvelusektori tarjoaa kolme strategiavaihtoehtoa: - korkealaatuista palvelua korkeaan hintaan - yksilöllistä palvelua kohtuuhintaan - vähimmäispalvelua edulliseen hintaan. Peruspalvelun tasoon kuuluu kaksi elementtiä: palvelun myyjän ja asiakkaan välinen vuorovaikutuksen intensiteetti sekä tämän kontaktin kesto. Mitä enemmän palvelun tarjoaja haluaa voimistaa asiakkaan kanssa syntyvää vuorovaikutusta, sitä enemmän hänen on yksilöllistettävä palveluaan. Jos hän toisaalta haluaa supistaa ominaisuuksista koituvia kustannuksia, hänen on mietittävä keinoja standardoinnin lisäämiseksi. 53 Peruspalvelustrategian valinnan olisikin perustuttava mahdollisuuteen standardoida tai yksilöllistää palvelun yksittäisiä ominaisuuksia. Tällä tavoin voidaan joko lisätä tai vähentää niihin sisältyvää palvelun määrää. 54 Korkealaatuista palvelua korkeaan hintaan Tämä on strategioista yksilöllisin. Asiakas saa runsaasti huomiota osakseen ja kontakti kestää kauan. Kustannukset ovat korkeat ja markkinat rajoitetut. Tämä ei silti tarkoita, että tämän strategian valitseva yritys ei pyrkisi supistamaan kustannuksiaan ja lisäämään tuottavuuttaan Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s\n22 Strategian etuna on, että yritys voi säilyttää korkean yksilöllisyystasonsa. Korkean laadun takaaminen on onnistumisen kannalta ratkaisevaa. Strategian uskotaan usein soveltuvan vain ylellisyyshyödykkeisiin. Näin ei kuitenkaan ole. Myös kiinteistönhuoltoyhtiöt ja pikapesulat voivat halutessaan tarjota laatupalvelua. 56 Yksilöllistä palvelua kohtuuhintaan Yksilöllistä palvelua kohtuuhintaan strategia on moniselitteisin ja usein vaikein toteuttaa. Se tarvitsee edellistä suuremmat markkinat, mutta palvelun on silti oltava yksilöllistä. Hintapolitiikassa puolestaan on pyrittävä lähestymään mahdollisimman suurta asiakasmäärää. Kaiken tämän onnistumiseksi on kehitettävä menetelmiä, jotka maksavat vähemmän mutta lisäävät silti palvelun yksilöllisyyttä. Muun muassa klubi-idea ja osaamisen standardointi esimerkiksi konsulttitoimistoissa ovat esimerkkejä edellä mainituista menetelmistä. 57 Vähimmäispalvelua edulliseen hintaan Standardoinnin maksimointi ja asiakaskontaktin keston minimointi auttavat palvelun tarjoajaa supistamaan kustannuksiaan ja sitä kautta alentamaan hintojaan. Kohderyhmänä ovat asiakkaat, joita kiinnostaa enemmän hinta kuin palvelun taso. 58 Palvelustrategia perustuu aina asiakkaalle annettuun lupaukseen. Yksi lupaa laatua, nopeutta ja siisteyttä toinen valinnanvaraa ja luotettavuutta. Palvelurintamalla kilpailemaan tahtovan yrityksen on laadittava kohderyhmänsä tarpeisiin perustuva lupaus, viestittävä se selvästi ja pidettävä siitä kiinni. 59 Lupauksen muotoilu on olennaisen tärkeää ja se kuuluukin yrityksen ylimmän johdon vastuualueisiin. Lupauksen ensimmäinen tarkoitus on helpottaa yrityksen sisäistä tiedonvälitystä. Jokaisen työntekijän on ymmärrettävä strategian asiakkaalle lupaamat edut. Jos tavoite on kaikille selvä, sen saavuttaminen on helpompaa. Yrityksen on sitouduttava lupauksensa pitämiseen, tarjottava takuita todisteeksi sitoutuneisuudestaan ja oltava valmis korvaamaan rikkomansa lupaukset. 60 On myös muistettava, että kullekin kohderyhmälle voidaan antaa vain yksi lupaus. Kullakin asiakkaalla on omat tarpeensa ja odotuksensa. Hyvin muotoiltu ja pidettykään lupaus ei tuota tulosta, jos se esitetään asiakkaalle, joka ei sitä halua tai tarvitse Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s Horovitz, J. Kohti nollavirhettä palvelun laadussa, s\n23 3. TOIMITILAPALVELUT 3.1. Toimitilapalvelun käsite Toimitilapalvelut on laaja palvelukokonaisuus ja palvelujen tarkka luettelointi on hankalaa. Toimitilapalveluiksi voidaan katsoa kaikki toimitiloissa tapahtuva palvelutoiminta, jolla tuetaan ja edistetään toimitilojen ydinliiketoimintoja ja käyttäjiä. Esimerkkeinä käyttäjälähtöisistä toimitilapalveluista voidaan mainita muun muassa 62 : - siivous - catering - aulapalvelu - puhelinkeskus - postitus ja postinjakelu - kopiopalvelu - toimistolaitteiden hankinta ja ylläpito - arkistointi - turvapalvelut ja kulunvalvonta - toimistotarvikkeiden hankinta ja varastointi - atk-järjestelmien hankinta ja ylläpito - ulkoalueiden puhtaanapito - kunnossapito - muuttojen toteutus - toimistosisustuksen ja kalustuksen suunnittelupalvelut. Toimitilapalveluiden tehtävänä on mahdollistaa, tukea, luoda ja ylläpitää suotuisia olosuhteita yrityksen ydinliiketoiminnan strategisten tarpeiden täyttämiseksi 63. Kaikki aika, joka yrityksessä menee ajan tasalla olemattomien toimitilapalvelujen takia hallintoon liittyvien asioiden järjestelemiseen, on pois ydinliiketoiminnan tuotteiden kehittämiseltä ja markkinoimiselta. Jokaiselle yritykselle tulisikin luoda ja räätälöidä yksilöllisesti tarvittavat palvelut. 64 Toimitilapalveluiden ajatuksena on tuottaa palvelut asiakaslähtöisesti, taloudellisesti ja turvallisesti. Tavoitteena tulisi olla tarkoituksenmukaisten työskentelyolosuhteiden takaaminen. Toimitilapalveluiden kehittämisen kannalta on keskeistä tunnistaa ja kuvata prosessit eli toimintaketjut. Oleellisia prosesseja ovat ne, jotka tuovat jotakin lisäarvoa asiakkaille. Toimintaa tulisi kehittää ja ohjata näiden olennaisten kokonaisprosessien puitteissa. Keskeisenä toimintona on halutun palvelun tason määrittäminen ja oikean palvelun kohdentaminen oikeille asiakkaille Savolainen, S. Laatujohtaminen ja toimitilapalvelut, s Savolainen, S. Laatujohtaminen ja toimitilapalvelut, s Hara, J. Toimistohotellit tulevat Suomeen, s Savolainen, S. Laatujohtaminen ja toimitilapalvelut, s 29 22\n24 Toimitusjohtaja Pertti Vanhanen on haastattelussa 66 todennut, että toimitilapalveluilla on joitakin erityispiirteitä muihin palvelualoihin nähden. Viestinnän merkitys palvelun tilaajan ja tuottajan välillä on erittäin tärkeää. Toimitilapalveluiden kohdalla tämä korostuu erityisesti, koska alan käsitteistö ei ole vielä täysin vakiintunut. Palvelun tilaajilla ei ole vielä kovinkaan laaja-alaista kokemusta toimitilapalveluiden tilaamisesta, eikä tarkkaa kuvaa siitä, mitä kaikkea käsitteen toimitilapalvelut alle kuuluu. Aihetta on perinteisesti lähestytty varsin tekniseltä kannalta. Myyjän ja ostajan suhde on myös hyvin poikkeuksellinen toimitilapalveluissa. Toimitilapalvelun ostaja ei ole kaikissa tapauksissa itse käyttäjä. Usein ostajana toimii yritys, käyttäjiä ovat tilassa työskentelevät ja oleskelevat henkilöt. 67 Toimitilapalvelujen tuottamisessa tilanne ei ole stabiili. Ulkoiset tekijät vaikuttavat merkittävästi palveluun ja sen laatuun. Kaikki toimitilapalvelut eivät myöskään tapahdu sisätiloissa. Esimerkiksi lumisade vaikuttaa ulkoalueiden puhtaanapitoon, mutta samalla myös sisätilojen siivoukseen. Mielenkiintoinen erityispiirre toimitilapalveluille on myös se, että palvelu tulee asiakkaan luokse. Yleensä palvelua hankittaessa asiakas menee palvelutapahtuman suorittajan luokse. Tällaisista palveluista ovat esimerkkeinä muun muassa hotellit, ravintolat ja hiihtokeskukset Toimitilapalvelujen laatu Sovellettaessa laatuajattelua toimitilapalveluihin ongelman muodostavat palveluprosessin monimutkaisuus ja laajuus. Lisäksi asiakkaan ja tuotteen tarkka määritteleminen on hankalaa. Asiakas voi olla kiinteistön omistaja, vuokralainen, tilan lopullinen käyttäjä tai palvelun ostaja. Asiakkuudet eivät ole toisiaan poissulkevia. Laatuajattelun lähtökohtana on edelleen usein massatuotantoon pohjautuva markkinalähtöinen ajattelu: tuotetaan tavaroita ja niille pitää löytää asiakkaita. Storbacka & Lehtinen 69 ovat esittäneet, että ajattelutavan tulisi muuttua radikaalisti. Mieluummin etsittäisiin hyville asiakkaille tuotteita kuin tuotteille asiakkaita. Näin asiakkuuksista saataisiin enemmän hyötyä molemmin puolin, sekä palveluja tuottavalle että niitä tilaavalle yritykselle. Palveluprosessiin liittyy läheisesti prosessin valvonta ja tuloksen jatkuva varmistaminen. Seuraavia keinoja voidaan soveltaa toimitilapalveluiden valvomiseen 70 : Sopimuksenmukaisuuden valvomisen työkaluja - seurantaraportit - laskutus (kiinteä tai erillisveloitus) - asiakaspalaute ja reklamaatiot - katselmukset - koonnit mahdollisista laatumittareista. 66 Savolainen, S. Laatujohtaminen ja toimitilapalvelut, s Savolainen, S. Laatujohtaminen ja toimitilapalvelut, s Savolainen, S. Laatujohtaminen ja toimitilapalvelut, s Storbacka, K. & Lehtinen, J. Asiakkuuden ehdoilla vai asiakkaiden armoilla, s RAKLI, Kiinteistönpidon laatumalli rakentaminen ja ylläpito, s\n25 Valvonnan kohdistaminen - sopimuksen toteutuminen yleisesti - laatu ja määrä - laskutuksen oikeellisuus - toimitusaika - turvallisuus - raportoinnit ja informointi. Pyrittäessä laadukkaaseen palveluun ei riitä, että rutiininomaiset palvelutilanteet hoidetaan asiakkaan odotusten mukaisesti. Kriittisimpiä tilanteita ovat palveluprosessiin liittyvät ei-rutiininomaiset, epänormaalit, tapahtumat. 71 Toimitilapalveluiden laadun arvioimisessa on omat ongelmansa. Toimitilapalvelut on palveluprosessi, johon liittyy myös teknistä toimintaa. Prosesseista puuttuvat kuitenkin teollisen tuotannon rutiinit ja yrityksen selkeät toimintatavat. Samoin tavoitteet ja asiakkaat vaihtelevat alalla huomattavasti. Näiden syiden vuoksi laaduntarkkailun mittaristo olisi suunniteltava yksilöllisesti kunkin organisaation tarpeita ja menetelmiä vastaaviksi. 72 Laatuajattelua on perinteisesti sovellettu kiinteistöalalla melko vähän, lähinnä jonkun verran kiinteistöjen kunnossapitoon. Nykyisin laatuajattelua osataan jo jossain määrin soveltaa myös toimitilapalveluiden tuottamiseen. Toimitilapalveluja tilattaessa osataan laatua vaatia vain, jos sitä voidaan mitata. Laatuvaatimukset asetetaan jo tarjouspyynnössä. Vaatimustaso ja tavoitteet kirjataan sopimukseen. Myös mahdollisista sopimusrikkomuksista aiheutuvat sanktiot kirjataan ylös. Lyhyesti sanottuna sopimuksessa määritellään osapuolten oikeudet ja velvoitteet sopimussuhteessa myös laadun osalta Toimitilapalvelujen organisoiminen Toimitilapalvelut ovat osa toimitilajohtamista (Facility Management). Toimitilajohtaminen on prosessi, jossa organisaatio tuottaa ja ylläpitää tukipalveluja ydinliiketoimintansa tueksi. 73 Yrityksen toimitilapalveluorganisaatio voi koostua esimerkiksi toimisto-, ravintola- ja kiinteistönhoitopalveluyksiköistä. Lisäksi oman yksikkönsä muodostavat usein turvallisuus- ja toimituspalvelut. Toimitilapalveluyksiköitä ohjaa palvelupäällikkö, joka voi olla ulkoistettu palvelun tuottaja tai käyttäjäorganisaation oma management-yksikkö (kuva 6). 71 Äyväri, A. ym. Markkinoi palveluja, s Savolainen, S. Laatujohtaminen ja toimitilapalvelut, s Alexander, K. Facilities Management Theory and Practce, s. 1 24\n26 Palvelupäällikkö Toimistopalvelut Ravintolapalvelut Kiinteistönhoito Muut palvelut Toimistotarvikepalvelu - paperit - kansiot - kynät ym. Ravintolapalvelut - henkilöstöruokailu - kahvilapalvelut - kabinetit Kiinteistöhuolto - LVISA-huolto - kunnossapito - käyttäjäpalvelut Turvallisuuspalvelut - aulapalvelut - vartiointipalvelut - kulunvalvonta Vastaanottopalvelu - puhelinkeskus - sihteeripalvelut - aulapalvelu Tarjoilut toisiin tiloihin - kokoustilat - saunatilat - työtilat Ulkoalueiden hoito - puhtaanapito - lumityöt - kasvityöt Toimituspalvelut - Sähkö - Lämpö - Vesi Toimistolaitteet - kopiokoneet - tulostimet - faksit ym. Automaatit - juoma-automaatit - välipala-automaatit - makeisautomaatit Jätehuolto - sekajäte - erikoisjätteet - paperin tuhoaminen Postipalvelut - sisäposti - lähettipalvelu - juoksupoika Siivous - Stonesoftin tilat - yhteiset tilat Kuva 6. Esimerkki palveluorganisaatiosta (Puhto, J. 2000, s.6.) Toimitilapalvelujen ostaminen Toimitilapalveluala elää voimakkaiden muutospaineiden alla. Varsinkin liikekiinteistöjen omistajat ja kiinteistöissä toimivat liikeyritykset haluavat keskittyä yhä enemmän oman perusliiketoimintansa hoitamiseen. Toimitilapalvelut pyritään yhä enenevässä määrin ostamaan ulkoa niihin erikoistuneilta palveluyrityksiltä. 74 Toimitilapalvelujen tilaajan on ensimmäiseksi ratkaistava se, tuottaako se tarvittavat palvelut itse oman henkilöstönsä toimesta vai hankkiiko se palvelut tai osan niistä ostopalveluina. Ostetaanko ulkoa vai tuotetaanko itse -pohdinnan keskeisiä kriteereitä ovat muun muassa hinta, ammattitaitovaatimukset, onko palveluja yleensä ostettavissa ulkoa sekä työnantajana toimimisen rooli verrattuna palvelujen ostajan asemaan. 75 Ostopalvelujen hankkiminen vaatii niiden tilaajalta ammattitaitoa ja osto-osaamista. Ostajan on määriteltävä yksityiskohtaisesti, minkälaisia palveluja halutaan ostaa Asikainen, J. & Kaivanto, K. Kiinteistönhoitosopimusopas, s Asikainen, J. & Kaivanto, K. Kiinteistönhoitosopimusopas, s Korhonen, A. Kiinteistönhoidon hankinnan valmistelu, s\n27 Ulkoistaminen Yhdysvalloissa toimiva The Outsourcing Institute 77 kuvaa ulkoistamisen kokonaisvaltaisena yrityksen toimintastrategian uudelleen rakentamisena ydinosaamisen ja yrityksen ulkopuolelle luotujen suhteiden ympärille. Saman instituutin esitteessä ulkoistaminen määritellään ulkopuolelta ostettavien voimavarojen strategiseksi käytöksi niihin tehtäviin, joita perinteisesti ovat hoitaneet yritysten oma henkilöstö omista voimavaroistaan. Ulkoistaminen voidaan myös käsittää johtamisstrategiaksi, jolla organisaatio antaa ydintoiminnan ulkopuoliset tehtävät niihin erikoistuneille, ja yrityksen omaa toimintaa tehokkaammille palvelun tarjoajille. Asia ei ole mitenkään vieras, sillä yritykset ovat aiemminkin vuokranneet työntekijöitä erityisosaamista vaativiin tehtäviin. Yritykset ovat myös solmineet pitkäaikaisia sopimussuhteita toisen saman toimialan yritysten kanssa saadakseen synergiaetuja. Yritykset ovat kautta aikojen jakaneet ja yhdistäneet omaa osaamista ja voimavaroja toisten yritysten kanssa siten, että yhteistyöstä hyötyvät molemmat osapuolet ja yhdistäminen palvelee yrityksen omia päämääriä. Tällainen yhteistyö on voinut koskea tiloja, teknologiaa tai henkilökuntaa. Ero yksinkertaisen alihankkimisen ja ulkoistamisen välillä on se, että ulkoistaminen ulottuu aina kokonaisen yrityksen rakenteen uudelleen järjestelyyn ydinosaamisen ja ulkopuolisten suhteiden ympärille. 78 Termiä ulkoistaminen käytetään monissa hyvinkin erilaisissa tilanteissa. Termillä on eri merkityksiä tapauksesta riippuen. Kirjallisuus käsittelee ulkoistamista yleensä hyvin pääpiirteittäin ja yleisellä tasolla. Tarkemmin katsoen, ulkoistamien voidaan jakaa kolmeen kategoriaan riippuen yritysten liikesuhteista 79 : - ostopalvelut - ulkoistaminen - kumppanuus. Perinteisesti Suomessa on ulkoistettu lähinnä operationaalisen tason palveluja ja kiinteistö- ja toimitilajohtamisen toiminnot on jätetty yrityksen omaan hoitoon. Asiantuntijapalveluissa ulkopuolinen organisaatio palkataan tarjoamaan erityisosaamista vaativaa palvelua. Asiantuntijapalvelut eivät yleensä sisällä henkilöstön tai koko liiketoimintayksikön siirtoja. 80 Puhdas ulkoistamien käsitetään yleensä tilanteeksi, jossa kokonainen tai osa liiketoimintayksiköstä siirretään ulkopuoliselle organisaatiolle. Ulkopuolinen organisaatio ottaa vastuun yksikön työvoimasta ja taloudellisista kysymyksistä. Alkuperäinen omistaja ottaa tilaajan tai asiakkaan roolin ja hallinnoi vanhaa henkilöstöä sopimuksella. Alkuperäinen organisaatio siis jatkaa toimintaansa, mutta vastuu valmiista työstä on palvelun tarjoajalla Corbett, M. The Outsourcing Institute, Corbett, M. The Outsourcing Institute, IFMA, Definition of Facility Management, Tuomela, A. Service Provision Trends of Facility Management in Northern Europe, s Tuomela, A. Service Provision Trends of Facility Management in Northern Europe, s\nTeknillisen korkeakoulun rakentamistalouden laboratorion selvityksiä 39 Helsinki University of Technology Construction Economics and Management Papers 39 Espoo 2001 TKK-RTA-S39 TOIMITILAPALVELUJEN LUOKITTELU


Suomen Viron-instituutti etsii johtajaa | Suomen Viron-instituutti\n20.05.2021 • Ave Anniste\nSuomen Viron-instituutin säätiö etsii kulttuuri-instituutin johtajaa Tallinnaan 1.9.2021 alkaen tai sopimuksen mukaan.\nJohtaja vastaa instituutin toiminnan suunnittelusta, toteuttamisesta ja kehittämisestä. Johtajan tehtävä on 3-vuotinen ja se alkaa 1.9.2021 tai sopimuksen mukaan. Työsuhdetta on mahdollista jatkaa kahdella vuodella.\n– soveltuvaa korkeakoulututkintoa\n– kykyä johtaa henkilöstö- ja taloushallintoa\n– taitoa suunnitella ja toteuttaa hankkeita sekä hankkia ulkopuolista rahoitusta\n– hyviä vuorovaikutus- ja yhteistyötaitoja\n– erinomaista suomen kielen taitoa sekä hyvää viron ja englannin kielen taitoa. Muu kielitaito katsotaan eduksi.\nTehtävässä onnistuminen edellyttää tavoitteellisuutta, näkemyksellisyyttä sekä kykyä luoda ja toimeenpanna uusia keinoja instituutin tavoitteiden saavuttamiseksi. Vahva kiinnostus sekä olemassa olevat verkostot taiteen ja koulutuksen aloilla auttavat menestymään tehtävässä.\nHakemukset palkkatoivomuksineen pyydetään toimittamaan 14.6.2021 klo 12.00 mennessä Suomen Viron-instituutin säätiön hallituksen puheenjohtajalle: huuhtanenriitta[at]gmail.com\nHakemusten tulee sisältää:\n– kuvaus tähänastisesta työhistoriasta\n– näkemys Viron-instituutin toiminnan kehittämisestä\nSuomen Viron-instituutti on yksi 17 suomalaisesta kulttuuri- ja tiedeinstituutista. Instituutilla on toimipisteet Tallinnassa ja Tartossa. Instituutti ylläpitää ja kehittää suomalais-virolaista kulttuuriyhteistyötä sekä vahvistaa Suomen ja Viron yhteyksiä taiteen, koulutuksen ja yhteiskunnan eri aloilla. Instituutilla on vahvat verkostot ja se etsii aktiivisesti uusia väyliä tehdä tunnetuksi suomalaista kulttuuria Virossa ja muualla Baltiassa.\nInstituutti on itsenäinen, yleishyödyllinen organisaatio, jota rahoittaa Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö. Hankkeita rahoittavat myös säätiöt, EU ja yhteistyökumppanit.\nHallituksen puheenjohtaja Riitta Huuhtanen +358 50 533 1859 (27.5. klo 14–16 ja 2.6. klo 9–11)\nInstituutin johtaja Anu Heinonen +372 5688 6939 (28.5. klo 13–16, 2.6. klo 13–16 ja 9.6. klo 13–16)


Nopea dating: Puhelin ilman nettiä! Fonecta rekisterinumerohaku\nIslam tampere rukous - Puhelin ilman nettiä\nloppua näkyvillä lähitulevaisuudessa. Jos olet Internetin suurkäyttäjä ja siirrät isoja märiä dataa, katsot paljon YouTube-videoita ja käytät nettiä muutenkin päivittäin, kannattaa maksaa muutama euro enemmän kuukaudessa ja valita 300\nmegabitin verkkoyhteys. Tällä hetkellä tarjoushinta on 9,90 euroa kuussa ensimmäisen vuoden ajan. Puhelinliittymä ilman nettiä voi olla hieman kinkkisempi juttu löytä, mutta perusliittymien hinnat on nykyän sen verran pohjassa, ettei se pieni datapaketti loppujen lopuksi niin suurta kuluerä tuo siihen lisä. Jos tarkoitus ei ole käyttä nettiä, kuluttaja kuitenkin maksaa turhaan Moin liittymän aina sisältyvästä nopeasta 4G-netistä. Elisa Saunalahti Kotipuhelin on kiinnostava netitön tuote. Huomaa, projektisuunnitelma malli että Moi Mobiiliin sisältyy 4G-netti, mutta sitähän ei ole pakko pitä puhelimen asetuksissa pällä. Hinta on pöyristyttävän halpa, liittymä 12 kuukaudeksi maksaa vain 24,90 / kuukausi hinta-laatu suhteeltaan parhaan. Kaikista halvin peruspaketti vain 3,00 / kk sisältä nettiyhteyden ja sopii niille, jotka eivät turhia turise! Kuitenkin niin, että liittymällä voi tosiaan vain soittaa. Kaikilla ei ole älypuhelinta. Avaa Elisa Saunalahden Puhelinliittymä ilmaiseksi tältä. Liittymävertailu pitä sisällän yli 75 erilaista pakettia. Ei ehkä samanlaisella hyökyaallolla, mutta kuitenkin. Aika ajoin teleoperaattorit puskevat markkinoille puhelinliittymätarjouksia, joten jos olet vaihtoaikeissa, kannattaa kytätä sopivaa vaihtohetkeä. Mun Moi hallinnointipalvelusta näet tarkasti mihin raha kuluu ja voit hallinnoida SIM-kortteja sekä ottaa lisäpalveluita halutessasi. Kotipuhelin-liittymän kuukausimaksu on 3,99 euroa. Tiedot päivittyvät jatkuvasti, siirry alapuolen linkistä palvelun sivuille ja näet ajan tasalla olevan hinnaston suoraan. DNA:n halvin liittymä netittömälle on Mini Data. Liitä yhteen tiliin koko perheesi laitteet: Avaa yksi Moi -liittymä, saat monta SIM-korttia. Globetel Perus matala kuukausimaksu, globetel on etenkin ulkomaanpuheluihin erikoistunut operaattori, joka toimii Telian verkossa. Vaikka halpa liittymä on vaivaton löytä ja se löytyy aina edellä mainituiden teleoperaattoiden kautta, kannattaa aina aprikoida ensin tarkoin millaiseen käyttön se tulee. Parhaat liittymät ilman nettiä, ilman nettiä monesta syystä, pidempi, kuukausia kestävä ulkomaanreissu tarkoittaa usein sitä, että paikan pällä hankkii paikallisen liittymän. Saunalahti Kotipuhelin onkin hieman erikoisempi tuttavuus, mutta mahdollisuus silti! Ihmiset napsivat jopa valokuvia tabletin avulla, sen suosituin käyttökohde on kuitenkin netissä surffailu, johon se on oikein pätevä laite.\nPuhelin ilman nettiä, Grankulla ifk salibandy\nMiksi hankkia puhelinliittymä ilman nettiä, ei ikäviä helsinki laskuyllätyksiä 069 min kpl 90, n liittymissä ei ole datakattoja rajattomat surffausmahdollisuudet. Kuukausimaksu 4, aika tuhti datapaketti siis käyttäjälle joka kasvispiirakka ei nettiä koe tarvitsevan 90 069 min kpl 256Kbit nopea netti ilman datakattoa. Elisa Saunalahti Kotipuhelin on lankapuhelimen tapaan toimiva mobiililiittymä. Globetel operoi Telian verkossa ja tunnetaan parhaiten edullisista kaukopuheluista. Että 100 ajantasainen hinnasto löytyy nettisivuilta. Avausmaksu on myös sama 3, dNA, ei nettiä.\nPuhelinliittymä ilman nettiä, on suunnattu juuri heille jotka eivät tarvitse tai halua puhelinliittymän nettiä.Saunalahden puhelinliittymä ilman nettiä, on aivan oikeasti liittymä jossa ei tarvitse huolehtia gigoista tai datakatosta.\nHinnat ovat tulleet alas ja Sonera. Voit irtisanoa sopimuksen lähetä koska tahansa, vaan se vaasa on koko maailman laajuista. Puheminuutit ja tekstiviestit maksavat molemmat.\nPuhelinliittymä ilman nettiä - Löydä halvin liittymä ilman\n“Toisin sanoen osassa vertailtuja liittymiä on netti, mutta oletusarvoisesti sitä ei käytetä lainkaan.Elisa Saunalahti on ainut sivuillamme listatuista operaattoreista joka tarjoaa pelkän puhepaketin ilman nettiä.Erityisesti vanhempi tai todella paljon nuorempi ikäluokka käyttä hyvinkin usein aivan peruspuhelinta jolla netissä surffaus ei edes ole kovin ihanteellista ja saattaa siten tuntua ärimmäisen turhauttavalta.”\nLiittymä ilman nettiä - Liittymät ja palvelut - Suomi24\nPuhelinliittymät vertailussa - Edullisimmat


Varoittavat kuvat paljastavat kesän trendifarkkujen käytön seuraukset: "Sain opetuksen tänään" - Lifestyle - MTV.fi\nKesä Aurinkosuoja Farkut\nLifestyle > Tyyli Julkaistu 16.05.2018 09:35\nAurinkosuojaa ei sovi unohtaa silloinkaan, kun suurin osa sääristä on farkkujen peitossa.\nYllä olevalla videolla asiaa auringon aiheuttamista ihovaurioista.\nAurinkoisten säiden helliessä rennot asut kaivetaan kaapista. Farkut saattavat luoda valheellista turvallisuudentunnetta, ja moni tuntee olevansa turvassa auringon säteiltä. Kesällä käytetyt farkut ovat kuitenkin hyvin usein revittyjä vähintäänkin polvista, mutta kuinka moni oikeasti muistaa levittää aurinkosuojaa polviin?\nPolvista revittyjen farkkujen lisäksi tarjolla on jos jonkinlaista nyöritettyä farkkua, liki kaiken paljastavaa farkkua ja härskisti pakarat paljastavia pöksyjä, jotka voivat tuoda mukanaan mielenkiintoisia rusketusrajoja – ja pahimmillaan räikeästi palaneita ja todella kivuliaita ihon osia. Aurinkosuojaa ei siis todellakaan sovi unohtaa!\n"Sain opetuksen tänään"\nJos et muuten usko, usko heitä, jotka tämän ovat kokeneet.\n"Varoitus: Älä käytä revittyjä farkkuja auringossa."\n"Älä mene istumaan aurinkoon yli kahdeksi tunniksi revityissä farkuissa. Sain opetuksen tänään."\n"Tämän päivän jaksossa siitä, mitä ei kannata pukea päälleen: Revittyjä farkkuja aurinkoon 11 tunniksi."\n"En koskaan enää käytä revittyjä farkkuja auringossa."\nMuun muassa tällaisia varoituksia ihmiset ovat jakaneet sosiaalisessa mediassa yhdessä varoituskuvien kera. Buzzfeed keräsi kokoon pahimpia mokia.\nOnko sinulla itselläsi vastaavia rusketusraitoja? Lähetä kuva tai video meille! Sähköpostilla kuvat@mtv.fi tai WhatsAppilla numeroon 040 578 5504.\nOpettaja huomautti minishortseista – närkästynyt opiskelija riisui ne luokan edessä Kyseenalainen ilmiö äitien nettikirppareilla: Ihmiset myyvät voitolla Kiinasta tilattua halpatavaraa


Rewell Center valokuvanäyttely\nVaasan Keskuskortteli koki muodonmuutoksen pian 30 vuotta sitten, kun korttelin liiketilat saivat ylleen lasikaton ja Rewell Center syntyi. Kauppakeskus viettää 30-vuotisjuhlaansa tänä vuonna. Varsinainen syntymäpäivä ajoittuu marraskuulle. Haluaisimmekin nyt kuulla Sinun muistosi tai tarinasi Vaasan sydämestä, Rewell Centeristä.\nJaa muistosi 16.8. mennessä tällä lomakkeella. Liitä mahdollisuuksiesi mukaan valokuva muistoosi liittyen (ei pakollista). Parhaat tarinat tai muistot sekä mahdolliset valokuvat julkaistaan Rewell Centerin web- ja some-sivuilla sekä syksyllä 2020 avattavassa juhlavuoden valokuvanäyttelyssä digitaalisella näytöllä! Valokuvanäyttely järjestetään yhteistyössä Vaasan kaupungin museoiden kanssa. Kaikkien tämän lomakkeen kautta jätettyjen ja valokuvanäyttelyssä julkaistujen muistojen kesken arvomme 30-vuotisjuhlan kunniaksi 300 €:n lahjakortin voittajan valitsemaan Rewell Centerin liikkeeseen. Kilpailun arvonta suoritetaan viikolla 41 ja kilpailun voittajalle ilmoitetaan henkilökohtaisesti. Mikäli voittaja ei ole jättänyt yhteystietojaan tai häntä ei ole tavoitettu viikon sisällä arvonta suoritetaan uudestaan. Arvonnan järjestää kauppakeskus Rewell Center.\nHaluan, että tarinani julkaistaan nimimerkillä *\nPuhelinnumero tai sähköposti (mikäli haluat osallistua arvontaan)\nTarina tai muisto Rewell Centeristä, jonka haluan jakaa *\nLähetä mahdollinen kuva tarinaan liittyen (Kuvatiedoston enimmäiskoko 10 Mt) sähköpostilla osoitteeseen rewellcenter.markkinointi@gmail.com. Lisää viestiin nimesi ja nimimerkkisi.\nLähetän kuvan sähköpostilla\nHyväksyn, että tarinaa, muistoa ja/tai valokuvaa käytetään korvauksetta Rewell Centerin valokuvanäyttelyssä digitaalisella näytöllä loka-marraskuussa 2020 sekä Rewell Centerin digitaalisissa ja painetuissa markkinointimateriaaleissa. Kauppakeskus Rewell Centerillä on oikeus valita julkaisemansa tarinat, muistot ja kuvat sekä muuttaa valokuvanäyttelyn ajankohtaa. Julkaistuissa valokuvissa mainitaan kuvaajan nimi edellä mainituissa käyttöyhteyksissä. *\nHyväksyn, että Vaasan kaupungin museot arkistoivat valitsemansa valokuvat korvauksetta museon kuva-arkistoon. Tekijänoikeus siirtyy tällöin museolle immateriaalioikeutta lukuun ottamatta. Vaasan kaupungin museoilla on oikeus käyttää valokuvia painettuna, verkossa, tutkimuksessa, opetuksessa sekä oheistuotteissa. Museot voivat myös valmistaa näyttelyvedoksia sekä toimittaa valokuvia kolmansille osapuolille asiakaspalvelun kautta. Kuvaajan nimi mainitaan kaikissa edellä luetelluissa käyttöyhteyksissä.


Kaikki blogit puheenaiheesta Koulutus — karirosenlof\n14.6.2017 16:06 Kimmo Hoikkala\nInnovaatio ei ole uuden idean tai toteutetun idean synonyymi. Saku Tuominen kuvittelee noin esitellessään "koulutusinnovaatioita" ja siten rappeuttaa innovaation käsitettä. Innovaatio on käsitteellisesti uusi menestyksellisesti lanseerattu tuote, prosessi tai palvelu. Esimerkkejäi Tuomisen "innovaatioista", kuva 2.


First Edellinen 2902 / 3135\nSyöt ja juot aivan liian vähän ja harvoin.\nNo etihän mulle piste pk-seudulta, minne muualla asuva voi mennä. Sataa kilsaa en lähde ajelemaan eestaas.\njoo, ei Suomessa pääse noin vain testeihin vaikka isot herrat meuhkaa että mee testeihin jos vähänkään epäilet tartuntaa\nVantaalla mahdollisuus korona drive in -näytteenottoon nyt myös Jorvin, Peijaksen ja Meilahden kolmiosairaalan pisteissä\nVantaalla toimii korona drive in -näytteenotto kaikkina viikonpäivinä Leijassa (Pakkalankuja 5). 17.7. lähtien näytteenottopisteinä toimivat myös HUS:n ylläpitämät Jorvin, Peijaksen ja Meilahden kolmiosairaalan pisteet. Näytteenottopaikan ja tarkan osoitteen saat ajanvarauksen yhteydessä.\nKoronaviruksen näytteenottotarpeen arvioi terveydenhuollon ammattilainen terveysasemien puhelinpalvelussa 09 839 50 000 ma-pe klo 8:00–16:00 ja la-su 8:00-14:00.\nTulos on nähtävissä myös www.omakanta.fi tai Maisa-asiakasportaalissa heti sen valmistuttua.\nMitä tilasit? Kaupastako?\nRuokakaupasta, hyvityksenä on seuraavan tilauksen toimitus ilmaiseksi.\nOletko kipeä kun et mene itse kauppaan?\nNo olipa nuiva hyvitys.\nno jaa, täällä kotiinkuletus maksaa 13€\nToimitusmaksu on 10,90-11,90.\nToimitusmaksu on 10,90-11.90.\nNojoo, on toi siihen nähden okei.\nEn ole kipeä. Mä ostin useamman päivän ruoat. En pysty kantamaan niitä kaupasta.\njos tilaa isomman määrän niin eihän toi 12 ole kovin paha\n2 muovikassillista suurin piirtein. En mää silti usein viitti tilata.\nsullahan oli se poika, sehän joutaa juoksemaan äireen asioilla\nMe muutimme erille teille. Ei asu täs lähellä. On se joskus avittanut kun on täällä käynyt.\nTelkkari auki, ja siellä Nelosen chatti-visa-mikä lie visailu.\nSiellä juontajana ihan nätti blondi jolla kuitenkin on silarit. Kysyin pojalta ihan huvikseni että onko tuo nainen sun mielestä kaunis (en koskaan ole puhunu mistään tekoripsistä, plastiikkakirurgiasta tai silareista sille)?\nVastaus: "Plastic is fantastic" eli sen mielestä liian muovinen nainen.\nOlin ällikällä lyöty. En oo kertaakaan saarnannu sille plastiikkakirurgiasta. Mut olin iloinen, että se arvostaa aidompaa kauneutta.\nTai sit tuo kattelee jo naisten tissejä arvioiden kun erotti silarit, vaikken sanonu että tuolla on ne...\nMut sit aloin puhua sille "tuo nainen voi silti olla ihmisenä ihan kiva ja herttainen blaablaa"...\ntaisit kääntää nyt väärin, eiks fantastic on sama ku fantsuu tjmsp\nJuu se selitti mitä se on mieltä, eli ei tykkää muovisista naisista.\nTuo on just sen huumoria.\nJos mä laittaudun vähän enemmän ja sit meen vitsillä kysymään siltä, että eiks Äiti oo nyt kaunis, niin sieltä tulee virne ja kuitti "sä oot RUMA!"\nSilloin tiedän että näytän simpsakalta.\nMut pitää koulia tuota ettei harrasta samaa junttihuumoria tulevan tyttöystävän kans.\nToinen päivä kuntouttavassa työpaikalla,kivahan siellä oli taas olla. Asukkaat oli samat vielä kuin viimeksi olin siellä. Samat tehtävät. Toimintatapa oli hieman muuttunut, astiat missä ruuat tulee,vain huuhdellaan pikaisesti ja pakataan laatikoihin,suljetaan kannet ja viedään ulos odottamaan hakua. Hanskat ja maski oltava.\nIkävä vaan kun tuo maski ärsyttää hengitysteitä.\nReactions: Elena777, KalaMies, Echo ja 1 muu\nOhutta herkkua ja gotleria\nsalaatti,jogurttikastike ja punajuuri-kikhernejogurttikastike\nReactions: Elena777, r0s ja m.e.k.


Aaro Systems | Järjestelmä konsernitilipäätökseen\nTäydellinen työväline raportointiin, konsolidointiin ja analysointiin\nAARO on helppokäyttöinen järjestelmä konsernitilipäätöksen hoitamiseen. Tästä syystä yhä useampi Greenstepin konserniasiakkaista haluaa ottaa AAROn käyttöön. AAROn hyödyt asiakkaalle ovat mm.:\nLuotettavia lukuja, konsolidoitu yhdessä järjestelmässä\nMahdollistaa nopeita päätöksiä\nJärjestelmä, jossa voi kasvaa ja muuttua (ml. Ennusteet)\nJärjestelmää voi hallinnoida itse\nAAROn käyttöönotto saumattomasti Greenstepin monimuotoisen tiimin avulla\nAAROn tehokas käyttöönotto vaatii kustomointia eri konsernien yksilöllisiin tarpeisiin ja syvällistä IFRS- ja konsernitilinpäätösosaamista. Näiden lisäksi olennainen osa AAROn käyttöönottoa on luoda kestäviä integraatioita AAROn ja muiden järjestelmien välille.\nGreenstepissä AAROn käyttöönottoa tukee laaja lähes 40 henkilön CFO-tiimi, jolta löytyy vankkaa IFRS- ja konsernitilinpäätösosaamista. Greenstepin tiimistä löytyy useita KHT-auktorisoituja asiantuntijoita. Lisäksi Greenstepissä löytyy AAROn käyttöönoton kannalta olennaista softaosaamista ja poikkeuksellisen vahvaa osaamista integraatioiden rakentamisesta eri järjestelmien välillä.\nAAROn käyttöönottoa varten kokoamme yrityksellenne monimuotoisen tiimiin, jossa kokeneet CFO:t työskentelevät saumattomasti yhdessä rautaisten integraatio-osaajien kanssa. Jokaisen käyttöönoton osalta nimeämme myös asiakkaillemme asiakasvastaavan, joka huolehtii prosessin sujuvuudesta ja omaa kokonaiskoordinaatiovastuun.\nAAROn peruspaketti sisältää:\nEU BAS tilikartta\nTulos- ja taselaskelma erittelyineen\nVuosikatsausta koskevat liitetiedot\nJoukko raportteja ja dynaaminen ”poraustoiminto” (drilldown)\nJournalien ja muun datan tuominen helposti\nTiedonkeruun näkokulmasta, AARO voidaan nähdä varastona yrityksen tiedolle. AAROon on mahdollista ladata tietoja esimerkiksi ERP:stä tekstitiedostona, Excelistä, suoraan tietokannasta / järjestelmästä, tai toivomastanne IPAAS:sta. Voitte myös syöttää tietoja manuaalisesti ja säätää tietoja journaleilla tarvittaessa. Tiedot voivat olla mitä tahansa jaksoittaisuutta: todellinen, budjetti tai ennuste. Useimmat asiakkaat käyttävät AAROa muutenkin kuin vain taloudellisia lukuja varten. Tilastot, kommentit ja muut asiakirjat voidaan tallentaa AAROon.\nLaskelmat ja eliminoinnit\nKun data on ladattu, AARO ottaa hankintarekisterin huomioon. AARO huolehtii logiikasta - ei tarvita kallista toteutusta epäselvillä vastuunjaoilla.\nKaikki, mikä on mahdollista eliminoida tai laskea automaattisesti, tehdään automatisoidusti toiveidenne mukaan. Voitte myös tehdä sen manuaalisesti, mutta mielestämme on parempi antaa järjestelmän tehdä niin paljon kuin mahdollista tehokkaan prosessin aikaansaamiseksi.\nKaikki tehdään reaaliaikaisesti\nKaikki tehdään reaaliajassa; kun laitat saamisen järjestelmään, sitä verrataan vastinpariin tietojen syöttämisen yhteydessä. Yritysten välinen prosessi nopeutuu, koska kaikki voidaan ratkaista suoraan tytäryhtiöiden välillä ilman emoyhtiön puuttumista.\nLakisääteiset ja toiminnalliset tiedot konsolidoidaan yhdessä järjestelmässä. Tämä johtaa korkeaan laatuun; ei ole väliä, jaetaanko konserniraportointi markkinoihin, tuotteisiin tai oikeudellisiin kokonaisuuksiin - saat saman summan. Säästät paljon aikaa, ja kirjanpitäjät voivat luottaa lukuihin, koska on mahdollista nähdä niiden yhteys konsernin kirjanpitoon.\nRaporttien ja työnkulun jakaminen helposti\nKoko raportointiprosessia voidaan seurata käyttäjien itsensä toimesta tai konsernitasolla. Jotta käyttäjien olisi helpompi ymmärtää, milloin suorittaa erilaisia toimintoja, ja mitä pitäisi tehdä, AARO sisältää kalenterin ja siihen linkitettyjä työnkulkuja voi olla yksi tai useampia. Tämä voi koskea koko organisaatiota tai vain tiettyä käyttäjäryhmää. Kalenterista voidaan linkittää sulkemistoiminnot ja seurata osallistujien edistymistä.\nTilintarkastajia miellyttävä ratkaisu, joka mahdollistaa sujuvan yhteistyön\nSisäiset ja ulkoiset tilintarkastajat pitävät AAROn mahdollistamasta selkeästä ja läpinäkyvästä raportoinnista. Kaikki tiedot ovat jäljitettävissä, joten numeroita on helppo ymmärtää ja selittää esimerkiksi tilintarkastajille.\nKäyttäjät voivat myös tehdä yhteistyötä luomalla erilaisia koontinäyttöjä eri tarkoituksiin. AARO mahdollistaa töiden ja havaintojen jakamisen helposti kollegoiden kanssa.\nMiksi valita kaikista vaihtoehdoista juuri AARO?\n1. AAROn avulla voitte tehdä tietoon perustuvia päätöksiä nopeammin.\n2. AARO-asiakkaiden joukossa on massiivisia asiakkaita ja asiakkaita, jotka järjestävät rakenteitaan usein uudelleen. He tekevät sen AAROssa paljon nopeammin kuin muissa järjestelmissään.\n3. AAROlla on kustannustehokas hinnoittelumalli ja IT-johtajanne tulee rakastumaan siihen, kuinka helposti AARO integroituu muihin järjestelmiin.\n4. Pystytte luottamaan raportteihin; kaikki on läpinäkyvää. Voitte jakaa konsernin luvut oikeudellisiin yksiköihin ja erilaisiksi toimintaparametreiksi, niin että kokonaissumma pysyy samana.\nEsimerkki AAROn käyttöliittymästä:\nHaluaisitko kuulla lisää? Ota yhteyttä - autamme mielellämme!\nOta yhteyttä Minnaan\nMinnalla on vahva osaaminen erityyppisten rahastojen back office -tarpeista, ja mm. yli 20 vuoden kokemus tilintarkastustehtävistä KPMG:llä.


LEADDESK OY:N LISTAUTUMISANNIN MERKINTÄAIKA ALKAA - LeadDesk Oyj\nLEADDESK OY:N LISTAUTUMISANNIN MERKINTÄAIKA ALKAA\nma, helmi 04, 2019 07.00 CET\nLeadDesk Oy Lehdistötiedote 4.2.2019 kello 8.00\nLeadDesk Oy:n ("LeadDesk" tai "Yhtiö") listautumisannin merkintäaika alkaa tänään 4.2.2019. LeadDesk julkisti 1.2.2019 listautumisantinsa ehdot liittyen Yhtiön suunniteltuun listautumiseen Nasdaq Helsinki Oy:n ylläpitämälle First North Finland -markkinapaikalle (”Listautumisanti”).\nYhtiö tarjoaa Listautumisannissa merkittäväksi enintään 803 704 Yhtiön uutta osaketta yksityishenkilöille ja yhteisöille Suomessa (”Yleisöanti”), institutionaalisille sijoittajille Suomessa (”Instituutioanti”) sekä konsernin henkilöstölle ja hallituksen jäsenille (”Henkilöstöanti”). Listautumisannin merkintähinta on 7,50 euroa osakkeelta ("Merkintähinta"). Henkilöstöannissa sovelletaan Merkintähintaa alhaisempaa merkintähintaa, 6,75 euroa osakkeelta.\nYleisöannin, Instituutioannin ja Henkilöstöannin merkintäajat alkavat tänään 4.2.2019 kello 9.00 ja päättyvät viimeistään 11.2.2019 kello 16.00. Merkintäajat voidaan keskeyttää toisistaan riippumatta aikaisintaan 8.2.2019 kello 16.00. Merkintäpaikkana toimii Nordnet Bank AB Suomen sivuliike.\nYhtiöesite on saatavilla sähköisenä LeadDeskin verkkosivuilla osoitteessa www.leaddesk.com/ipo ja Nordnet Bank AB Suomen sivuliikkeen verkkosivuilta osoitteessa www.nordnet.fi/leaddesk. Esite on saatavilla painettuna tänään 4.2.2019 lähtien LeadDeskin pääkonttorista osoitteessa Hämeentie 19, 00500 Helsinki, Nordnet Bank Ab Suomen sivuliikkeessä osoitteessa Yliopistonkatu 5, 00100 Helsinki sekä Nasdaq Helsinki Oy:n palvelupisteestä osoitteessa Fabianinkatu 14, 00100 Helsinki.\nYhtiön Osakkeet eivät ole olleet julkisen kaupankäynnin kohteena ennen suunniteltua Listautumista. Yhtiö jätti listalleottohakemuksen Helsingin Pörssille Osakkeiden listaamiseksi Nasdaq First North Finland ‑markkinapaikalle 1.2.2019. Kaupankäynnin Osakkeilla odotetaan alkavan Nasdaq First North Finland ‑markkinapaikalla arviolta 15.2.2019.


Unibet - jalkapallon EM turnaus ja slottimestaruuskisat - Bonuskoodi\nUnibet – jalkapallon EM turnaus ja slottimestaruuskisat\n22.6.2016 / Miia / 0 Comments\nJalkapallohuuma käy yhä kuumemmaksi päivä päivältä ja hekin, jotka eivät lajista niin paljon perusta, pystyvät tuntemaan sen. Jalkapallon Ranskassa pidettävät EM-kisat ovat lähteneet ryminällä käyntiin. Alkulohkot on pian pelattu ja siirrytään neljännesvälieriin. Unibet onkin päättänyt tuoda vielä ekstrajännitystä kisoihin, emmekä tällä kertaa puhu vedonlyönnistä.\nPelaajille, joille vedonlyönti ei tunnu ominaiselta, on Unibet järjestänyt kokonaan oman turnauksen slottien maailmassa EM-kisojen ajaksi. Jaossa on yhteensä MILJOONA ilmaiskierrosta Football: Champions Cup -peliin, (tietokoneella ja mobiilissa) sekä 35 000 euron edestä rahapalkintoja! Eiköhän siis vihdoin ole aika lopettaa jaarittelu, ja siirtyä itse asiaan.\nSlot Championship turnaus pyörii siis koko jalkapallon EM-kisojen ajan Unibetilla, siis 13.06. – 10.07.2016. Turnaus etenee kuten EM-kisatkin, alkulohkoista neljännesvälieriin, siitä puolivälieriin ja välieriin ja lopulta finaaliin.\nMikä parasta, slottikisoihin ei tarvitse erikseen rekisteröityä! Kun päätät pelata mitä tahansa kampanjaan kuuluvaa peliä, olet automaattisesti mukana kilpailemassa niin ilmaiskierroksista kuin rahapalkinnoistakin.\nTurnaukseen otat osaa pelaamalla seuraavia kasinopelejä:\nHuomaathan, että voittamasi ilmaiskierrokset hyvitetään 48 tunnin kuluessa kunkin turnauksen päättymisestä.\nJokainen turnausvaihe tuo mukanaan suuremman määrän päivittäin voitettavia ilmaiskierroksia ja lisää voittajia. Joka päivä pelataan yksi turnaus, jonka voittajat perustuvat suurimpaan tasoitettuun voittoon 50 kierroksella, missä tahansa kampanjan piiriin kuuluvissa peleissä.\nEsimerkiksi neljännesvälierissä jaetaan yhteensä 50 000 ilmaiskierrosta, jotka jaetaan 2000 parhaalle pelaajalle, kun taas finaalipäivänä ilmaiskierroksia on jaossa hurjat 95 000 ilmaiskierrosta 5000 parhaalle!\nKunkin turnausvaiheen aikana jaetaan myös rahapalkintoja, myös tässä EM-kisojen eteneminen tarkoittaa isompia palkintosummia. Alkulohkon, neljännesvälierävaiheen, puolivälierien ja välierien voittajat saavat mukaansa 1500€ – finaalipelin voittaja taas 3000€!Saat yhden leaderboard-pisteen jokaista kampanjaan kuuluvassa pelissä pelattua euroa kohden. Kutakin turnausvaihetta kohden asetetaan voittosumma, jonka leaderboardin 10 parasta sitten jakavat keskenään. Alkulohkoista aina välieriin asti jaettava summa on 5000€, finaalissa kokonaiset 10 000€!\nSlottimestaruuskisojen säännöt ja ehdot\nEM-kisatkaan eivät kulje ilman sääntöjä ja ehtoja, joita on noudatettava – muuten syntyisi valtava kaaos. Tämä pätee luonnollisesti myös Unibetin turnaukseen, joten tässä olisivat pääkohdat, tiivistettynä, Unibetin kampanjasivustolta lainattuna. Muistathan käydä ne kuitenkin kokonaisuudessaan läpi sivustolta ennen osallistumista!\nKampanjaan osallistuminen ei edellytä rekisteröitymistä.\nKampanja on voimassa 13.6.2016 kello 01:01 ‒ 11.7.2016 kello 00:59.\nVain kampanjan piirissä olevissa peleissä pelatut pelit lasketaan kampanjapisteisiin.\nTurnaukseen osallistuminen edellyttää vähintään 50 kierroksen pelaamista.\nPelaaja voi osallistua kampanjan aikana useisiin turnauksiin.\nKaikki ilmaiskierrosten voitot ovat bonusrahaa.\nBonusrahaan kohdistuva kierrätysvaatimus on 25x.\nKäyttämättömät ilmaiskierrokset vanhenevat 7 vuorokauden kuluttua.\nKäteiskisojen leaderboardit perustuvat pelattuun summaan. Saat yhden leaderboard-pisteen jokaisesta mukana olevissa peleissä panostamastasi eurosta.\nKäteiskisojen palkinnot ovat käteistä rahaa, joka maksetaan heti kunkin turnauksen päätyttyä.\nKaikki loppuarvonnassa voittavat pelaajat saavat pelitilillensä viestin, jossa vahvistetaan voitetun palkinnon arvo.\nUnibet pidättää oikeuden muuttaa kampanjaa tai perua kampanja ajankohdasta riippumatta.\nEli ei kun hopi hopi pelaamaan ja voittamaan näitä upeita palkintoja!\nJalkapallon EM 2016 – katsaus vedonlyöntiin\n© 2019 Bonuskoodi. Onko sinulla kysymyksiä? Kysy täältä!


Anna Erikssonin debyyttielokuva M purkaa Marilyn Monroe -myyttiä - "halusin pelastaa Marilynin kuten kaikki muutkin" | Puheen Aamu | Radio | Areena | yle.fi\nAnna Erikssonin debyyttielokuva M purkaa Marilyn Monroe -myyttiä - "halusin pelastaa Marilynin kuten kaikki muutkin" | Puheen Aamu\nAnna Erikssonin debyyttielokuva M purkaa Marilyn Monroe -myyttiä - "halusin pelastaa Marilynin kuten kaikki muutkin"\nMuusikkona ja laulajana paremmin tunnettu Anna Eriksson on nyt myös yksi kiinnostavimpia uusia kotimaisia elokuvantekijöitä. Hän on ohjannut, käsikirjoittanut ja tuottanut elokuvan M ja näyttelee siinä myös itse pääosaa. Kyseessä on täysimittainen englanninkielinen taide-elokuva, joka on saanut inspiraationsa Marilyn Monroen ristiriitaisesta elämästä.\nAnna on työstänyt elokuvaa viisi vuotta ja kaikkien perinteisten elokuvajulkaisurakenteiden ulkopuolella. Elokuvasta ja sen teemasta tuli enemmänkin pakkomielle ja työ, joka piti saattaa valmiiksi. Lopputulos on jotain David Lynchin elokuvista tutun absurdiuden, feminismin, seksuaalisuuden, kuolemanpelon, viettelyksen ja surumielisyyden yhteennitoutuma.\nAnna Eriksson vieraili Puheen Aamussa kertomassa debyyttielokuvastaan, sen tekemisestä sekä tietysti Marilynistä.\nto 27.9.2018 11.40 • Yle Areena\nPerjantain lähetys 3 h 1 min 5 päivää sitten\nTorstain lähetys 3 h 0 min 26 tuntia jäljellä\nKeskiviikon lähetys 3 h 0 min 2 tuntia jäljellä\nke 18.9. klo 6.59 Yle Puhe


TuhoPunkun tekijäinfo 4.5. klo 18 alkaen – TuhoPunkku\nTuuli Paananen / 27.4.2021 27.4.2021\nTuhoPunkku tulee 18.-19.9.2021! Haluatko tulla mukaan järjestämään vuoden siisteintä partiotaitokilpailua, mutta et oikein tiedä mitä haluaisit tehdä tai miten mukaan pääsisi?\nEi hätää! Punkun tekijäinfo pidetään tiistaina 4.5. korona-ajalle tyypillisesti etänä klo 18.00-20.00. Punkun kaikille avoin tekijäinfo 4.5. klo 18.00 alkaen etäyhteydellä: bit.ly/punkuntekijainfo\nInfossa Tuhopunkun tekijät kertovat millaisia pestejä tällä hetkellä on tarjolla ja mikä ihme Espoon Punanen aka Punkku oikein on! Langoille on tervetulleita kaikki, joilla on paloa lähteä tekemään kisaa, mutta ei vielä tietoa miten ja mitä se edes tarkoittaa. Tervetuloa siis myös rennosti höpöttelemään tekijöiden kanssa ja kuulemaan kisan tekemisestä!


Museovierailun ABC - hiekantaidemuseo\nHiekan taidemuseo on luonteeltaan kotimuseo, joten toivomme vierailijoiden käyttävän kenkäsuojuksia, jotka saa käyttöönsä museon ala-aulasta. Näin museon sisustukseen kuuluvat vanhat matot säilyvät paremmin.\nPääsyliput ostetaan museorakennuksen toisessa kerroksessa sijaitsevasta lipunmyyntipisteestä, maksuvälineenä käteisen ja maksukortin lisäksi käyvät Smartum Kulttuuriseteli ja Tyky-Kuntoseteli+ sekä Museokortti. Kulttuuri- ja virikeseteleillä meillä ei valitettavasti voi ostaa tai uusia Museokorttia.\nMuseossa saa katsella, kuunnella ja kävellä.\nMuseossa liikutaan ja käyttäydytään rauhallisesti.\nUlkovaatteet ja isot laukut jätetään vaatesäilytykseen.\nNäytteillä oleviin teoksiin, esineisiin ja huonekaluihin ei saa ilman erillistä lupaa koskea.\nNäyttelytiloissa ei saa syödä eikä juoda.\nMuseossa ei saa ottaa valokuvia ilman erillistä lupaa.\nVanhemmat ovat vastuussa lastensa asiallisesta käytöksestä.\nMuseon henkilökunta mielellään auttaa, opastaa ja ohjaa museokävijöitä.\nTästä voi tulostaa alakoululaisille tarkoitetun museon tietovisatehtävän.\nAvoinna ti–to 15–18,\nmuulloin sopimuksesta (ei la).