AINA MUKANA – mobiililaitteiden yleistymisen vaikutus verkkomarkkinointiin\nDownload AINA MUKANA – mobiililaitteiden yleistymisen vaikutus verkkomarkkinointiin\n– mobiililaitteiden yleistymisen vaikutus\nViestinnän koulutusohjelma | Mainonnan suunnittelu\nToukokuu 2013 | 39 sivua\nAINA MUKANA – MOBIILILAITTEIDEN\nTämän tutkielman tarkoituksena on selvittää, miten mobiililaitteiden yleistyminen vaikuttaa\nverkkomainontaan. Internet nousi valtamedioiden joukkoon viime vuosikymmenen aikana,\nkoska kiinteähintaiset laajakaistat ja käyttäjien valta kasvattivat sen suosiota. Verkkomainonta\nmahdollisti uudenlaisen tiedon saamisen asiakkaista mittaamalla, mutta laajalle levinneeseen\nverkkoon oli luotava tarkka strategia, että potentiaaliset asiakkaat saatiin tavoitettua.\nMobiililaitteet, jotka mahdollistavat internetin selailun liikuttaessa, yleistyvät vauhdilla. Näistä\nyleisimpiä ovat älypuhelimet ja tabletit. Mobiili-internetin suosiota on kasvattanut\nmobiililaajakaistojen muuttuminen kiinteähintaisiksi, ja nopeuksien kasvun myötä parantunut\nkäyttäjäkokemus. Mobiililaitteet ovat muuttaneet verkon selaamista olennaisesti, ja suurimmat\ninternet-yhtiöt soveltavat suunnittelussaan mobiililähtöistä periaatetta. Vahvasti verkkoon\nsuuntautunut mainostaja ei voi jättää huomiotta uutta tapaa selata internetiä.\nMobiilia ei kuitenkaan saa ajatella vain muutamana erilaisena laitetyyppinä, joille suunnitellaan\nmainontaa. Liikkuvuus on enemmän elämäntapa ja uudenaikaisen ihmisen vaatimus.\nMobiililaitteet mahdollistavat paljon uudenlaisia keinoja tavoittaa kuluttaja, joista merkittävimpiä\novat henkilökohtaisuus, sijainnin tietäminen, puhelinominaisuudet ja sovellukset.\nVanhat verkkostrategiat eivät toimi sellaisenaan mobiilissa, koska muun muassa sähköpostit\nluetaan eri tavalla mobiililaitteella kuin pöytätietokoneella. On luotava uusi mobiilistrategia. Sen\ntavoitteena on ymmärtää tavoitekuluttajan haluja, ja vastata niihin. Mobiilistrategiaa ei saa\nsuunnitella tekniikka edellä, vaan tekniikat on valittava halutun kuluttajakokemuksen luomiseksi.\nInternetin selaamiseen käytettävien laitteiden muutoksen vuoksi on turvallista sanoa, että\nverkkomainonta muuttuu perusteellisesti mobiilimaailmassa. Verkkomainonta on liian suppea\nkäsite kuvaamaan mobiilin mahdollisuuksia, jotka ovat sitä paljon laajemmat.\nDigitaalinen markkinointi, mobiilimarkkinointi, mobiilistrategia, mobiilitekniikka, verkkomainonta\nTURUN AMK:N OPINNÄYTETYÖ | Samu Rintala\nDegree Programme in Communication and Media Arts | Advertising Design\nMay 2013 | 39 pages\nPOCKETFUL OF INTERNET – THE IMPACT OF\nMOBILE DEVICE GENERALIZATION ON ONLINE\nThe goal of this thesis is to clarify mobile devices’ impact on online advertising. Internet grew\ninto one of the biggest mediums during the first decade of the new millennium. That was mostly\ndue to broadband connections with fixed pricing and consumers’ new found power. Measuring\nonline advertising gave a chance to understand client’s actions in a new way. The vast size of\ninternet required a strategy to reach all potential clients.\nMobile devices that make it possible to use internet on the move are growing in number. Most\ncommon of these devices are smartphones and tablets. The popularity of mobile internet has\ngrown due to fixed pricing of mobile broadband and improved user experience because of faster\nconnection speeds. Mobile devices have changed browsing of the net in an essential way and\nthe biggest internet companies develop their services with mobile first mentality. Anyone who\nhas used internet for marketing can’t ignore the newfound way to browse the net.\nOne shouldn’t think of mobile as a couple of new devices to browse the web and advertise on.\nMobility is more of a lifestyle and a demand of a modern person. Mobile devices make a lot of\nnew ways to reach a customer possible. Most notable of these techniques are intimacy,\nlocation, phone features and applications.\nStrategies for the web don’t work in mobile as they are because e-mails for example are read in\na different way with mobile devices than on a computer. You have to build a mobile strategy. Its\ngoal is to understand the need of a specified customer and answer to them. Mobile strategy\nshould never be developed by first thinking about the new techniques. You have to choose the\nright ones to create your desired customer experience.\nIt’s safe to say, due to the change in devices used to browse the web, that online advertising\nchanges completely when turning mobile. Online advertising is too narrow of a term to describe\nall the possibilities of mobile, which greatly outnumber the traditional web.\nDigital advertising, mobile marketing, mobile strategy, mobile technology, online advertising\n2 VERKON NOUSU UUDEKSI VALTAMEDIAKSI\n3 MOBIILI KULUTTAJA\n3.1 Mobiililaitteiden yleistyminen\n3.2 Uusien laitteiden vaikutus verkon selaamiseen\n4 MARKKINOINTISTRATEGIAN LUOMINEN MOBIILILAITTEILLE\n4.1 Mobiilin mahdollisuudet\n4.1.1 Henkilökohtaisuus, kaksisuuntaisuus ja sosiaalisuus\n4.1.2 Sijainti, reaaliaikaisuus ja mitattavuus\n4.1.4 Puhelinominaisuuksien hyödyntäminen\n4.1.5 Sovellukset ja pelit\n4.1.6 Useamman laitteen yhtäaikainen käyttö\n4.2 Voiko verkkostrategian siirtää suoraan mobiiliin?\n4.3 Kuinka luodaan mobiilistrategia?\n4.4 Case-esimerkki: verkkopresenssin päivittäminen nykyajan standardien mukaiseksi29\n4.5 Mobiili tulevaisuus\nValitsin aiheekseni mobiililaitteiden yleistymisen mukanaan tuoman muutoksen\nverkkostrategioihin, koska internet kasvoi viime vuosikymmenellä erottamattomaksi osaksi markkinointia. Nyt verkon kulutus on muuttumassa olennaisesti\nerilaisten mobiililaitteiden yleistyessä. Internet ei ole enää huoneen nurkassa\noleva ovi tiedon valtatielle, vaan taskussa mukana kulkeva linnunradan käsikirja\nliftareille. Kaupungilla liikkuessa kaikki tarvittava tieto on muutaman painalluksen päässä, ja kotisohvan kannettavakin on vaihtunut tablettiin.\nAihe on minusta mielenkiintoinen, koska verkkomainonta on niin olennainen osa\ntämän päivän mainonnan suunnittelijan osaamista. Mielestäni jokaisen mainontaa tai markkinointia suunnittelevan pitäisi myös ymmärtää, kuinka verkon kulutus muuttuu, kun sitä selataan mobiililaitteilla. Tutkielmani soveltuu tietolähteeksi niin mainonnan suunnittelijoille kuin yrityksensä markkinointia miettiville.\nTutkielmani tavoite on löytää vastauksia kuluttajien tavoittamiseen mobiiliverkon\nkautta uudenlaista verkon kulutusta tutkimalla. Keskeisin kysymys tutkielmassani on: ”Miten mobiililaitteiden yleistyminen muuttaa internetin selaamista ja\nsen myötä verkkomainontaa?”\nKäsittelen aihetta yleisellä tasolla, enkä syvenny tarkemmin yksittäisiin menetelmiin, vaan verkon mobilisoitumisen mukanaan tuomiin muutoksiin. Esittelen\nensin verkossa mainostamisen tuomaa muutosta mediapanostuksiin ja sitä,\nmillä perusteella verkkoon on luotu strategioita tähän asti. Tutkin mobiililaitteiden yleistymistä ja kuluttajien uudenlaista verkon kulutusta. Lopuksi etsin vastauksia siihen, miten mobiililaitteet muuttavat tarvetta esiintyä ja markkinoida\nMarkkinoinnin tai mainonnan parissa työskentelevät eivät viime vuosina ole voineet välttyä verkkomainonnan ympärillä käytävästä keskustelusta. Internet kohosi viime vuosikymmenen aikana suurimpien medioiden joukkoon. Muutosta\nsiivitti 2000-luvun alusta alkanut kiinteähintaisten liittymien yleistyminen, joka on\njatkunut koko vuosituhannen alun. Esimerkiksi vuosien 2006 ja 2009 välillä liittymien määrä kasvoi vajaalla miljoonalla (Makkonen 2010, 3). Viestintävirasto\njulisti 1. heinäkuuta 2010 alkaen internetin kuuluvaksi välttämättömiin yleispalveluihin, jotka jokaisella on oikeus saada käyttöönsä (Viestintävirasto 2010).\nInternetin alkuaikoina sivustot olivat lähinnä staattisia kuvan ja tekstin yhdistelmiä, joihin selaaja ei voinut paljoakaan vaikuttaa. Vuonna 2004 Tim O’Reilly\nesitteli Web 2.0 Conference -nimisessä seminaarissa termin Web 2.0, jota käytettiin kuvaamaan uudenlaisia, vähemmän staattisia sivuja. Vaikka termin loppuosa viittaakin tietotekniikkakielessä päivitykseen, kyseessä oli kuitenkin vain\nmuutos verkon käyttö- ja suunnittelukokemukseen. Uudenlainen verkkokokemus toi mukanaan käyttäjälle lisää valtaa, koska uudet tekniikat mahdollistivat\nkäyttäjälähtöisen sisällöntuotannon. (Juslén 2011, 17–18.) Web 2.0 on internet\nsellaisena kuin tunnemme sen nykyisin. Suurin osa tiedosta, jota kohtaamme\npäivittäin on toisten internetin peruskäyttäjien luomaa sisältöä. Facebookia käyttää jo noin miljardi ihmistä, ja ulkoasua lukuun ottamatta kaikki sen sisältö on\nkäyttäjien luomaa (yritykset mukaan lukien). Tärkein muutos entiseen on kuitenkin se, että sisältöä osaa jakaa kuka tahansa.\nGraafiset selaimet ja käyttäjälähtöisyys olivat omiaan tuomaan internetin lähestyttävämmäksi kaikille. Uuden vuosituhannen alkupuolella ilmestyneet Facebook ja Wikipedia ovat vielä tänäkin päivänä internetin käytetyimpiä palveluita.\nSuurin osa kehittyneiden maiden ihmisistä tuskin osaisi kuvitella edes elävänsä\nilman niitä. Näin verkosta kasvoi erottamaton osa nykypäiväistä elämäntyyliä.\nInternetin muotoutuessa yhdeksi suurimmista medioista kasvoivat myös suomalaisten laajakaistaliittymien määrät. Kun verkon käyttö yleistyi, oli luonnollista,\nettä myös verkkomarkkinointiin sijoitetut rahamäärät alkoivat nousta. Laajakaistojen määrän vauhdikas kasvu alkoi vuonna 2004, jolloin myös suomalainen\ninternet-liikenne kolminkertaistui (Digitoday 2004).\nTaulukko 1:stä on helposti luettavissa, kuinka laajakaistojen määrän kasvu kulkee käsi kädessä markkinointipanostusten kanssa. Ilmeisintä lienee se, ovatko\nkuluttajat menneet verkkoon markkinoijien perässä vai päinvastoin. Suurin\nhaaste markkinoijille verkossa toimimiseen on kuitenkin se, ettei internet ole\nyksittäinen paikka, jossa kaikki vain ovat. Kaikki meistä tietävät, että internetissä\non helppo eksyä linkki linkiltä eteenpäin, ja tarjontaa on loputtomasti. Kuvittele,\nmillaista olisi tavoittaa oikea kohderyhmä televisiossa, jossa olisi miljoona kanavaa.\nTaulukko 1. Mainonnan määrä suhteessa laajakaistojen määrään ja internetin\nkäyttöön. (Tilastokeskus 2008; Tilastokeskus 2009; Tilastokeskus 2010a; Tilas-\ntokeskus 2010b; Tilastokeskus 2012a; Tilastokeskus 2012b; Tilastokeskus\n2012c; Honkaniemi 2012, 6.)\nInternetin selaajien keskuudessa on syntynyt keskittymiä, joissa voi kerralla tavoittaa suuriakin yleisöjä. Suurimmat sivustot kiinnostavat kuitenkin kaikkia\nmarkkinoijia, joten niillä mainostaminen on kallista. Internetissä markkinoidessa\nonkin tärkeää muistaa, että kaikki kilpailevat siellä kuluttajien useaan suuntaan\njakautuneesta huomiosta, ja itselle tärkeä markkinointiviesti ei ole sitä selaajalle\n(Isokangas & Vassinen 2010, 18). Loputtomasti vaihtoehtoja tarjoavan verkon\nselaajan huomiosta joutuu taistelemaan. Siihen ei nykypäivänä enää riitä, että\npitää eniten ääntä, vaan tarvitaan hallittu ja tarkkaan mietitty strategia. Jos aiemmin tärkeitä markkinointi-mixin luonnin välineitä olivat 4P:tä (product, place,\nprice, promotion), verkossa ne ovat muuttuneet CREF-malliin (collaboration\n[kaksisuuntainen markkinointi], revenue model [ansaintamalli], experience [kokemus], findability [löydettävyys]) (Nyman & Salmenkivi 2007, 220).\nvaatii siis tuote- tai palvelulähtöisyyden sijasta asiakaslähtöisyyttä.\nStrategia ei ole uusi asia markkinoinnissa, mutta sen tärkeys korostuu internetissä. Useiden eri mediatyyppien, kuten kuvan ja videon, hyödyntämisen mahdollistava verkko tarjoaa niin paljon erilaisia vaihtoehtoja markkinoida, että kaikkea ei yksinkertaisesti voi tai kannata käyttää. Perinteisen median strategiassa\non valittu aina tietyt mediat lukuisista vaihtoehdoista. Verkkostrategiaa voi kuvata toiseksi perinteisen median strategiaksi, koska kaikki samat välineet ovat\nkäytössä, ja osittain niitä on vielä enemmän. ”Verkkoon ovat siirtyneet uutiset,\nviihde, informaatio, ostaminen, sosiaaliset kontaktit, harrastukset ja työ” (Salmenkivi 2012, 24). Nettiin ei siis vain mennä. Verkkomainonnan ostamista helpottaa kuitenkin mediatalojen tarjoamat erilaiset, kohderyhmille suunnatut paketit ja media- ja mainostoimistojen ammattitaito.\nYrityksen verkkonäkyvyyden on oltava yhtenäinen, ja kaikissa eri sisältömuodoissa tunnistettava. Tärkeää on myös säilyttää johdonmukainen strategia, jossa kaikki verkkoon suunnatut toimenpiteet on keskenään linkitetty. Missä ikinä\npotentiaalinen asiakas tavoitetaankin, tulisi tietää, mihin hänet halutaan ohjata.\nEsimerkiksi yrityksen koti- tai kampanjasivu voi toimia tukikohtana, johon kaikki\nkontaktit ohjataan. Jokaisen tavoittelumenetelmän tulisi ohjata kuluttaja markkinoijan suunnittelemalle tielle, jonka tavoitteena on johtaa konversioon (kontaktin\nmuuttumiseen toiminnaksi). Olkoon se sitten osto, sähköpostikirjeen tilaaminen\ntai Facebook-tykkäys. Tämä muistuttaa markkinoinnin opeista tuttua AIDAmallia (Awareness, Interest, Desire, Action). Internetin myötä malliin on kuitenkin tullut isona muutoksena myös arviointi. Kuluttaja tutkii arviointeja tuotteista\nuseista eri lähteistä ennen ostopäätöksen tekoa ja usein ostoksen tehtyään kertoo kokemuksistaan myös muille. (LinkedIn 2012.)\nVerkko on hajanaisempi media kuin monet perinteiset, mutta sillä on yksi tärkeä\nominaisuus, joka tekee siitä hajanaisuudestaan huolimatta ylivertaisen muihin\nverrattuna. Se on mitattavuus. Kuluttajien toiminnasta verkossa voidaan saada\nerilaista dataa, kuten mistä yrityksen haluamalle sivulle on tultu, kuinka kauan\nsiellä on vietetty aikaa tai kuinka nopeasti sieltä on lähdetty pois. Yleisradion\ninternetpalveluiden analysoinnista vastaavan Leevi Kokon mukaan hyvin analysoidusta datasta voidaan saada tietoa myös kuluttajien tottumuksista ja haluista\nverkon ulkopuolella. Asiakasdatasta ei kuitenkaan ole vastaavaa hyötyä, jos sitä\nlukemaan ei palkata asiantuntijoita, jotka ymmärtävät datan tuloksia, ja mikä\ntärkeintä, kuinka niitä voidaan hyödyntää. (Häivälä & Paloheimo 2012, 51.)\nMittaamiselle ja analytiikalle tulisi asettaa tavoitteet samoin kuin markkinointiviestinnälle. Oikeanlaiset tavoitteet auttavat miettimään sivustolle oikeanlaiset\nmittaustavat. Halutaanko asiakkaan pysyvän sivustolla mahdollisimman pitkään? Tutkitaanko, etenevätkö asiakkaat halutussa järjestyksessä sivulla? Mittaamisella voidaan löytää myös kanavat, jotka tuottavat eniten tai halutun kaltaisia kontakteja. Tässä juuri on suuri ero perinteisen median tarjoamiin mahdollisuuksiin, koska asiakkaan polku konversiota kohti voidaan nähdä alusta loppuun. Vääriä kanavia tai kohtia, joissa asiakkaat useimmiten kääntyvät pois, on\nhelppo ja nopea muokata digitaalisessa maailmassa. Esimerkiksi jos asiakkaan\nkampanjasivun ensimmäiseltä sivulta (laskeutumissivu) kääntyvät kaikki pois,\njotain on varmasti pielessä. Silloin pitää tehdä muutoksia. Nykyajan markkinoijat\ntekevät laskeutumissivuistaan useita eri versioita, jotta tarjolla on nopeasti uusia\nvaihtoehtoja, jos ensimmäinen ei toimi. Tällaista toimintaa kutsutaan konversiooptimoinniksi. (Business to Community 2012.)\nMittaaminen tapahtuu kuitenkin vain digitaalisen sisällön sisällä. Iso osa verkkosisältöjen markkinoinnista hoidetaan edelleen perinteisten massamedioiden,\nkuten television avulla (Isokangas & Vassinen 2010, 206). Internetiä kutsutaankin kokoomamediaksi, koska asiakkaat ohjataan verkon sisällä oleviin palveluihin sen ulkopuolelta (Nyman & Salmenkivi 2007, 16). Jos yritys perustaa uuden\nkotisivun ja haluaa näyttää koko maailmalle, kuinka upea se on, jonkun on\nmyös löydettävä sivustolle. Perinteiset massamediat ovat tähän tarkoitukseen\nedelleen erittäin hyviä. On eri asia mainostaa uutta sivustoaan MTV3:n prime\ntimessa 10 sekunnin spotilla, kuin odottaa, että internetin aallot tuovat surfarit\nVerkko on luonut myös kustannustehokkuutta varsinkin kalliiseen televisiomainontaan. Jos 10 sekunnin spotti ohjaa asiakkaan verkkosivulle, jossa voidaan\nkertoa asiaa monen minuutin edestä, lienee ilmeistä, että säästöä syntyy. Täytyy kuitenkin muistaa, että edes verkossa yksikään asiakas ei ole niin kiinnostunut yrityksestäsi, että kuuntelisi yksinpuheluasi tunnin. Verkossa on mahdollista\njatkaa televisiossa aloitettua kampanjaa interaktiivisin elementein tai vaikkapa\nlisävideoilla. Internet onkin siitä hyvä kanava, että sen sisällä on tarjolla samat\nvälineet kuin perinteisen median puolella. Videota, ääntä, kuvaa tai interaktiivisia elementtejä on helppoa ja edullista jakaa verkossa. Tärkeintä on vain löytää\noikeat kanavat siihen, että ihmiset löytävät hyvän sisältösi luo. (Isokangas &\nVassinen 2010, 206.)\nViime vuosikymmenen suurin nousija oli verkko ja 2010-luvun alun trendinä on\nse, kuinka verkkoa kulutetaan. Kun internet mahdollisti erilaisten palveluiden,\nkuten pankkipalveluiden, hoitamisen kotoa käsin, liikkumisen tarve erilaisia arkisia askareita varten väheni. Nyt älypuhelimien yleistyessä samat palvelut voidaan kuitenkin hoitaa vaikkapa bussissa matkalla töistä kotiin, joten ajallista\nsäästöä syntyy entisestään. Internet ja matkapuhelin ovat meille jo niin erottamaton osa elämää, että on vaikea kuvitella aikaa ennen niitä (Sisättö 2004, 23).\nQvik Oy:n toimitusjohtaja Lari Tuominen kirjoittaa, kuinka vielä kymmenen vuotta sitten puhelimia käytettiin pääosin puheluihin tai tekstiviestin lähettämiseen.\nNyt niillä maksetaan ostoksia kaupoissa, varataan ravintolapöytiä ja otetaan\nvalokuvia, jotka jaetaan välittömästi muiden nähtäväksi verkkoon. (Häivälä &\nPaloheimo 2012, 263–264.) Kaikki nämä ovat myös asioita, jotka erottavat pöytäkoneella selattavan internetin mobiililaitteilla käytettävästä – ne tapahtuvat\nInternetiin pääsee kotoaan jo noin 87 prosenttia kotitalouksista. Perheillä ei\nvuonna 2012 enää ollut vain yhtä yhteistä tietokonetta, vaan on yleistä, että\nperheen sisällä jokaisella on oma tietokone. 88 prosentilla kansasta löytyy tietokone kotoa – 44 prosentilla on pöytäkone ja 72 prosentilla kannettava. Näistäkin\nluvuista selviää, että kotoa löytyy useampi tietokone. Pöytäkoneiden määrä on\naloittanut lievän laskun, kun taas kannettavien määrä on kasvanut vuosien 2010\nja 2012 välillä 11 prosenttia. Hieman yli kolmannes kansasta käyttää kannettavassaan langatonta 3G-verkon yli toimivaa internet-yhteyttä. (Tilastokeskus\n2010c; Tilastokeskus 2011; Tilastokeskus 2012d.)\nSuurin nousija netin selaukseen käytettävissä laitteissa on kuitenkin älypuhelin.\nVuosina 2010–2011 älypuhelinten määrä maassamme yli kaksinkertaistui. Viime vuonnakin kasvua syntyi vielä 7 prosenttia. Tällä hetkellä noin puolella kan-\nsastamme on 3G- tai 4G-verkon hyödyntämiseen kykenevä puhelin. Mobiililaajakaista löytyy jo yli kolmannekselta väestöstä. Määrä on kasvanut 22 prosenttia\nvuodesta 2010. Yli puolet älypuhelinten omistajista kertoo käyttävänsä internetiä puhelimensa kautta viikoittain. Vuonna 2010 julkaistut tablet-tietokoneet eivät\nole vielä valloittaneet markkinoita. Viime vuonna vasta kahdeksalta prosentilta\nsuomalaisista löytyi tällainen laite. (Tilastokeskus 2010c; Tilastokeskus 2011;\nKun pöytäkoneiden määrä laskee ja kannettavien määrä kasvaa, on helppo havaita, että kuluttajat kaipaavat yhä enemmän liikkuvuutta laitteidensa käyttöön.\nNetissä on mukavampaa surfata kotisohvalla, eikä huonossa ryhdissä tietokonetuolilla. Kannettava kulkee kätevästi laukussa paikasta toiseen. Älypuhelin\nhelpottaa internetin selailuun kykenevän laitteen mukana kuljettamista yhä\nenemmän, eikä olekaan ihme, että se on yleistynyt niin vauhdilla kuin se on.\nKännykkä on kuitenkin ollut suomalaisille yleinen laite jo kahdenkymmenen\nvuoden ajan. On siis luonnollista, että uutta puhelinta ostaessa siirrytään malliin,\njoka yhdistää myös muita kuluttajan tarpeita, kuten netin selailun tai pelaamisen. Pöytäkoneet tulevat varmasti säilyttämään ainakin pienen osan markkinoista, koska PC on yhä yleinen väline enemmän tehoa vaativissa peleissä.\nKannettavat ovat olleet pitkään nousussa, mutta tablettien lähentyessä näyttöjensä koolta pienimpiä kannettavia, on todennäköistä, että kuluttaja ottaa kotisohvalle vielä kannettavaakin mieluummin kosketusnäytöllisen tabletin kuin\nkaksiosaisen, syliä polttavan läppärin.\nVaikka netissä surfataankin pääosin vielä kotoa käsin, käyttää yli 43 prosenttia\nväestöstä internetiä liikkuessaan kodin ja työpaikan välillä tai vapaa-ajallaan.\n15–24-vuotiaista jo lähes kolme neljästä selaa internetiä ollessaan liikkeellä,\nkun yli 65-vuotiaista näin tekee vain 8 prosenttia. (TNS Gallup 2013.) Mobiililaajakaistan käytössä on siis olemassa vielä selkeä ikäjakauma, kun perinteistä\nlaajakaistaa käyttää jo 90 prosenttia 15–74-vuotiaista (Tilastokeskus 2012a).\nLiikkuvuus ei ole enää toive, vaan siitä on tullut vaatimus. Mitä ikinä teemmekään, haluamme tehdä sen ajasta tai paikasta riippumatta. (Cisco 2012.)\nÄlypuhelimet ovat nousseet kansan suosikeiksi vasta viime vuosina, mutta ne\neivät ole uusi keksintö. Nokian Communicator 9000 ilmestyi jo vuonna 1996.\nSillä oli mahdollista lähettää ja vastaanottaa telekopioita, lukea ja lähettää sähköposteja sekä selata verkkoa. (Sisättö 2004, 56.)\nTilastokeskuksen määritelmän mukaan älypuhelin on puhelin, jossa on tavallista\nnäppäimistöä laajempi kirjainnäppäimistö ja hyötysovellusten latausmahdollisuus (Tilastokeskus 2012d). Älypuhelimet alkavatkin muistuttaa enemmän uudenlaisia, mukana kannettavia pienoistietokoneita, joilla voi soittaa. Brittiläisen\nO2-operaattorin teettämän tutkimuksen mukaan soittaminen onkin vasta viidenneksi käytetyin ominaisuus älypuhelinten omistajille (O2 2012).\nMullistavin muutos älypuhelinmarkkinoilla tapahtui vuonna 2007, kun Apple julkaisi ensimmäisen iPhonen. Heti alusta oli nähtävissä, että älypuhelimet tulevat\nolemaan jotain suurempaa kuin soitto- ja tekstiviestilaitteita. iPhonen yksi\nisoimmasta valttikorteista oli varmasti aikaisempi iPodin menestys. Koko maailman lempimusiikkisoittimen tullessa osaksi uutta, tyylikästä puhelinta, se teki\nsiitä täysin uudella tavalla houkuttelevan puhelimen. Se ei ollut perinteinen puhelin, musiikkisoitin tai tietokone – se oli jotain aivan uutta. Mobiililaitteille tuli\nmyös ensi kertaa tarjolle runsaasti erilaisia applikaatioita eli sovelluksia. Alle\nkaksi vuotta ensimmäisen iPhonen julkaisusta iTunesin App Storessa oli jo yli\n10 000 eri applikaatiota. (Fling 2009, 10.) Yksi tärkeä ominaisuus myös muutti\npuhelimen käyttökokemusta olennaisesti. Kun puhelimiin yleistyivät kosketusnäytöt, voitiin fyysinen näppäimistö poistaa viemästä turhaa tilaa. Näin ruudun\nkoko kasvoi olennaisesti, ja uudenlaisien applikaatioiden ja internetin yli tulevan\nmedian kulutus muuttui käyttäjäystävällisemmäksi.\nLähes 90 prosenttia kaikista myydyistä puhelimista Suomessa on tällä hetkellä\nälypuhelimia (Elisa 2013). Koska suurin osa näiden puhelimien erityisominaisuuksista vaatii internet-yhteyden, pidetään mobiililaajakaistaa jo liittymän peruspalveluna (Elisa 2012). Ilman datayhteyttä älypuhelimista poistuu suuri osa\nniiden potentiaalisista ominaisuuksista, ja puhelimesta tulee taas vain puhelin.\nInternetiin on päästävä, koska tärkeimpiä mobiililaitteiden ja -datan kasvun kannalta ovatkin olleet erilaiset pilvipalvelut, jotka säilövät dataa erilaisten palveluiden omille palvelimille, jolloin omaan dataan kiinni pääseminen ei ole enää siitä\nkiinni, onko oma ulkoinen kovalevy tai USB-tikku mukana. Mobiililaitteesta kasvaa näin mukana kulkeva tietokone, jolla pääsee käsiksi samaan tietoon kuin\nkotikoneella, ja laitteesta päivän aikana siirretty data on tarkasteltavissa pöytäkoneelta kotiin palatessa.\nKiinteähintaisella mobiililaajakaistalla on yhtä tärkeä rooli älypuhelinten yleistymisessä kuin kiinteähintaisella laajakaistalla oli perinteisen internetin yleistymiseen. On sanottukin, että tällä on ollut enemmän merkitystä kuin iPhonen tai\nmuiden kosketusnäytöllisten puhelimien ilmestymisellä (Forbes 2011). Operaattorit ovat kuitenkin ilmaisseet huolensa mobiilidatan rajusta kasvusta, vaikka\nhinnat pysyvätkin kiinteinä. Heidän on jatkuvasti päivitettävä verkkoaan, jotta se\npysyy jatkuvasti kasvavan mobiilidatamäärän vauhdissa mukana. Pahimmassa\ntapauksessa mobiililaajakaistojen hinnat tulevat kohoamaan. (Turun Sanomat\n2012.) Mobiilidatan määrän on epäilty 18-kertaistuvan vuoteen 2016 mennessä\nDatan määrän kasvu ei selity pelkästään sillä, että kuluttajat ostavat enemmän\nälypuhelimia. 3G- ja 4G-verkot tarjoavat mobiiliin jo yhtä nopeita datasiirtonopeuksia kuin pöytäkoneisiin. 3G-verkon tarjoama nopeus on noin 20 megabittiä\nsekunnissa ja 4G:n jopa 50 megabittiä sekunnissa. Kiinteähintaisen liittymän\nkanssa on siis luonnollista, että tällaisten nopeuksien kanssa puhelimeen voi\nladata isojakin tiedostoja ilman vaivaa tai rajoituksia. Yhteyksien keskimääräisten käytettävien nopeuksien uskotaan vielä nelinkertaistuvan vuoteen 2016\nmennessä, ja tämän myötä datan määrän kasvavan entisestään, koska käyttäjäkokemuksetkin paranevat (Cisco 2012). Mobiililaajakaista on tällä hetkellä\nsaatavissa kaikissa Suomen kunnissa.\nTablettien eli taulutietokoneiden yleistymistä, kuten älypuhelimienkin, johdatti\nApple. Vuonna 2010 julkaistua iPadia markkinoitiin mullistavana laitteena, jolla\nvoi lukea sähköposteja, katsoa videoita ja valokuvia, kuunnella musiikkia, lukea\ne-kirjoja ja pelata pelejä (Apple 2010). Taulutietokone on erittäin kuvaava nimi\nlaitteelle: tabletit ovat kuin kannettavia tietokoneita, mutta kevyempiä ja ohuempia. Ensimmäinen iPadin kosketusnäyttö oli lähes 10-tuumainen, ja Applen\nomissa kannettavissa tietokoneissa näyttöjen yleisimmät koot ovat joko 13 ja 15\ntuumaa. iPadia tituleerattiin mediassa jopa kannettavien tietokoneiden tappajaksi (All Things D 2010). Kannettavat ovat kuitenkin säilyttäneet Suomessa\nedelleen asemansa. Vuonna 2012 suomalaisista 72 prosenttia omisti kannettavan tietokoneen ja noin kymmenesosa kansasta omistaa tabletin (Tilastokeskus\nYksi tärkeä kysymys tabletteja koskien on, ovatko ne mobiililaitteita ollenkaan.\nFacebookin luojalta Mark Zuckerbergiltä kysyttiin vuoden 2010 lopulla, miksei\nFacebookista ole saatavilla iPad-applikaatiota. Zuckerbergin mielestä iPad ei\ntarvinnut sellaista, koska se ei ole mobiililaite vaan tietokone. (Business Insider\n2013a.) Tutkimus amerikkalaisten tabletin käytöstä vihjaa, että tabletit ovat\nmäärällisesti ohittamassa kannettavat tietokoneet vielä vuoden 2013 aikana, ja\nettä niitä käytettäisiin 90-prosenttisesti kotona (Business Insider 2013b). Tabletit\nkilpailevatkin rajummin kotitietokoneiden kanssa, olkoon ne sitten kannettavia\ntai pöytäkoneita. Toisaalta kannettavaa tietokonettakin voi pitää mobiililaitteena\nlangattoman 3G-verkon kera. Tabletti on kuitenkin käyttäjäystävällisempi keveytensä ansioista, ja sellainen on varmasti helpompi kaivaa bussissa esille kuin\nkannettava tietokone. Käyttäjäkokemukseltaankin se vastaa enemmän älypuhelinta kuin perinteistä tietokonetta.\nTablettimarkkinoiden uusin trendi onkin samankaltaistuminen älypuhelimien\nkanssa. Tästä mainioita esimerkkejä ovat uusi iPad Mini ja Samsung Galaxy\nNote II. Ensin mainittu on iPad-taulutietokoneen pienennetty versio. Siinä 10\ntuuman näyttö on pienennetty seitsemään tuumaan. Galaxy Note II taas on äly-\npuhelin, jonka näytön koko on viisi ja puoli tuumaa. Käyttökokemuksiltaan laitteet ovat kuitenkin, soittamista ja tekstiviestejä lukuun ottamatta melko samanlaisia. Puhelimien ja tablettien lähentyminen tai myöhemmin yhdentyminen kasvattanee mobiililaitteiden suosiota verkon selaamisessa entisestään (TechCrunch 2013).\nMobiiliekspertti Brian Flingin mukaan Web 2.0 on näyttänyt meille, mihin internet pystyy. Mobile 2.0 tarkoittaa Web 2.0:n ja mobiililaitteiden konvergenssia eli\ntekniikoiden yhdentymistä. Uudenlaisen internetin näyttäessä meille, että verkko\non oikea alusta tehdä asioita, ovat mobiililaitteet vastaavasti oikea tapa käyttää\ninternetiä. (Fling 2009, 155.) On tärkeää muistaa, ettei mobiili-internetiä voi käsitellä samalla tavalla kuin perinteistä verkkoa. Käyttötarkoitus on monesti erilainen liikuttaessa kuin tietokonepöydän ääressä istuessa. Matkapuhelin teki\nsaman perinteisille puhelimille. Toisen tavoittaminen ei ollut enää kiinni siitä,\noliko lähellä siihen tarvittavaa välinettä. Mobiiliverkko tekee saman informaatiolle. Kaupungille voi lähteä parturiin ja etsiä vasta kaupungilla, mistä sellainen\nLiikkeellä oleva kuluttaja ei voi selata verkkoa samalla tavalla kuin pöytäkoneen\nkäyttäjä, koska jo pelkästään näyttöjen koossa saattaa olla yli 20 tuuman ero.\nQvik Oy:n toimitusjohtaja Lari Tuominen huomauttaa, että mobiilit kuluttajat pyrkivät tekemään asiat mahdollisimman nopeasti ja vaivattomasti. Häiriötekijöitäkin saattaa olla useita, jos puhelin soi tai mobiiliverkko ei toimi. Palvelun tulisi\nkuitenkin olla yhtä sujuvaa, ellei jopa sujuvampaa, kuin pöytäkonetta käyttäessä. Käytettävyys ja saatavuus nousevat täysin uuteen arvoon mobiililaitteita\nkäyttäessä. (Häivälä & Paloheimo 2012, 268.)\nLangallisten laajakaistojen määrä laski Suomessa vuosina 2011–2012 välillä\nkolme prosenttia (Tilastokeskus 2012d). Pudotus ei ole suuri, mutta langattomien ja mobiiliyhteyksien kasvaessa suunnan muutosta tuskin on odotettavissa.\nPC ei ole enää tarpeellinen laite käyttäjälle, joka käyttää tietokonettaan vain\ninternetin selailuun, eikä esimerkiksi pelaamiseen. Mobiililaitteilla pääsee käsiksi digitaalisiin sisältöihin ja palveluihin aivan yhtä kätevästi (Forbes 2011). Lisäksi internet on uusilla laitteilla mukana kaikissa tilanteissa, ja talosta vapautuu\nyksi pöytäpaikka ja johtojen määrä lattialla vähenee olennaisesti.\nVerkon muutoksesta kertoo jotain olennaista se, että internetin suurimmat yhtiöt\novat alkaneet soveltaa toiminnassaan mobile first -periaatetta. Yli miljardin ihmisen käyttämä Facebook ilmoitti suunnittelevansa sivuston mainoksien tulevaisuutta enemmän mobiililaitteille, ja muutos tehtiin eritoten siitä syystä, että suurin osa kuluttajista selasi yhteisöpalvelun sivuja mobiiliverkon yli, mutta mainokset olivat kohdennettu pöytäkoneiden käyttäjille (Daily Deal Media 2013).\nKuluttajien tottumukset ovat jo muuttuneet, mutta kaikki mainostajat eivät seuraa samalla vauhdilla perässä. Pöytäkoneet eivät pian ole enää yleisin väline\ninternetin selaamiseen (Forbes 2011). Jos oma markkinointiviestintä tai kotisivut\nsuunnitellaan pääosin perinteisen verkon ympärille, nyt on aika aloittaa suunnitelmien tekeminen mobiilia varten. Ei väritelevisioonkaan kukaan halunnut tehdä mustavalkoisia mainoksia.\n4 MARKKINOINTISTRATEGIAN LUOMINEN\nMarkkinointipanostusten siirtyessä yhä useammin verkkoon on muistettava, että\nmobiililaajakaistojen ja -laitteiden yleistyessä täytyy internet-markkinointia\nsuunnitellessa ottaa huomioon uudenlainen käyttäjäryhmä. Tiedon liiketoiminnan puolestapuhuja Ville Virtanen sanookin mobiilin olevan ennemmin tapa\nkäyttäytyä kuin vain laite (Talouselämä 2013). Mediana älypuhelimet ovatkin\ntäysin muista poikkeavia, koska se on aina mukana ja se on aidosti henkilökohtainen. Taskussa kulkeva laite, jota käytetään usein hetkelliseen tarpeeseen, ei\nole perinteinen media. Sitä käytetään impulsiivisesti ja henkilökohtaisen laitteen\nkäyttäjä kaipaa myös yksityisyyttä. Markkinoijan luoman käyttäjäkokemuksen\nonkin nykypäivänä vastattava mobiilin kuluttajan tarpeisiin. Maailmanlaajuisesti\n71 % mobiilikäyttäjistä odottaa web-sivun latautuvan yhtä nopeasti älypuhelimella kuin tietokoneen ruudulla, ajallisesti tämä tarkoitti noin kolmea sekuntia\n(Compuware 2011). Tietokoneiden ja mobiililaitteiden laskentatehoissa on nykypäivänä vielä suuriakin eroja, joten pöytäkoneella nopeasti latautuva sivu\nsaattaa käännyttää kaikki mobiilikäyttäjät pois, jos se ei aukea riittävän nopeasti.\nJotain mobiilikäyttäjien impulsiivisuudesta kertoo se, että tutkimuksen mukaan\nälypuhelimen ruutua kurkistetaan jopa 150 kertaa päivän aikana (Into Mobile\n2012). Saman tutkimuksen mukaan sähköposti luetaan keskimäärin 48 tunnin\nsisällä saapumisesta, kun tekstiviesti luetaan noin neljän minuutin sisällä sen\nsaapumisesta. Mobiililaajakaistalla varustettu älypuhelin kuitenkin sisältää nykyisin mahdollisuuden lukea sähköpostit nopeasti. Puhelimeen tulee jopa\nuseimmiten samanlainen ilmoitus kuin tekstiviestistä, joten niiden ero ei enää\nole niin valtaisa. Ainoana erona on sähköpostin lukemiseen tarvittava internetyhteys.\nMobiilia voi sanoa seitsemänneksi massamediaksi. Aikaisemmat ovat olleet\npainokone, äänitteet, elokuva, radio, televisio ja internet. Mobiililaitteiden tärkein\nero muihin verrattuna on se, että se yhdistää kaikki aikaisemmat yhteen pieneen laitteeseen. (Fling 2009, 35–37.)\nMobiililaitteita ei kannata ajatella vain laitteina, joilla pääsee internetiin, koska\ntarjolla on runsaasti uudenlaisia keinoja tavoittaa kuluttaja ja ottaa heidän kulutustottumuksistaan selvää. Perinteisestä verkosta tutut menetelmät toimivat\nmyös mobiilissa, mutta mobiilin tarjoamat välineet mahdollistavat markkinointiviestinnän tarkempaa kohdentamista ja asiakkaan kanssa kanssakäymistä täysin uudella tavalla.\nMatkapuhelin on ensimmäinen aidosti henkilökohtainen markkinointikanava.\nTelevisiolähetykset näkyvät kaikille katsojille samanlaisina alueellista mainontaa\nlukuun ottamatta, ja samaa tietokonetta saattaa käyttää useampi henkilö, jolloin\nyksittäisen käyttäjän tunnistaminen on mahdotonta, ellei tämä kirjaudu sisään\nerillisiin palveluihin. Älypuhelinta käyttää yksi henkilö, joka on muokannut sen\noman halunsa mukaan ja on usein jatkuvasti kirjautuneena sosiaalisen median\npalveluihin ja sähköpostiinsa. Juuri tämä muuttaa olennaisesti yksittäisten henkilöiden tunnistamista ja tavoittamista.\nJatkuva yhteys sosiaalisiin medioihin tekee mobiililaitteista aidosti kaksisuuntaisia medioita. Qvik Oy:n toimitusjohtaja Lari Tuomisen mukaan mobiilimarkkinointi mahdollistaakin käyttäjien paremman osallistamisen mainoksiin, esimerkiksi\ntykkäyksin (Häivälä & Paloheimo 2012, 265). Henkilön ollessa jatkuvasti yhteydessä internetiin ja erilaisiin palveluihin kynnys toimintaan pienenee, koska erillistä vaivaa ei tarvitse nähdä. Esimerkiksi televisiomainoksessa kuultu linkki tai\nehdotus Facebook-tykkäykseen vaatii siirtymisen tietokoneelle, sisään kirjautumisen ja vielä markkinoijan etsimisen sieltä.\nÄlypuhelimien sosiaalisuutta hahmottaessa on tärkeää aloittaa sanasta puhelin.\nSosiaalisuus yhdistetään internetin maailmassa nopeasti erilaisiin yhteisöpalveluihin, mutta puhelimet ovat alun perinkin sosiaalisiin kontakteihin luotuja viestintävälineitä. Älypuhelimien ominaisuudet ovat vain tuoneet sosiaalisten kontaktien ylläpitoon runsaasti uusia vaihtoehtoja. Käyttäjä on jatkuvassa yhteydessä mobiililaajakaistan kautta erilaisiin palveluihin, jotka helpottavat kommunikointia joko yksittäisille ystäville tai runsaammille joukoille yhtä aikaa. Mobiiliinternetin selaajan kohdatessa tai saadessa esimerkiksi hyvä tarjous puhelimeensa, se on nopeasti jaettavissa suurillekin joukoille.\nMobiililaitteen käyttäjän sijainnin tietäminen tuo markkinointiin paljon uusia\nmahdollisuuksia. Pöytäkoneenkin sijainti voidaan määrittää IP-osoitteen perusteella, ja kohdistaa sillä internetiä selaavalle käyttäjälle alueellisia mainoksia.\nÄlypuhelinten ja tablettien käyttäjille voidaan kuitenkin kohdistaa markkinointia\nentistä tarkemmin. Mobiililaitteiden ollessa yhä useammin jatkuvassa yhteydessä verkkoon, voidaan käyttäjän sijainti tietää jatkuvasti. Mainoksia voidaan kohdistaa näin paremmin myös kuluttajille, jotka ovat liikkeessä. Alueellinen mainonta saa siis täysin uuden ulottuvuuden. Keskustassa toimiva lounasravintola\nsaa todennäköisemmin lisää asiakkaita käyttäjistä, jotka kulkevat lounasaikaan\nkeskustassa eivätkä laitakaupungilla. Reittiohjeet ravintolaan voidaan lisäksi\ntarjoilla suoraan asiakkaan älypuhelimeen.\nSijainnin tunnistus ja älypuhelinten henkilökohtaisuus mahdollistavat markkinoinnin reaaliaikaisuuden. Älypuhelimen sijainti, käyttäjän tekemät haut, tietty\naika päivästä tai pikainen tiedote yritykseltä, nämä kaikki ovat esimerkkejä siitä,\nmillaisina hetkinä tai millä perusteella markkinointiviestintää voidaan ajoittaa\nyhä tarkemmin ja kohdistaa henkilökohtaisemmin. Jatkuvasti taskussa kulkeva\nlaite mahdollistaa reaaliaikaisen markkinoinnin, koska tarkasti ajoitetulla viestillä\non mahdollista tavoittaa kuluttaja välittömästi. Henkilökohtaisiin tottumuksiin ja\ntarpeisiin perustuva markkinointi tuo lisäarvoa myös asiakkaalle, koska hän\nkohtaa tuotteita tai palveluita, jotka vastaavat hänen tarpeitaan (Mobile Marketing Watch 2013).\nKuten perinteisessä internetissä, myös mobiiliverkossa käyttäjien toimintoja voidaan mitata. Perinteisessä verkossa mittaaminen on tapahtunut pääosin erilaisten evästeiden avulla, joilla käyttäjien toimia seurataan ja mitataan. Mobiililaitteilla nämä eivät kuitenkaan toimi samalla tavalla, vaan on keksittävä uudenlaisia keinoja saada tietoa kuluttajien liikkeistä. Sovelluksien sisällä voidaan tunnistaa erillisten laitteiden toimintaa, ja verkkoa selatessa reaaliaikaisella mainonnan ostamisella (real-time bidding) markkinointi voidaan kohdistaa ulkopuolisten tahojen tietojen, joita he ovat saaneet evästeistä, pohjalta (Fourth Source\n2013a). Mittaaminen vaatii yhä tarkkaa analysointia, jota ilman saatu tieto on\nturhaa. Mittaamisen tuloksista voidaan saada selville, mistä asiakas on tavoitettu, ja kuinka pitkälle konversiota kohti hän on kulkenut. Tuloksien avulla asiakkaan kulkema reitti voidaan optimoida parhaisiin mahdollisiin tuloksiin. Tarkemmin mittauksesta voi lukea luvusta 2.2 Internet-markkinointi.\nKaikki internetiä käyttäneet ovat joskus käyttäneet hakukonetta. Googlen mukaan jopa kolmannes kaikista tehdyistä hauista liittyy paikallisiin aikomuksiin. 94\nprosenttia älypuhelimen käyttäjistä on etsinyt paikallista tietoa. (Google 2012.)\n17 prosenttia mobiilihauista tapahtuu liikkeessä, ja kolme neljästä johtaa jatkotoimiin, kuten lisätiedon hakemiseen, puheluun, liikkeessä vierailuun tai ostoon.\nYli puolet näistä konversioista tapahtuu tunnin sisällä mobiilihaun tekemisestä.\n(Google 2013.) Googlen hakutuloksissa voi näkyä ostamalla tietyille hakusanoille tai niiden yhdistelmille mainostilaa. Hakujen ollessa paikallisia ja johtaessa\nnopeisiin konversioihin, on selvää, että asiakkaat etsivät tarkasti tiettyjä asioita.\nHyvin ostetulla Google-mainostilalla voi siis vastata suoraan asiakkaiden kyselyyn, ja olla ensimmäisenä listalla vastaamassa heidän tarpeeseensa.\nÄlypuhelinten ollessa nimensä mukaisesti puhelimia ei sovi unohtaa, että perinteiset puhelinominaisuudet ovat jotain sellaista, mitä muut laitteet, joilla internetiä selataan, eivät tarjoa. Mobiilimainokseen voi esimerkiksi lisätä linkin, josta\nvoi soittaa suoraan haluttuun numeroon. Mainoksiin voi lisätä helposti myös\nerilaisia tarjouksia, jotka voidaan lähettää puhelimeen vaikkapa tekstiviestillä, ja\nasiakkaan saapuessa kuponki on helposti esitettävissä puhelimesta. Puhelimiin\nliittyy olennaisesti myös yksi internetin ulkopuolinen ominaisuus – puhelinlasku.\nVirvoitusjuoma-automaateista tutut numerot, joista voi tilata itselleen CocaColan soittamalla, ovat malliesimerkki siitä, kuinka jokaisella puhelimen omistajalla on mukanaan aina luottokortti, jolla voi soittaa.\nÄlypuhelimille ja tableteille voi luoda erilaisia sovelluksia tai pelejä, jotka ovat\nhyödynnettävissä myös markkinointitarkoituksiin. Sovellukset ovat oiva keino\ntarjota erilaisia ratkaisuja asiakkaan puhelimeen, joissa markkinoitava tuote tai\npalvelu on pääosassa. Tästä hyvä esimerkki on Keskon Pirkka-tuotemerkille\nluoma sovellus, josta asiakas voi tarkastella reseptejä ja tehdä niiden pohjalta\nostoslistoja. Pelit voivat toimia markkinoinnissa muutamallakin eri tavalla. Tuote\nvoi näkyä jonkin pelin sisällä tuotesijoittelun omaisesti, tuote tai tuotemerkki voi\ntehdä yhteistyötä jonkin jo valmiin pelin kanssa (Angry Birdsin ja Rio-elokuvan\nyhteistyö on tästä oiva esimerkki) tai markkinoija voi tehdä tuotteensa ympärille\ntäysin itsenäisen pelin. Monet mobiilisovellukset käyttävät pelillisyyttä myös\nluomaan mielenkiintoa sovelluksen uudelleenkäyttöä kohtaan. Muun muassa\nFoursquare-sovellus, jossa voi kirjautua sisään paikkoihin, joissa kulloinkin on,\ntarjoaa erilaisia ansiomerkkejä, kun on kirjautunut tarpeeksi monta kertaa esimerkiksi ravintolaan.\nSovelluksien ja pelien suurin ongelma on kuitenkin niiden hinta. Ne eivät olekaan ratkaisu kaikille markkinoijille. Forbes listaa mainion tarkastuslistan siitä,\nmillaista sovellusta markkinoijan kannattaa käyttää tai kannattaako sellaista\nkäyttää laisinkaan: jos tuotetta tai palvelua käytetään satunnaisesti, eikä siihen\nsitouduta aktiivisesti, on mobiilisivu riittävä palvelukeino (esimerkiksi amazon.com), jos käyttäjät tulevat asentamaan sen jotain tiettyä tarkoitusta varten,\nja käyttävät sitä aktiivisesti, on mobiilisovellus kannattava ratkaisu (esimerkiksi\nPirkka-sovellus). (Forbes 2012a.)\nHankalaa sovellusten ja pelien käyttämisestä tekee myös mobiililaitemarkkinoiden useat eri käyttöjärjestelmät. Suomessa yleisimmät ovat Applen iOS, Googlen Android ja Microsoftin Windows Phone. Usean eri sovellusversion valmistaminen voi nostaa kustannukset suuriksi. Joissain tapauksissa myös tableteille\nja älypuhelimille on luotava erilliset versiot. (Forbes 2012a.)\nPäivän aikana 15–69-vuotiaat viettävät median parissa 7 tuntia 24 minuuttia.\nTästä sanoma- ja aikakauslehtiin kulutetaan yli 20 minuuttia vuorokaudesta,\ntelevision katseluun noin puolitoista tuntia vuorokaudesta ja netissä surfataan yli\nkaksi tuntia päivässä. Vuorokauden rajallisuudesta johtuen on väistämätöntä,\nettä seitsemän ja puolen tunnin median kulutuksessa aiheutuu väkisinkin päällekkäisyyksiä. Dagmarin järjestämän kyselyn mukaan 57 prosenttia vastaajista\ntekee jotain muuta katsoessaan televisiota, ja näistä 35 prosenttia selaa verkkoa. (Dagmar 2012a.) Onkin luonnollista, että monet googlaavat mainostettuja\ntuotteita. Television voisi ajatella olevan vanhan kansan suosikki, jolle YouTube-sukupolvella ei ole enää sijaa. Television päivittäinen katseluaika on kuitenkin jopa lievässä nousussa, myös nuorten keskuudessa, ohjelma- ja kanavatarjonnan kasvun myötä. (Dagmar 2012b.) Television ohessa kulutettavaa toista\nmediaa kutsutaan usein kakkosruuduksi (second screen).\nVerkon selaaminen television kanssa yhtä aikaa on alkanut näkyä myös suomalaisissa ohjelmissa. Televisiokatsojan ollessa yhä useammin netissä, ja kakkosruudun ollessa yhä useammin älypuhelin tai tabletti, ovat niille suunnatut ominaisuudet televisiossa lisääntyneet. Esimerkiksi Voice of Finland -kilpailun ke-\nvään 2013 esitettävällä kaudella katsojat voivat ladata mobiililaitteisiinsa Kotivalmentaja-sovelluksen. Pelin nimen mukaisesti katsoja leikkii kotisohvallaan\nyhtä kisan valmentajista ja arvuuttelee jatkoon pääsijöitä. Markkinoinnillisesti\nsovelluksen ovelin ominaisuus on se, että siinä on erikseen LIVE-äänestys, joka\ntoimii vain lähetyksien aikana. Näin katsojat saadaan katsomaan lähetystä suorana mainoksineen palkintojen toivossa. (Nelonen 2013.) Televisio-ohjelmissa\non myös viime aikoina vaalivalvojaisia myöten keskusteltu ohjelman aikana eri\nsosiaalisissa medioissa. Twitterin hashtagit (#) ovat jo arkipäivää Yleisradion\nsenioritoimituksenkin suussa. Näinkin katsojat sitoutetaan katsomaan ohjelmia\nlähetyksen aikana, eikä digiboksilta televisiomainostajan pahimman vihollisen,\nMobiililaitteita on helppo ajatella vain tietokoneen kaltaisina laitteina, joilla selataan internetiä. On tärkeää kuitenkin muistaa, että mobiili-sana laitteiden yhteydessä tarkoittaa myös internetin selaamista erilaisissa tilanteissa kuin pöytäkoneilla. Hyvä muistisääntö kuuluukin: ”mobiili ei ole laite vaan tapa käyttäytyä.”\n(Talouselämä 2013). Tutkimukset ovat osoittaneet, että pöytäkoneella ja mobiililaitteella verkkoa selataan eri tavalla. Pöytätietokoneella ollaan yleisesti ottaen\ntekemässä jo jotain, kun mobiili kuluttaja on yleensä kodin tai työpaikan ulkopuolella käyttämässä aikaansa vapaammin. Tietokonepöytänsä ääressä istuva\nselaa verkkoa tarkemmin määritelty tarkoitus mielessään, ja käyttäjä johtaa\nyleensä itsensä sisällön tai mainonnan luo, johon hänen oli tarkoituskin tulla.\nMobiililaitteita käytetään monesti liikkeellä tai kodin ulkopuolella, eikä selaaminen ole välttämättä niin kohdistettua kuin pöytäkoneella. Tällöin vastaan tuleva\nsisältö tai mainonta tulee käyttäjän luo, eikä hän välttämättä keskity siihen yhtä\nvahvasti kuin sisältöön, jota on itse varta vasten etsinyt. Koska ihmiset selvästi\nkäyttäytyvät eri tavalla tietokoneilla ja mobiililaitteilla internetiä selatessaan, on\nmyös markkinoinnin oltava erilaista. (Fourth Source 2013a.)\nLaitekanta ja käyttöjärjestelmät myös vaihtelevat paljon mobiilimaailmassa. Erikokoisille näytöille on tehtävä erikokoisia mainoksia, ja esimerkiksi Apple ei tue\nFlashia, jolloin sitä vaativa display-mainos on hukkakontakti. Viestin tulisi kuitenkin pysyä johdonmukaisena pienimmästä näytöstä suurimpaan ja käyttöjärjestelmästä riippumatta. Mainoksen esittämisympäristöä tulee myös miettiä\ntarkkaan. Halvin on harvoin paras, mutta sama koskee myös kalleinta. Ei ole\njärkeä ostaa Helsingin Sanomien sivuilta kalliita mainospaikkoja, jos tavoittelee\nTurun Sanomien lukijoita. Reaaliaikainen mainonnan ostaminen auttaa kohdentamaan mainontaa aivan uudella tavalla ja vähentämään hukkakontakteja. Siinä\nsivulla näytetään mainoksiasi vain silloin, kun sivusto mittaa, että kävijän tiedot\novat sellaisia, jotka olet itse asettanut vaatimuksiksi mainoksen näyttämiseksi.\n(Fourth Source 2013b.)\nEsimerkkinä mobiililaitteiden ja tietokoneen käyttöeroista voisi mainita sähköpostin, jota monet yritykset käyttävät markkinoinnissaan. Apsiksen teettämän\ntutkimuksen mukaan neljä kymmenestä käyttää sähköpostia matkapuhelimellaan. Mobiilikäyttäjille suunnattuja sähköposteja ei voi suunnitella enää samalla\ntavalla kuin ennen. Pitkiä tekstejä ei välttämättä lueta puhelimen näytöltä ja mobiilissa käyttäjät klikkaavat harvemmin sähköpostin sisältämiä linkkejä. Mielenkiintoiset otsikot ja selkeä ulkoasu palvelevat parhaiten mobiilikäyttäjiä. Ilmava\nteksti ja helposti klikattavat linkit ovat ensisijaisen tärkeitä. Sähköpostiin voi lisätä esimerkiksi puhelinnumeron, jolloin mobiilikäyttäjän ei tarvitse klikata eteenpäin vievää linkkiä, vaan voi houkuttelevan tarjouksen perusteella ottaa suoraa\nyhteyttä yritykseen. (Apsis 2012.)\nYrityksien yksi tärkeimmistä elementeistä verkkonäkyvyydessä ovat omat verkkosivut. Vanhat, tietokoneille suunnatut verkkosivut on kuitenkin rakennettu näkymään suurilla näytöillä. Älypuhelimien selaimet pyrkivät näyttämään verkkosivut täydellisinä, vaikka näytön koossa voi olla lähemmäs parinkymmenen tuuman kokoero. Tällaisissa tapauksissa käyttäjä joutuu skaalaamaan näkymän\nnäyttöönsä sopivaksi, ja siirtämään näkymää ylös ja alas sekä oikealle ja vasemmalle. Tällöin verkkosivun luettavuus ja selaamisen intuitiivisuus kärsii. Mobiilikäyttäjille mieluisampaa on pelkkä sivun selaaminen ylös-alas-suunnassa\n(Yahoo 2013). Mobiilikäyttäjille onkin tärkeää luoda erillinen sivu tai muuttaa\nnykyinen sellaiseksi, että sitä voidaan selata vaivattomasti mobiililaitteilla. Kuva\n1 osoittaa miksi. Sivuston voi nykyisin rakentaa responsiiviseksi eli kuhunkin\nlaitteeseen mukautuvaksi. Responsiivisessa sivussa kaikkien osien paikat ja\nkoot ovat suhteellisia, jolloin sivun tunnistaessa selaajan näytön koon, se skaalautuu siihen sopivaksi. Tällaisella ratkaisulla verkkosivu voi toimia sellaisenaan\nkaikilla eri laitteilla. Forbesiin kirjoittava Fred Cavazza onkin sitä mieltä, että nykyisin ei kannata suunnitella verkkosivuja suoraan tietokoneisiin, muttei myöskään älypuhelimille. Tabletit ovat näiden kahden välimuoto, jolloin niille optimoitu verkkosivu skaalautuu hyvin molempiin suuntiin. (Forbes 2012b.)\nMarkkinoijien on siis vastattava mobiililaitteita käyttävien asiakkaiden vaatimuksiin, koska useat perinteiset verkkotekniikat eivät toimi sellaisenaan mobiilissa.\nMobiilimaailmassa on kuitenkin tarjolla loputtoman internetin lisäksi vielä joukko\ntäysin uusia keinoja, jolloin markkinoinnin sijoittamisesta tulee yhä vaikeampaa.\nSiksi, kuten verkkoonkin, on luotava erillinen mobiilistrategia.\nKuva 1. Tietokoneelle suunniteltu verkkosivu skaalautuneena mobiililaitteelle ja\nmobiililaitteelle suunniteltu sivu.\nMobiilistrategian luomisen syy on pohjimmiltaan sama kuin missä tahansa\nmuussakin mediassa: kuinka tavoitan potentiaaliset asiakkaat, teen heistä asiakkaita, pidän huolta nykyisistä asiakkaista ja, tärkeimpänä kaikista, mitä se\ntulee maksamaan? Mobiilia, kuten ei muitakaan medioita, tulisi koskaan valita\nvain sen itsensä takia. Jos asiakaskuntasi koostuu pääosin 65–75-vuotiaista,\njotka käyttävät yhä enimmäkseen perinteistä internetiä (Tilastokeskus 2012d),\nei ole tarkoituksenmukaista luoda mobiilille erillistä strategiaa vain sen takia,\nettä se on mahdollista. Vanhoillislestadiolaisillekaan ei mainosteta televisiossa.\nMobiiliekspertti Brian Fling esittää kirjassaan ”Mobile Design and Development”\nkattavan listan siitä, mitä mobiilistrategiaa luodessa on otettava huomioon:\n1. Unohda kaikki, mitä luulet tietäväsi\nUnohda kaikki ennakkoasenteesi ja kuvitelmasi mobiilista. Älä yritä mukailla muiden tekemiä toimenpiteitä, ja tarjota sitä asiakkaallesi. Keskity\nsiihen, mikä on tärkeää sinun asiakkaallesi, eikä jonkun toisen asiakkaalle.\n2. Usko, mitä näet. Älä sitä mitä luet.\nÄlä usko mihinkään, mitä on sanottu yli kaksi vuotta sitten. Kuuntele, mitä sanottavaa asiakkaillasi on yrityksestäsi – myös silloin, kun se hyödyttää enemmän asiakkaita kuin sinua. Ole rohkea ja kokeile asioita, jotka\nsopivat yrityksesi strategiaan. Älä matki muita.\n3. Älä koskaan aloita suunnittelua rajoituksista\nKaikissa medioissa on rajoituksia. Keskity ensin siihen, mitä asiakkaasi\nhaluavat ja pyri luomaan siihen mahdollisimman hyvä ratkaisu. Jos rajoituksia tulee vastaan, palaa takaisin asiakkaiden toiveisiin ja etsi vaihtoehto – sellainen on aina tarjolla.\n4. Keskity kontekstiin, tavoitteisiin ja tarpeisiin\nKontekstilla tarkoitetaan sitä, kuinka kuluttajalle tuotetaan omalla palvelulla tai mainoksella lisäarvoa siihen, mitä tekee selaustilanteessa. Ilman\nkontekstia ei ole mobiilistrategiaa, on vain toimenpiteitä. Tutki, mitkä ovat\nkuluttajan tavoitteet ja miten konteksti muuttaa niitä. Kun ymmärrät tavoitteet, mieti, mitä asiakas tekee saavuttaakseen ne. Etsi keinoja saavuttaa halutut asiakkaat erilaisin suodattimin, kuten sijainnin perusteella.\n5. Et voi tukea kaikkea\nMobiilin laitekannan ja käyttöjärjestelmien määrä on suuri. Älä yritä tukea\nniistä kaikkia, vaan aloita niistä laitteista, jotka kuvastavat parhaiten\nihanneasiakastasi. Muista, ettei käytetyin laite, jolle on helpoin tehdä\nesimerkiksi sovelluksia, ole välttämättä optimaalisin sinun strategiasi\nkannalta. Tarkista internet-analytiikastasi, mistä laitteista vieraillaan sinun\n6. Älä muunna – luo\nVerkkostrategiaa ei ole tarkoitus vain muuttaa mobiiliyhteensopiviksi.\nParhaimmat mobiilipalvelut ovat aina luotuja, eivät muunnoksia muiden\nmedioiden tuotteista. Käyttäjän ja hänen kontekstinsa ymmärtäminen\nauttaa ymmärtämään, missä käyttäjä kohtaa sisältösi. Tämä tieto auttaa\nluomaan omalle mobiilikohderyhmälle räätälöityä sisältöä.\nKuluttajat haluavat käyttää mobiililaitteitaan yksinkertaisesti ja nopeasti.\nPyri sisällyttämään mobiilisisältöön vain käyttäjälle tärkeimmät ominaisuudet. Kerro aina mieluummin se, mitä asiakas haluaa kuulla, eikä sitä\nmitä haluaisit itse sanoa yrityksestäsi. Määritä tarve, joka saa asiakkaat\ntoimimaan tai ottamaan yhteyttä, ja rakenna koko mobiilinäkyvyytesi ja kokemuksesi sen ympärille.\n(Fling 2009, 59–67.)\n4.4 Case-esimerkki: verkkopresenssin päivittäminen nykyajan standardien\nCase-esimerkin tiedot pohjautuvat TBWA\_Helsinki-mainostoimiston konseptisuunnittelija Ville Yli-Knuutilan kanssa käytyyn sähköpostikeskusteluun. Asiakkaan tietoja tai toimialaa ei esitellä tarkemmin, koska suunnittelutyötä ei ole vielä julkaistu. Toimeksiantajaan viitataan tekstissä asiakas-sanalla.\nAsiakkaan organisaation kaikkia verkkosivuja oltiin uudistamassa. Tarve mobiiliyhteensopivuudelle syntyi enemmänkin nykyaikaisten standardien vaatimuksesta kuin halusta suunnitella mobiilikanavaan sisältöä vain sen itsensä vuoksi.\nYli-Knuutilan mukaan mobiilia ei tulisikaan enää ajatella erillisenä sijoituksena\ntai lisäpalveluna, vaan yhtenä tärkeänä verkkotekemisen osana, jonka rooli on\njopa tärkeämpi kuin normaalin verkkosivun.\nVerkkosivut uudistettiin responsiivisiksi eli näytön koon mukaan mukautuviksi.\nUusi versio on suunniteltu pääosin organisaation tiloissa vierailevien tai siitä\nkiinnostuneiden tarpeet huomioon ottaen. Mobiilisivuilta löytyy kaikki sama sisältö kuin verkkoversiostakin, mutta mobiiliversiossa tiettyihin sisältöihin pääsyä\non nopeutettu. Suunnittelussa tukeuduttiin yleiseen tutkimustietoon mobiilikäyttäytymisestä, koska tarjolla ollut analytiikkadata asiakaskunnasta ei soveltunut\nkäynnissä olevan projektin vaatimuksiin. Tutkimustiedon pohjalta tärkeimmäksi\nmobiilikanavassa huomiotavaksi piirteeksi nousi se, että selaajat etsivät nopeasti eksaktia ja paikallista tietoa, jota heille päätettiin myös tarjota.\nYli-Knuutila kertoo, että suunnittelussa haluttiin ensisijaisesti korostaa asiakasorganisaation runsaslukuisten toimipisteiden yhteystietojen ja karttojen helppoa\nlöydettävyyttä. Toinen suunnittelun perusperiaate oli asiakkaan palvelutarjonnan helppo selailtavuus. Responsiivinen sivusto suunniteltiin pääosin moderneille, isoruutuisille älypuhelimille. Tiettyä merkkiä tai mallia ei suosittu. Mobiilisivusto rakentuu yksinkertaisesta HTML-koodista, joka toimii kaikissa älypuhelimissa.\nPerinteisen verkkosivuston sisältö löytyy kokonaisuudessaan myös mobiiliversiosta, mutta sen esitystapaa on yksinkertaistettu. Yhteystietojen osuuden korostuessa muiden sisältöjen roolia on pienennetty. Navigaatiota ja eri elementtejä\non yksinkertaistettu rajustikin, koska mobiilikontekstissa useista hierarkioista\nkoostuva navigaatio tai liikaa elementtejä sisältävät sivut eivät toimi näytön\nkoon pienuuden vuoksi. Mobiiliversion suunnittelua ohjaava periaate onkin YliKnuutilan mukaan ollut nopea ja mahdollisimman yksinkertainen sekä intuitiivinen käyttökokemus.\nVille Yli-Knuutilan esittämät suunnitteluperiaatteet muistuttavat luvussa 4.3 esitettyjä teesejä. Tässä esimerkissä asiakkaalle uudistettiin vain verkkosivut, mutta suunnittelusta on huomattavissa kokonaisvaltainen mobiilikanavan ymmärrys. Sisältö on suunniteltu uudella tavalla mobiilikanavaan käyttäjien ehdoilla\nkäyttökonteksti huomioiden. Selaajan tavoitteet ja tarpeet ovat olleet tärkein\nmotivoija ratkaisuja tehtäessä. Verkkosivuja ei ole vain muunnettu mobiiliyhteensopiviksi, vaan jopa sivujen sisäinen hierarkia on muutettu vastaamaan\nmobiilin kuluttajan tarpeita ja tottumuksia. Vanhoja ominaisuuksia ei ole säilytetty vain niiden olemassaolon vuoksi. Tilalle on luotu sivusto, jossa on nostettu\nrohkeasti esille selaajien keskuudessa halutuimmat ominaisuudet, vaikka riskinä olisikin jonkin toimeksiantajalle tärkeän tiedon siirtyminen taaemmaksi navigaatiossa.\nSuomi ei ole vielä täysin mobiililaitteiden vallassa, mutta määrän kasvaessa\nmuutoksia tullaan varmasti näkemään. Kaikille tuotteille ja palveluille ei vielä ole\nedes tarpeellista optimoida verkkostrategiaansa mobiiliin, jos asiakaskunta ei\nsitä käytä. Onko kuitenkin niin, että nyt olisi jo hyvä hetki alkaa suunnitella mobiilitoimenpiteitä niin, että seuraavia uudistuksia tehdessä jakoa perinteisen ja\nmobiilin välillä ei tarvitsisi tehdä? Suunta näyttää kuitenkin tällä hetkellä kulkevan vahvemmin mobiilin kuin perinteisen verkon suuntaan.\nMobiililaitteiden henkilökohtaisuus tekee käyttäjän antamasta datasta yksilöitävää ja nostaa esiin täysin uudenlaisia palveluja. Mobile World Congressissa\nesitettiin American Heart Associationin palvelu, jossa mobiililaitteen sensorien\navulla seurattiin verenpainepotilaiden tapoja liikkua ja syödä. Saatu data auttoi\nvähentämään hoitokuluja, koska potilaan itsehoito tehostui. (Talouselämä\nYksi esimerkki mobiilin internetin tuomista muutoksista on showrooming. Sillä\ntarkoitetaan sitä, kun asiakas saapuu esimerkiksi vaatekauppaan katsomaan ja\nsovittamaan vaatteita, mutta tarkastaa samalla internetistä, onko vaatetta saatavilla jostain halvemmalla. Asiakas voi tilata vaatteen suoraan toisesta verkkokaupasta tai löytää toisen paikallisen liikkeen, joka myy tuotetta edullisemmin.\nKivijalkaliikkeiden on siis aika saada asiakkaat tekemään ostoksensa liikkeessään. Palvelumuotoiluun erikoistunut konsultointiyritys Fjord suosittelee, että\nasiakkaille luodaan kokemuksia, jotka tuntuvat helpoilta ja mielekkäiltä. Hinta ei\nkuitenkaan ole kaikki kaikessa, jos kaikki muut osa-alueet ovat parempia kuin\nmuualla. Liikkeessä asioinnista mielekästä voi tehdä erilaiset mobiililaitteiden\nominaisuuksia hyödyntävät lisät, kuten kameran tai ajan ja paikan hyödyntäminen. (Fjord 2012.)\nMobiilimaksamisessa tullaan varmasti näkemään muutoksia Suomessakin. Tällä hetkellä mobiilimaksumahdollisuuksia näkee virvoitusjuoma-automaateissa,\nkebab-ravintoloissa ja Applen App Storessa tai Googlen Play-palvelussa. Näissä merkittävä ero on se, että fyysisten tuotteiden maksaminen tehdään yhä puhelinlaskun avulla. Applen ja Googlen kaupoissa on käytössä käyttäjän tiliin yhdistetyt maksutiedot, jotka tekevät maksamisesta nopeaa, mutta niistä voi ostaa\nvain digitaalisia hyödykkeitä. Verkkokaupat tarjoavat tietenkin samanlaisen\nmahdollisuuden, mutta niiden fyysiset tuotteet eivät ole välittömästi käytettävissä. Apple julkaisi jo 2011 mahdollisuuden maksaa pienimmät ostokset suoraan\nkaupassaan asiakkaille, jotka olivat kirjautuneet sisään Apple-tililleen, jolle käyttäjän luottokortin tiedot oli yhdistetty (Financial Times 2011). Toimintaperiaate\non siis täysin sama kuin Applen App Storessa, mutta digitaalisten hyödykkeiden\nsijaan on mahdollista ostaa fyysisiä tuotteita. Suomessa tällaisia mahdollisuuk-\nsia ei vielä näy, mutta esimerkiksi Keskon Plussa-tiliin voisi yhdistää asiakkaan\nmaksutiedot, jolloin kaupan kassalta voisi lähettää joko laskun suoraan tilille tai\nmaksun voisi hoitaa esimerkiksi kassalle generoituvasta linkistä omilla tiedoilla.\nKoska mobiililaite on yhä useammin internetin selaajien valinta, on luonnollista,\nettä internetiin kohdistetut integraatiot tulevat siirtymään vahvasti mobiiliin suuntaan. Nielsenin tutkimuksen mukaan brittiläisistä television neljäsosa katsojista\nkäyttää samanaikaisesti tablettia tai älypuhelinta useita kertoja päivässä (Nielsen 2012). Markkinoijien on opittava tunnistamaan samanaikaisen käytön potentiaali, ja luomaan kontekstisidonnaisia mainoksia, jolloin asiakkaan kokemus\nmarkkinointiviestinnästä on paras mahdollinen. Jos esimerkiksi tietää ihmisten\nselaavan usein Facebookia sohvallaan, televisiomainoksessa voisi sanoa:\n”Tykkää Facebook-sivustamme ja saat puhelimeesi etukupongin, jolla syöt 20\nprosenttia halvemmalla ravintolassamme.” Asiakkaan toiminta ei keskeydy,\nvaan facebookkaamisen jatkaminen tuottaa lisäarvoa, ja etukin toimitetaan samaan laitteeseen. Mobiilimarkkinointi ei ole asiakkaiden toiminnan keskeyttämistä ja huutoa, vaan aitoa palvelemista oikeissa tilanteissa.\nMobiili tuo siis tullessaan paljon uusia mahdollisuuksia toimia, mutta samalla\nmyös haasteita vanhojen toimintamallien ylläpitämiseen. Mitä kaikkea mobiili\ntulevaisuus vielä tuo tullessaan? Kun Brian Flingiltä kysytään: ”mikä on mobiilin\ntulevaisuus?”, hän vastaa: ”kaikki” (Fling 2009, 299).\nMobiililaitteet ovat yleistyneet vauhdilla muutaman viimeisen vuoden aikana.\nMuuttavatko ne verkkomainontaa pysyvästi? Tutkielmani perusteella muutos on\nniin perusteellinen, ettei mobiilimarkkinointia voida edes käsitellä täysin samana\nasiana kuin perinteinen verkkomainonta. Mobiilikäyttäjille on luotava täysin uudenlaisia kokemuksia, jotka vastaavat mobiilien kuluttajien elämäntyyliä.\nVerkko mullisti markkinoinnin, koska se toi asiakkaan vallan täysin uudelle tasolle. Mobiili vie asiakkaan vallan vielä astetta pidemmälle. Mainonta, näkyvyys\nja jopa yrityksen muotoilemat palvelut tehdään täysin käyttäjälähtöisesti. Käyttäjät eivät enää halua mukautua yritysten tarjoamiin ratkaisuihin, vaan yritysten on\nmukauduttava käyttäjien tottumuksiin. Tarjolla on niin paljon erilaisia vaihtoehtoja, että huonon käyttäjäkokemuksen tarjoava palvelu tai tuote ei pysy elossa\nkovinkaan kauaa. Yritysten on tunnettava kohderyhmänsä ja heidän mobiilikäyttäytymisensä, jotta he voivat vastata aidosti kuluttajien tarpeisiin.\nMarkkinointi mobiilikanavassa ei ole display-mainontaa suurimpia kävijämääriä\nhoukuttelevilla verkkosivuilla. Asiakas täytyy tavoittaa luonnollisissa tilanteissa,\njoissa hän käyttää mobiililaitettaan ja kokee saavansa markkinoinnista lisäarvoa\nsamalla hetkellä etsimäänsä tietoon tai tekemäänsä asiaan. Tekniikoita on tarjolla lukuisia ja asiakkaista voidaan saada täysin uudenlaista tietoa tarkasta sijainnista lähtien. Ratkaisuja mainontaan ei kuitenkaan tule mobiilikanavassakaan tehdä vain tekniikan vuoksi, vaan ennen tekniikoita suunnittelu on aloitettava palvelusta tai muusta hyödystä, joka asiakkaalle halutaan tarjota.\nTutkimukseni osoittaa mobiililaitteiden olevan tällä hetkellä edelleen kovassa\nnousussa, ja perinteisten laajakaistojen määrä on vähenemässä. Suomessa\ntabletteja on vasta noin kahdeksalla prosentilla kansasta. Ulkomailla kasvu on\nollut rajumpaa, ja ne ovat alkaneet viedä markkinaosuutta perinteisiltä kannettavilta tietokoneilta. Tärkeimpien internet-palveluiden, kuten Facebookin ja\nGooglen, soveltaessa kaikkeen tekemiseensä nykyisin mobiililähtöistä suunnittelua, uskon, että myös tabletit tulevat yleistymään suomalaisissa kotitalouksis-\nsa. Älypuhelin-sanasta katoaa luultavasti etuliite, koska muunlaisia puhelimia ei\npian markkinoilta löydy.\nMobiililaitteiden tulevaisuus näyttää valoisalta, mutta Suomessa ei ole vielä herätty täysin markkinoinnin uuteen aaltoon. Suurimmat mainostajat tekevät toimenpiteitä mobiiliin ja heidän sivunsa ovat mobiiliyhteensopivia. Kuitenkin pienemmät, paikalliset yritykset voisivat hyötyä mobiilista kaikkein eniten. Mobiili\nkuluttaja hakee usein tietoa liikkeessä, ja mobiilikäyttäjille näkyvyyttään optimoiva paikallinen liike voisi houkutella asiakkaita täysin uudella tavalla.\nKun mobiililaitteet ovat yleistyneet vielä nykyistäkin enemmän, mielestäni olisi\nmielenkiintoista tutkia, kuinka perinteisten medioiden digitalisoituminen johtaa\nyhä vahvemmin verkosta mobiilikanavaan. Onko ihmisillä kotonaan vielä pöytätietokoneita, kannettavia tai edes televisiota? Kuluttajan valta tulee kasvamaan,\njos mobiilin kasvuvauhti jatkuu samalla vauhdilla kuin se on alkanut. Kuinka digitalisoituneissa perinteisissä medioissa markkinoidaan? Katsooko mobiilikäyttäjä yhtäkään digilehteen upotettua mainosta vai onko sellaisten tekeminen\nedes enää millään tavalla järkevää tulevaisuudessa? On selvää, että verkko\ntulee uudistumaan kaikilla laitteilla älypuhelinten ja tablettien ollessa yhä useammin verkon selailuun käytettävä laite.\nMobiili ei ole enää erikoiskanava, johon tehdään markkinointia vain tietyssä tarkoituksessa. Jos aiemmin on varmistanut verkkonäkyvyytensä optimaaliseksi,\nkoska ihmiset etsivät sieltä eniten tietoa, nyt on aika vastata mobiilin kutsuun.\nVerkko on muuttumassa mukana kannettavaksi peruspalveluksi, jota kaikki\nkäyttävät kaikkia perinteisiä medioita yhdistävällä tavalla. Suurin kysymys kuulukin nyt: ”palveletko jo mobiileja kuluttajia tai suunnitteletko edes sitä?” Nyt olisi\nhyvä aika aloittaa.\nFling, B. 2009. Mobile Design and Development. Sebastopol: O’Reilly.\nHäivälä, J. & Paloheimo T. (toim.) 2012. Klikkaa tästä – Internetmarkkinoinnin käsikirja. Helsinki:\nIsokangas, A. & Vassinen R. 2010. Digitaalinen jalanjälki. 2.painos. Helsinki: Talentum.\nJuslén J. 2011. Nettimarkkinoinnin karttakirja. Helsinki: Tietosykli Oy.\nNyman, N. & Salmenkivi, S. 2007. Yhteisöllinen media ja muuttuva markkinointi 2.0. Helsinki:\nSalmenkivi, S. 2012. Digitaalitodellisuus – seuraava murros on täällä. Suom. Poikolainen, L.\nSisättö, S. 2004. Mobiiliin sähköiseen yhteiskuntaan – Internet taskussa. Helsinki: Inforviestintä.\nAll things D 2010. Apple iPad Review: Laptop Killer? Pretty Close. Viitattu 20.3.2013\nApsis 2012. Sähköpostikoulu: Sähköposti matkapuhelimessa – yhä yleisempi, yhä tärkeämpi.\nViitattu 25.3.2013 http://www.apsisfinland.fi/artikkelit-ja-referenssit/perusteet/saehkoepostikoulusaehkoeposti-matkapuhelimessa-%E2%80%93-yhae-yleisempi,-yhae-taerkeaempi.aspx\nBusiness Insider 2013a. CHART OF THE DAY: Stop Calling iPads 'Mobile' Devices. Viitattu\nBusiness Insider 2013b. THE DEATH OF THE PC: A Full Report From Business Insider. Viitattu\nBusiness to Community 2012. Turn Website Visitors into Customers via Conversion Optimization. Viitattu 12.3.2013 http://www.business2community.com/online-marketing/turn-websitevisitors-into-customers-via-conversion-optimization-0329212\nCisco 2012. Cisco ennustaa mobiilidatan 18-kertaistuvan vuoteen 2016 mennessä. Viitattu\nCompuware 2011. New Study Reveals the Mobile Web Disappoints Global Consumers. Viitattu\nDagmar 2012a. Nice to know -tietoja mediakäytöstä ja -markkinoista vuonna 2013. Viitattu\nDaily Deal Media 2013. Facebook Puts Mobile Advertising First. Viitattu 20.3.2013\nElisa 2012. Elisa listasi joulumyynnin suosikkipuhelimet - uuden puhelimen myötä liittymätarpeet\nFinancial Times 2011. Apple introduces DIY check-out by mobile app. Viitattu 26.3.2013\nFjord 2012. Fjord 2013 Trends. Viitattu 26.3.2013 http://www.fjordnet.com/conversations/fjord2013-trends/\nForbes 2011. Smartphone is the first step to escape PC dependency. Viitattu 14.3.2013\nForbes 2012a. Why Launching A Mobile App Is Pointless. Viitattu 25.3.2013\nForget Mobile First, Think Tablet First. Viitattu 25.3.2013\nFourth Source 2013a. Why can’t you do mobile advertising like online? Viitattu 25.3.2013\nFourth Source 2013b. CSI: MWC – Crimes against mobile advertising and how to avoid them.\nGoogle 2012. The Mobile Playbook. Viitattu 24.3.2013 http://www.themobileplaybook.com/enus/#/cover\nInto Mobile 2012. Tomi Ahonen: Average users looks at their phone 150 times a day!. Viitattu\nLinkedIn 2012. The funnel is dead. The new consumer decision journey.\nMobile Marketing Watch 2013. Verve Mobile Addresses The State of ‘Location Powered Mobile\nAdvertising’. Viitattu 24.3.2013 http://www.mobilemarketingwatch.com/verve-mobile-addressesthe-state-of-location-powered-mobile-advertising-29186/\nNelonen 2013. Kotivalmentaja. Viitattu 25.3.2013 http://www.nelonen.fi/ohjelmat/the-voice-offinland/410942-kotivalmentaja\nNielsen 2012. Double Vision - Global Trends in Tablet and Smartphone Use While Watching\nTV. Viitattu 26.3.2013 http://www.nielsen.com/us/en/newswire/2012/double-vision-global-trendsin-tablet-and-smartphone-use-while-watching-tv.html\nO2 2012. Making calls has become fifth most frequent use for a Smartphone for newlynetworked generation of users. Viitattu 19.3.2013 http://news.o2.co.uk/?press-release=makingcalls-has-become-fifth-most-frequent-use-for-a-smartphone-for-newly-networked-generation-ofusers\nTechCrunch 2013. Are Tablets Mobile? The Samsung Galaxy S4 Could Finally End The Debate. Viitattu 20.3.2013 http://techcrunch.com/2013/03/16/will-the-samsung-galaxy-s-4-end-thedebate-over-whether-tablets-are-mobile/\nTilastokeskus 2008. Joukkoviestintämarkkinat 2001 - 2006.\nTilastokeskus 2009. Joukkoviestintämarkkinat 2008 – ennakkotiedot. Viitattu 11.3.2013\nTilastokeskus 2010c. Tieto- ja viestintätekniikan käyttö\nTilastokeskus 2011. Tieto- ja viestintätekniikan käyttö\nTilastokeskus 2012b. Sähköisen viestinnän liikevaihto on kaksinkertaistunut vuosituhannen\nTilastokeskus 2012c. Tietokoneen ja internet-yhteyden yleisyys kotitalouksissa 2/2001–11/2012.\nViitattu 11.3.2013 http://www.stat.fi/til/kbar/2012/12/kbar_2012_12_2012-12-27_kuv_014_fi.html\nTilastokeskus 2012d. Tieto- ja viestintätekniikan käyttö\nTNS Gallup 2013. Jopa 43 prosenttia suomalaisista käyttää internetiä liikkuessaan. Viitattu\nTurun Sanomat 2012. Sonera-pomo uskoo netinkäytön kallistuvan. Viitattu 14.3.2013\nYahoo 2013. Infographic: The Importance of Mobile Web Design. Viitattu 25.3.2013\nSähköpostihaastattelu TBWA\_Helsingin konseptisuunnittelija Ville Yli-Knuutilan kanssa\n- Janne Hakola EPILEPSIAPÄIVÄKIRJA MOBILE FIRST\nAINA LIIKKEESSÄ – MOBIILI, SUOMALAINEN MATKAILIJA Piilevät motiivit, tarpeet ja asenteet Emmi Kärnä\nMobiiliverkko ja mobiilirahapalvelu Ahmed Mohamed Metropolia Ammattikorkeakoulu\nIVR-PALVELUT JA NIIDEN KEHITYSNÄKYMÄT Meri Vesterinen\nORGANISAATION MOBIILILAITTEIDEN HALLINTASTRATEGIA 2015


LottaLove: December 2010\nSuomen Kuvalehti kirjoitti taannoin kahdesta Helsingin kaupungin virkamiehestä jotka olivat tehneet työmatkan Romaniaan selvittääkseen mitä Helsingin kerjäläisongelmalle voitaisiin tehdä (se selviää ainoastaan tekemällä työmatka Romaniaan, kai). Reissussa sitten nämä ukot olivat kuitenkin vaan juopotelleet ja olleet kännissä työajalla, kertoo lehti. No onhan se noloa ja naurettavaa (Mike Pohjola bloggasi asiasta loistavasti blogissaan), mutta olisivat vaan sanoneet, että Anteeksi, olinpa tyhmä, arvostelukyky petti ja nyt nolottaa. Antakaa anteeksi, parannan tapani. Asia olisi varmaan unohtunut piakkoin. Mutta ei, miesten tiedotuslinja oli: Mitään ei olla otettu. Se on ehkä vähän huono tiedotusstrategia siihen nähden että siinä lehtiartikkelissa oli valokuvia ja todistajanlausuntoja. Nyt sitten toinen niistä virkamiehistä, turvallisuus- ja valmiusosaston päällikkö Hannu Hakala eroaa tehtävistään. Ei erolla mitään tekemistä tämän skandaalin kanssa ole, tietenkään, hän sanoo. Mies äityy vielä selittelemään. Se on aina pahinta, koska se on yleensä tosi ankeaa ja myötähäpeää herättävää. Hän sanoo, että oli ollut koko päivän ilman ruokaa, ”koska paikallisessa kaupassa ei ollut sämpylöitä tai muuta sellaista syötävää näkösällä”. Kauapsta Hakala osti sitten kaksi Heineken-olutta.\nYstävättäreni epäilee, että hänen miehensä tekee ruokaostoksensa samassa paikallisessa romanialaiskaupassa Hakalan kanssa, sillä hänkään ei usein löydä kaupasta muuta syötävää kuin olutta.\nItse ajattelin, että rupeaisin aktiivisemmin käyttämää tuota lausetta vastauksena jos joku kommentoi alkoholinkäyttöäni. Joskus se vaan menee niin, ettei sämpylää tai muuta syötävää ole näkösällä, ja silloin on pakko silpaista nopeat kännit. Ajattelin, että se voisi olla myös hyvä lause käytettäväksi vieraskirjoihin (esim. häissä). (Ennen olen häiden vieraskirjoissa siteerannut veljeäni Callea (synt. vuonna 1988) kirjoittamalla ”Avioliitto on vitun kingii”).\nMutta kuulkaa vielä tuosta Wikileaksista. Voi sitä olla mitä vaan mieltä siitä, että onko Assange sankari vai rosvo (siis muussakin mielessä kuin mahdollisena raiskaajana. Raiskaussyytökset ovat vaikeita asioita, eikä niihin kovin helposti pidä ulkopuolisen ottaa kantaa kun ei ikinä voi tietää mitä oikeasti on tapahtunut, mutta onhan ton mimmin käytös kieltämättä vähän erikoista), tai siitä, heikentävätkö julkaistut dokumentit diplomaattista luottamusta tai siitä, julkaiseeko Wikileaks liikaa vai liian vähän ja onko kaikki sopivaa nähtävää suurelle kansanosalle. Yhtä mieltä kuitenkin varmaan voidaan olla siitä, että se, että lailla pyritään kieltämään Wikileaks tai heikentämään heidän toimintamahdollisuuksiaan on ilmaisunvapauden ja vapaan lehdistö –periaatteen vastaista, ja sitä ei pidä hyväksyä. Tätä vastaan voi ja pitää taistella, jos ei muuten niin vaikka edes allekirjoittamalla adressin esim. täältä.\nposted by Lotta @ 9:47 AM 0 comments\nposted by Lotta @ 11:39 PM 2 comments\nposted by Lotta @ 11:34 AM 1 comments\nYlikorkea ajoneuvo veti raitiovaunujen sähkölinjat alas KOLMATTA kertaa muutaman kuukauden sisällä. Coincidence? I think not. Tää on salettiin taksiyrittäjien salaliitto. Jos kesken kiireisen arkipäivän (juuri ennen pitkää viikonloppua!) eivät yhtäkkiä sporat kuljekaan, niin moni joutuu menemään taksilla ehtiäkseen palaveriin, hakemaan lapsen tarhasta, Citymarketiin ostamaan kolmen päivän ruoat ja ennen kaikkea Alkoon ostamaan kolmen päivän viinat. Tääkin on mukavampi vaihtoehto kuin se, että nää ylikorkeiden ajoneuvojen kuljettajat todellakin ovat niin urpoja, että syy on tahaton eikä tahallinen.\nposted by Lotta @ 11:04 AM 1 comments\nposted by Lotta @ 11:23 AM 1 comments\nMä oon blogigaalassa. Mä oon juonut vasta kaks lasia skumppaa ja mä nään jo hevosia.\nposted by Lotta @ 8:17 PM 0 comments


Ostaisitko lapsellesi mopoauton? - Iltalehden keskustelufoorumi Iltalehden keskustelufoorumi > P�iv�n puheenaiheet Ostaisitko lapsellesi mopoauton? NimimerkkiMuista sis��nkirjautumiseni?Salasana Ohjeet Haku Uudet viestit Merkitse kaikki viestit luetuiksi Rekister�idy P�iv�n puheenaiheet\tKuuluuko kes�nviettoosi m�kkiel�m�?Oletko tukenut puoluettasi rahallisesti?Ostaisitko nuorellesi mopoauton?Tulisiko h�iri�k�ytt�ytyj�t ohjata pakolliselle k�ytt�ytymiskurssille?Tehd��nk� lapsista liian varhain pikkuaikuisia?\nLis�� p�iv�n puheenaiheita Uusia viestej�\tPit�isik� Suomessa siirty� kokonaan s�hk�isiin resepteihin v��renn�sten est�miseksi?Amnesty international moittii Suomen poliisia liiasta v�kivallastaTaustaa 69 vuotiaasta Tukholmassa surmatusta suomalaismiehest�Monaco 2013 kommenttejaHelsinki my�nt�� 410 euroa romanihameen ostoon ( kuva ) Lis�� uusia viestej�\tP�iv�n puheenaiheet�P�iv�n puheenaiheet ovat Iltalehti.fi:n avaamia ajankohtaisaiheita. Sivu 1 / 14 1 2311 > ... 14 Ketjun ty�kalut N�ytt�valinnat #1 Ilmoita asiaton viesti 30.06.2012, 09:45 Iltalehti.fi Iltalehti.fi Rekister�itymisp�iv�: 07.02.2007 Viestej�: 4 701 Ostaisitko lapsellesi mopoauton? Mopoautojen turvallisuus on iso kysymysmerkki. Lakis��teisi� t�rm�ystestej� tai teknisi� turvallisuus-vaatimuksia ei ole.\nTerveisin yh �iti joka yritti saada lastaan samalle viivalle rikkaitten penskojen kanssa. Ei nimimerkki� #8 Ilmoita asiaton viesti 30.06.2012, 11:12 Ei nimimerkki� Vieras Viestej�: n/a Lainaus: Ei nimimerkki� kirjoitti: Ostaisin itsellenikin, kun en en�� saa ajaa autolla. Niinh�n sit� ennenkin sanottiin:" Ostetaan papalle 80 vuotislahjaksi mopo". Kelpaisi huonoilla ilmoilla kauppakassiksi itsellenikin, mutta hinta on t�rke�.\n"Pappa ei kuule mit��n, pappa ei n�e mit��n. Ostetaan pappalle mopo!" Ei nimimerkki� #9 Ilmoita asiaton viesti 30.06.2012, 11:18 Ei nimimerkki� Vieras Viestej�: n/a Ja min� en ole n�hnyt yht��n mopoautoa joka kulkis vaan sen 45 km/h. Kaikki p��stelee kuuttakymppi� ja kukaan ei siihen puutu. T��lt� kans ��ni B1-korttiluokalle jonka saisi jo 16-buotiaana. Ei nimimerkki� #10 Ilmoita asiaton viesti 30.06.2012, 11:20 Ei nimimerkki� Vieras Viestej�: n/a Jos omat muksuni haluis mopoauton nii saisivat ihan itse sen maksaa Ei nimimerkki� Sivu 1 / 14 1 2311 > ... 14 Ketjun ty�kalut N�yt� tulostettavassa muodossaL�het� t�m� sivu s�hk�postitse N�ytt�valinnat Vaihda lineaariseen n�kym��n Yhdistelm�n�kym� Vaihda puun�kym��n Kaikki ajat ovat aikavy�hykkeen GMT +3 aikaa. Kello on nyt 05:12. Ota meihin yhteytt� - Iltalehti.fi - Sivun alkuun