Sisällysluettelo. 135 Teknisen lautakunnan käyttötalouden käyttösuunnitelmat vuodelle - PDF\nSisällysluettelo. 135 Teknisen lautakunnan käyttötalouden käyttösuunnitelmat vuodelle\nDownload "Sisällysluettelo. 135 Teknisen lautakunnan käyttötalouden käyttösuunnitelmat vuodelle 2014 3"\n1 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Sisällysluettelo Sivu 135 Teknisen lautakunnan käyttötalouden käyttösuunnitelmat vuodelle Teknisen lautakunnan vuoden 2014 investointien käyttösuunnitelmat ja työohjelmat Konekeskuksen huoltoleasingselvitys Yhdyskuntatekniikan valmistuneita hankkeita Naantalin-Maskun maantien 1893 parantaminen ja Tammiston liittymän rakentaminen, urakoitsijan valinta Naantalin kaupungin tavoiteorganisaatio Pirttiluodontien, Luodontien ja Pitkänkarintien katusuunnitelmaehdotusten hyväksyminen ja asettaminen julkisesti nähtäville Siirtymäajan seutulippusopimuksen irtisanomisen hyväksyminen Sauniemen yksityistien tiekunnan hakemus Aatos Lindgrenin korvausvaatimus Kiinteistön Lappalaistenkatu 9 autopaikat Kiinteistön Mannerheiminkatu 15 a autopaikat Oikaisuvaatimus ja hankintaoikaisu / Kunnallistekniikan konsulttipalveluiden kumppanuussopimukseen ajalle Valtuutettu Hannele Vienosen ym. valtuustoaloite jalkakäytävien ja pyöräteiden talvikunnossapidon parantamiseksi Muumiparkin järjestelyt Teknisen lautakunnan kokoukset keväällä Ilmoitusasiat 52\n2 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Aika kello 18:00-19:15 Paikka Kaupungintalo, kaupunginhallituksen neuvotteluhuone Osallistujat Aho Kimmo puheenjohtaja Forsblom Toni varapuheenjohtaja Ansamaa Eliisa jäsen Arvonen Leila jäsen Haanpää Leena jäsen Maksimainen Keijo jäsen Pentti Anne jäsen Rantanen Timo jäsen Ratilainen Mika jäsen Vallavuori Kaisa jäsen Takanen Juha henkilökunnan edustaja Suonpää Kimmo tekninen johtaja Hirvi Mika yhdyskuntatekniikan päällikkö Kankaristo Pirjo pöytäkirjanpitäjä Laillisuus ja päätösvaltaisuus Kokous todettiin laillisesti koolle kutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. Pöytäkirjantarkastajat Pöytäkirjantarkastajiksi valittiin Leena Haanpää ja Keijo Maksimainen Käsitellyt asiat Allekirjoitukset Kimmo Aho puheenjohtaja Pirjo Kankaristo pöytäkirjanpitäjä Pöytäkirjan tarkastus Naantalissa 20. joulukuuta 2013 Leena Haanpää Keijo Maksimainen\n3 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Teknisen lautakunnan käyttötalouden käyttösuunnitelmat vuodelle 2014 Tekninen lautakunta 135 Talouspäällikkö Pirjo Kankaristo : Kaupunginvaltuusto on kokouksessaan hyväksynyt talousarvion vuodelle Täytäntöönpanomääräysten mukaan on toimielinten ensi tilassa vahvistettava omat meno- ja tulolajitasoiset käyttösuunnitelmansa. Käyttösuunnitelma on toimielimen hyväksymä asiakirja, joka sisältää tehtäväalueen tai investointikohteen määrärahojen, tuloarvioiden ja tavoitteiden jaon tulosyksiköit täin, kustannuspaikoittain tai kohteittain. Käyttösuunnitelmia vahvistaessaan on toimielimen tai tilivelvollisen samalla esitettävä suunnitelma siitä, miten kaupunginvaltuuston vahvistama tuloarvio saavutetaan. Toimielinten jakaessa määrärahoja ovat ne sidottuja, paitsi talousarvioon ja sen liitteisiin sekä kaupunginhallituksen mahdollisesti antamiin täytäntöönpano-ohjeisiin, myös omiin esityksiinsä talousarvioksi ja niiden perusteluihin. Liitteenä on ehdotus vuoden 2014 talousarvion käyttötalouden käyttösuunnitelmaksi. Tulosyksiköiden vastuuhenkilöt on nimetty käyttösuunnitelmassa. LIITE A1, TEKLA Hallintosäännön mu kaan tekni sen lau takun nan ti lapal velu jaosto hyväksyy omalta osaltaan käyt tösuunni tel man, joten tila lai toksen ja ateriaja siivous palveluiden osal ta käyttösuun ni telmat eivät ole lau ta kun nan käsittelyssä. Tilapalvelujaosto on hyväksynyt käyttösuunnitelmat kokouksessaan ja lähettänyt ne tiedoksi tekniselle lautakun nalle. Ti lajaoston käyttötalouden käyttösuunnitelmat ovat liitteenä. LIITE B1, TEKLA Vakanssiluettelo ja henkilöstösuunnitelma teknisen lautakunnan osalta vuodelle 2014 oheistetaan tiedoksi. LIITE B2, TEKLA\n4 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta TEKNINEN JOHTAJA: Tekninen lautakunta vahvistaa liitteen mukaisesti vuoden 2014 talousarvion käyttösuunnitelmat, nimeää tu los yk si köiden vastuuhenkilöt ja merkitsee tiedoksi va kans si luet telon, henkilöstösuunnitelman ja tilapalvelujaos ton käyt tö suunnitelmat. TEKNINEN LAUTAKUNTA: Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin.\n5 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Teknisen lautakunnan vuoden 2014 investointien käyttösuunnitelmat ja työohjelmat Tekninen lautakunta 136 Talouspäällikkö Pirjo Kankaristo : Kaupunginvaltuusto on kokouksessaan hyväksynyt talousarvion vuodelle Toimielimen investointiesitystä (ml. taseyksiköt) on karsittu ta lous ar vion kä sittelyn aikana 2014 investointien osalta eu roa ja koko suunnitelmakauden osalta euroa. Kar sinnat koh dis tuivat pääosin aluekohteisiin ja tilalaitoksen investointeihin. Täytäntöönpanomääräysten mukaan on toimielinten ensi tilassa vahvistettava omat meno- ja tulolajitasoiset käyttösuunnitelmansa. Investointimäärärahan käyttösuunnitelma on lyhyt kirjallinen selvitys siitä, miten hankemääräraha tai vuosikohdemääräraha on suunniteltu käytettäväk si ja miten määrärahan suuruus ja ajoitus on johdettu. Käyttösuunnitelmaa voidaan täydentää piirustuksin, kartoin, kustannusarvioin, tuottolaskelmin, kaavoitussopimuksin ja muin asiakirjoin. Käyttösuunnitelma on laatijan päivättävä ja allekirjoitettava sekä varustettava hyväksymismerkinnällä. Käyttösuunnitelmat tallennetaan kaupungin sähköiseen asiahallintajärjestelmään siten, että ne ovat järjestelmän käyttöön oikeutettujen vapaasti selatta vissa. Käyttösuunnitelmat ovat voimassa kunnes ne voidaan todeta päättyneeksi. Hankkeen sisällön muuttuessa, on ratkaistava, onko alkuperäinen suunnitelma voimassa vai perustetaanko uusi hanke, jolloin edellinen suunnitelma raukeaa ja sen kesken oleva osuus siirretään uuteen hankkeeseen. Toimielinten jakaessa määrärahoja ovat ne sidottuja, paitsi talousarvioon ja sen liitteisiin sekä kaupunginhallituksen mahdollisesti antamiin täytäntöönpano-ohjeisiin, myös omiin esityksiinsä talousarvioksi ja niiden perusteluihin. Hankeryhmien ja hankkeiden vastuuhenkilöt on nimetty käyttösuunnitelmassa. Liitteinä on ehdotus vuoden 2014 talousarvion investointien käyttösuunnitelmaksi sekä yhdyskuntatekniikan osaston ja vesihuoltolaitoksen investoin tien työohjelmat.\n6 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta LIITTEET A2-A3,TEKLA Oheismateriaali: 2014 toteutettavien hankkeiden hankekortit Hallintosäännön mukaan teknisen lautakunnan tilapalvelujaosto hyväksyy omalta osaltaan käyttösuunnitelman, joten tilalaitoksen ja ateriapalveluiden investointien käyttösuunnitelmat eivät ole lautakunnan käsittelyssä. Tilapalvelujaosto on hyväksynyt investointien käyttösuunnitelmat ko kouk ses saan ja lähettänyt ne tiedoksi tekniselle lautakunnalle. Tilalaitoksen ja ateriapalveluiden investointien käyttösuunnitelmat ovat liitteenä. LIITE B3, TEKLA TEKNINEN JOHTAJA: Tekninen lautakunta vahvistaa liitteen mukaisesti vuoden 2014 talousarvion investointien käyttösuunnitelman, nimeää han keryhmien ja hankkeiden vastuuhenkilöt ja hyväksyy liitteiden mukaisesti yhdyskuntatekniikan osas ton ja vesihuoltolaitok sen investointien työohjelmat ja merkitsee tiedoksi tilapalvelujaoston investointien käyttösuunnitelmat. TEKNINEN LAUTAKUNTA: Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin.\n7 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta Konekeskuksen huoltoleasingselvitys 714/ /2013 Tekninen lautakunta Kaupunginkamreeri Juha Heinonen : Talousarviossa 2013 on tehtäväalueen "Konekeskus" kohdalla (sivu 104) merkitty lisäys "Huoltoleasing-vaihtoehto selvitettävä mennessä". Huoltoleasing tarkoittaa sopimusta, jossa kaupunki vuokraa määräajaksi esim. autoja siten, että kuukausivuokra sisältää sovitut huoltotoimenpiteet, tarvikkeet ja varaosat. Myös vakuutukset, sijaisauto yms. voivat sisältyä vuokraan. Kuukausimaksuun sisältyy sekä kiinteitä että muuttuvia osia. Muuttuvat osat määräytyvät todellisen kulutuksen mukaan ja tällöin sopimuksen sisällön mukaan voidaan suorittaa plus-miinustasaus ennalta sovituin perustein. Oheisessa laskelmassa on esitetty, mitä kuukausimaksu voi sisältää ja mitkä osat ovat muuttuvia. Huoltoleasingtarkastelu on rajattu koskemaan vain henkilö- ja pakettiautoja, joita on yhteensä vajaat 40 kpl. Yhteenveto tarkastelusta on esityslistan liitteenä. KL-Kuntahankinnat Oy on tehnyt LeasePlan Oy:n kanssa henkilö- ja tavara-autojen huoltoleasingista puitesopimuksen, joka on voimassa elokuusta 2010 elokuuhun Puitesopimusluonnos ja sen esittely on esityslistan liitteenä. LeasePlanin kanssa on keskusteltu huoltoleasingsopimuksen käyttöönotosta vuoden 2012 puolella, mutta talousarvion 2013 laadintaan mennessä ei valmistelu ollut riittävän pitkällä näkemyksen selkiyttämiseksi. Kun sopimus kuitenkin on tukitoiminnon uudelleenjärjestelynä realistinen vaihtoehto, on haluttu selvittää, mitä sen toteuttaminen tarkoittaisi. Ajoneuvot ovat osa omien palvelujen tukitoimintoja. Toiminnot jakautuvat kahteen tasoon: ensisijainen tukitoiminto on itse ajoneuvo, jota tarvitaan varsinaisen työsuorituksen tekemisessä. Toisen tason tukitoiminto on huolto, jonka tehtävä pitää ajoneuvo käyttökunnossa. Huoltoleasingissa nämä molemmat yhdisty vät. Laskelmien teossa ei haluttu mennä liian laajaan tarkasteluun, koska peri-\n8 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta aatteessa yhden kohteen taloudellisen tarkastelun tulee "monistettuna" tuoda esille seikat, joihin on kiinnitettävä huomiota. Taloudellinen tarkastelu on lähtenyt liikkeelle LeasePlanin esittämästä todellisesta esimerkistä. Tämän laskelman rinnalle on tehty samasta autosta laskelma, johon on yritetty arvioida kustannukset omistetun auton käytöstä. Mikäli kustannus on hallintamuodosta riippumatta sama (esim. polttoainekulu), on perusteltua käyttää kummassakin samaa kustannusta. LeasePlan tarjoaa omia vakuutuksiaan, joten se ei ole sama kustannus. Vakuutuksia ei ole pakko ottaa heiltä. Tähän asti autoja on hankittu joko suorilla ostoilla tai rahoitusleasingilla, joka on ollut pelkkä rahoituskeino eikä ole sisältänyt huoltoja tms. kustannuksia. Olemassa olevan autokannan keski-ikä on 7,3 vuotta. Kaupungin varikolla on kolme huonetilaa käytössään, noin 430 m2. Yhtä käytetään pesutilana, yksi on tasalattiainen huoltotila ja yksi huoltomontulla varustettu tila. Tiloissa suoritetaan huollot omana työnä kaiken kaluston osalta, joka konevarikon hallinnassa on. Vain kolarikorjauksia on jouduttu tämän kaluston osalta ostamaan ulkoa. Autot tankataan kilpailutetulla sopimuksella Naantalissa. Korjaamon käytössä olevat tilat on omistusvaihtoehdossa otettu huomioon siten, että pesun hinta on määritelty markkinahinnan mukaan olettaen sen sisältävän tilakustannuksen ja korjaamon osalta siten, että euron kk-vuokrasta (10 euroa / m2 / kk) on kahden muun tilan kustannukseksi määritelty euroa ja siitä 50 % on jyvitetty henkilö- ja pakettiautoille. Näin saatu euron kk-vuokrakulu on jaettu 40:llä ja saatu autokohtaiseksi keskiarvoksi 37,50 euroa / kk. Autokohtainen hallintokulu on puhtaasti arvaus. Kun sellainen kulu kuitenkin on olemassa ja mukana LeasePlanin laskelmassa, olemme käyttäneet sa maa tasoa olevaa määrää edustamaan 8 v aikaista osuutta hallinnon hoitamisesta. Tähän hallintoon kuuluu mm. oman kaluston ylläpitämisen edellyttämät kilpailuttamiset (autojen hankinta, polttoaineet, renkaat), jotka voivat jäädä huolto leasingvaihtoehdossa kokonaan pois. Samoin hallintoon kuuluu esim. las kujen käsittely. Vertailevan laskelman perusteella ei voi vetää yksiselitteisen selkeää johtopäätöstä kummankaan vaihtoehdon hyväksi, ero on niin pieni. "Monistettuna" eli kerrottuna esim. 40 kpl:lla 30 euron kk-ero tarkoittaa vuositasolla euron määrää. Kun kuitenkin laskelman muutamat tekijät ovat hyvin\n9 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta herkkiä muutoksille ja oman toiminnan kustannukset ovat tietyin osin arvion varaisia, ei mielestäni voida tällaisen laskelman perusteella pitää selvänä edullisuutta kumpaankaan suuntaan. Näin voidaan todeta, että muille seikoille tulee antaa asiaa tarkasteltaessa enemmän painoa. Kassavirtatarkastelussa syntyy sikäli eroa, että huoltoleasingissa ajoneuvon hankintahinta maksetaan käytön aikana, kun omistetuissa autoissa hankintahinta maksetaan heti. Kummassakin vaihtoehdossa muut kustannukset syntyvät käytön aikana sillä erolla, että huoltoleasing vapauttaa huollon huonetilat tästä käytöstä. Omassa toiminnassa (nykytilanteessa verrattuna operointiin huoltoleasingkalustolla) me ylläpidämme korjaamoa (= tilat, välineet ja henkilökunta). Korjaukset ja huollot tehdään pääsääntöisesti omana työnä; lähinnä kolarikorjauksia on jouduttu ostamaan ulkoa. Omien autojen hankinta edellyttää kilpailutuksen tai osallistumisen yhteishankintaan - edellyttää tarvemäärittelyn etukäteen ja jotta ei makseta "ylilaadusta", on hankintamenettely harkittava tarkoin. Toiminnasta vastaavan tulisi tarkkailla autojen käyttöä ja pyrkiä huolehtimaan kilometrikertymän jakautumisesta tasaisesti samoille autotyypeille. Sijaisautoja ei yleensä ole käytetty. Autovakuutus on otettu uusiin autoihin kolmeksi vuodeksi ja sen jälkeen on pidetty vain liikennevakuutus. Autokalustosta luovuttaessa tiedetään, mikä on kunkin kohteen hyvitysarvo. LeasePlanin huollot järjestetään sopimuskumppanin toimesta Turussa ja sijaisauton kuuluessa sopimukseen sijaisauto tuodaan tarvittaessa Naantaliin. LeasePlanin autot voidaan valita ilman erillistä hankintamenettelyä, koska heillä on valmiiksi kilpailutetut sopimukset. Sopimuksessa autosta perittävä pääoma-arvo sovitaan etukäteen ja se pysyy kiinteänä. Tiettyjen kulujen osalta on käytössä tasausmenettely, kun todellinen kulu poikkeaa ennalta ar vioidusta ja tätä varten kulutukset raportoidaan. Korjaa mo- tai huoltotiloja ei tarvita. Mikäli jotkut autot vaativat erityisvarustelun (esim. työkalu- ja tarvikehyllystöt tai ruoan kuljetusta varten jotain varustelua), on tällaiset muutettava joka tapauksessa autoriippumattomiksi siten, että ne voidaan tarvittaessa siirtää uuteen autoon - näiltä osin ei siis ole kyse vaihtoehdosta huoltoleasingin ja omien autojen välillä. Omaa autoa vaihdettaessa saattaa joskus olla helpompi löytää uusi omistaja varustellulle autolle, mutta silloin on kuitenkin hankittava omaan uuteen autoon uusi varustelu.\n10 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta Yhteenveto laskelmilla ei voida osoittaa kummankaan vaihtoehdon opera tiivista kal leutta / edullisuutta toiminnallisesti vaihtoehdot eroavat sikäli, että huoltoleasing vapauttaa huo netiloja ja henkilötyökapa siteettia korjaamotoiminnasta siirtyminen henkilö- ja pakettiautojen osalta huoltoleasing vaihtoehtoon, ei nopeasti muuta mitään, koska raskaan kaluston ja vi heryk sikön kalusto hoidetaan edelleen omana työnä muun kaluston osalta korjaamon kustannustaso nousee lähes kaksinkertaiseksi, koska laskelmassa oletettiin, että henkilö- ja paket tiautojen osuus korjaamon kustannuksista on 50 % paitsi siinä tapa uksessa, että vapautuvalle tila- ja henkilökapasiteetille löydetään muu käyttö, mikä lienee vaikeaa huoltoleasingin käyttöönoton edullisuus pitkällä tähtäimellä edellyttää tilakustannuksista ja korjaamotoiminnan kustannuksista luopumista eli kyse on keskusvarikkorakennuksen käytöstä. Keskusvarikkorakennus keskusvarikkorakennuksesta on ainakin 15 vuodeksi poistunut kaukoläm pölaitoksen toiminta, joten näiltä osin kustannuksia on jo siirty nyt muille toiminnoille seudullisen vesihuoltoselvityksen seurauksena on mahdollista, että vesihuolto ei enää tarvitse tätä verstasta tilalaitoksen puutyöverstas toimii toistaiseksi ennallaan hankintatoimen kehittäminen mahdollistaa keskusvaraston toi minnan uudelleenarvioinnin, joka voi jopa sisältää omasta keskusva rastotoiminnasta luopumisen tai sen merkittävän toiminnallisen muu toksen. Mikäli päädytään huoltoleasingvaihtoehtoon, niin silloin tulee mielestäni käynnistää keskusvarikkorakennuksen tulevaisuuden käyttöselvitys. Johtopäätökseni on, että henkilö- ja pakettiautojen osalta voidaan lyhyellä tähtäimellä valita kumpi vaihtoehto tahansa. Suosittelen, että kokeillaan yksi nelivuotiskausi huoltoleasingvaihtoehtoa. Mikäli huoltoleasingvaihtoehtoa halutaan kokeilla käytännössä, se voidaan aloittaa useilla eri tavoilla olemassa oleva kalusto siirtyy hallinnoitavaksi LeasePlanille. Jokaisesta kohteesta tehdään hoito-sopimus yhtiön kanssa, mutta ei luonnollisestikaan makseta hankintahinnan perusteella määräytyvää vuokraa. Tämä vaihtoeh to ei tulle kysymykseen, koska ympäristövi rasto katsoo ka luston vaihdon olevan ajankohtaista ja siihen on myös\n11 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta myönnetty määrärahoja LeasePlan lunastaa kohteet kirjanpitoarvosta ja tehdään vuok rasopimukset tämän pohjalta. Mikäli tähän päädyttäisiin, olisi yhtiön kanssa sovittava kohteiden vaihtohyvitysten käsittelystä erikseen, kos ka kalusto on kirjanpidossa pääosin kokonaan poistettu, vaikka käyt töikää on runsaasti jäljellä. Järjestely ei ole tarkoituksenmukainen olemassa oleva kalusto myydään suoraan ja uusista ajoneu voista tehdään huoltoleasingsopimus yhtiön kanssa. Tämä vaihtoehto on käyttö kelpoinen edellyttäen, että voimme hyödyntää yhtiön myyntikanavia olemassa oleva kalusto siirretään yhtiön hallinnoitavaksi ja tu levan vuoden aikana siirrytään sopivina ryhminä uusien ajoneuvojen käyttöön huoltoleasingsopimuksin. On oletettavaa, että näin monen ajoneuvon vaihtaminen kerralla uusiin (ja harvempiin merkkeihin) mahdollistaa hyvät alennukset. Palvelustrategian kannalta katsottuna: ajoneuvot ovat välineitä, osa tukitoimintaa, jolla mahdollistam me ensi si jaisten toimintojen suorit tami sen ajoneuvojen lisäksi yllä pidäm me tuki toiminnan toimintaa eli huoltoa ja korjaamoa, joiden avulla nämä ajo neuvot pidetään toimintakunnossa keskittyminen 1. tason tukitoimintaan eli välineiden (ajoneuvojen) hankin taan ja käyttöön, voimme va pauttaa itsemme 2. tason tukitoiminnan järjestämisestä hankkimalla ajoneuvot liittymällä yhteishankintayksikköön säästämme oman hankintaprosessin kus tannukset ja voimme todennäköisesti hyödyntää suurien määrien mukaiset volyymialennukset ja hank kia valikoimalla juuri sopivan ajoneuvokaluston Huoltoleasingin toteuttamistavoista pitäisin tarkoituksenmukaisimpana viimeksi mainittua vaihtoehtoa. TEKNINEN JOHTAJA: Tekninen lautakunta merkitsee huoltoleasingselvityksen tietoonsa saate tuksi ja jatkaa asian käsittelyä seuraavassa kokouksessa. TEKNINEN LAU TA KUN TA: Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin.\n12 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Tekninen johtaja Kimmo Suonpää : Teknisen lautakunnan lähetekeskustelussa esittelyssä olleet yhteenveto huoltoleasingtarkastelusta ja puitesopimusluonnos oheistetaan. LIITTEET B1-B2, TEKLA Edellisen kokouksen ja teknisen lautakunnan lähetekeskustelun jälkeen käy ty jen kes kus te lujen perusteella esitetään seuraavaa: 1. Tekninen lautakunta esittää kaupungin hal li tuk sel le ja edel leen kaupun gin val tuus tolle, että ym pä ristö vi rasto val tuute taan te kemään KL-kunta hankin tojen ja Lease Plan Fin land Oy:n kanssa sopimus au tojen ra hoi tuksesta ja hal lin noinnista (= huol to leasing sopimuk sen pii riin siirtymi sestä). 2. Pyydetään kaupunginhallitukselta lupaa ryhtyä toimen piteisiin sopimuksen täytän töönpa nemi seksi en nen val tuuston mää rä rahakäsittelyä. 3. Selvitetään LeasePlan Finland Oy:n kans sa kau pungin omistamista hen kilö- ja pa ketti au toista ne, jotka myy dään ja joiden tilalle hanki taan lea singauto 4. Leasing käyttöön (myynti- ja ta kaisin vuokraus) siirty vät au tot myydään niiden kirjan pi toarvolla Lea se Plan Finland Oy:lle, jos se tode taan kau pun gin kannal ta ta loudellisesti perustelluksi. 5. Autoista, jotka eivät siirry huolto leasing käyt töön, teh dään ajoneuvokohtai nen myyntiar vio ja autot myy dään hyö dyn täen Leaseplanin valta kun nallista myynti kana vaa siinä jär jes tyk sessä, kuin nii den ti lalle saa daan han kittua lea sing auto lop pu vuo den 2013 ja al ku vuoden 2014 aika na. TEKNINEN JOHTAJA: 1. Tekninen lautakunta esittää kaupungin hal li tuk sel le ja edel leen kaupun gin val tuus tolle, että ym pä ristö vi rasto val tuute taan te ke mään KL-kunta hankin tojen ja Lease- Plan Fin land Oy:n kanssa so pimus au tojen ra hoi tuksesta ja hal lin noinnista (= huol to leasing sopimuk sen\n13 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus pii riin siirtymi sestä). 2. Pyydetään kaupunginhallitukselta lupaa ryhtyä toimen piteisiin sopimuksen täytän töönpa nemi seksi ennen val tuuston määrärahakäsittelyä. 3. Selvitetään LeasePlan Finland Oy:n kans sa kau pungin omista mista hen kilö- ja pa ketti au toista ne, jotka myydään ja joiden tilal le hanki taan leasingauto. 4. Leasing käyttöön (myynti- ja ta kaisin vuokraus) siirtyvät au tot myydään niiden kirjan pi toarvolla Lea se Plan Finland Oy:lle, jos se tode taan kau pun gin kannal ta taloudellisesti perustelluksi. 5. Autoista, jotka eivät siirry huolto leasing käyt töön, tehdään ajo neuvokohtai nen myyntiar vio ja autot myydään hyö dyn täen Lea seplanin valta kun nallista myyntikana vaa siinä jär jes tyk sessä, kuin nii den ti lalle saadaan han kittua lea sing auto lop pu vuo den 2013 ja al kuvuoden 2014 aika na. TEKNINEN LAUTAKUNTA: Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin. Kaupunginhallitukselle tuodaan tutustumista varten tiedoksi teknisen lautakun nan esitys huoltoleasingsopi muksen piiriin siirtymisestä. Mikäli tekni sen lautakunnan esitys huoltoleasingiin siirtymisestä hyväksytään, vs. kau punginjohtajan tulee esittämään autojen mää rän vä hen tä mis tä 2-3 autolla. Oheismateriaali: Konekeskuksen henkilö- ja pakettiautojen kirjanpitoarvot vuo si mal lin mu kaan Yhteenveto huol to leasing tar kas te lusta ja LeasePlan Oy:n laatima huoltoleasingsopimuksen esittely oheistetaan. LIITTEET B3 - B4, KH VS. KAUPUNGINJOHTAJA:\n14 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus KOKOUSKÄSITTELY: Kaupunginhallitus merkitsee asian tässä vaiheessa tiedoksi ja jatkaa käsittelyä Merkittiin, että tekninen joh taja Kimmo Suonpää esitteli asiaa ko kouk ses sa. KAUPUNGINHALLITUS: Vs. kaupunginjohtajan ehdotus hyväksyttiin. Oheismateriaali: Konekeskuksen henkilö- ja pakettiautojen kirjanpitoarvot vuosimallin mu kaan Yhteenveto huoltoleasingtarkastelusta LeasePlan Oy:n laatima huolto leasingsopimuksen esittely Yhdyskuntatekniikan päällikön kaupunginhallituksen talousarvion 2014 kä sit te lyn yh tey des sä antama selvitys huol to leasin gis ta VS. KAUPUNGINJOHTAJA: KOKOUSKÄSITTELY: Kaupunginhallitus hyväksyy huoltoleasingiin siirtymisen siten, että autojen määrää vä hennetään lauta kunnan ehdotuk sesta 2-3 autolla. Kaupunginhallitus oikeuttaa teknisen lautakun nan päättämään sopimuksesta ja siir ron to teuttami sen vaati mista muista yksityiskohdista. Vs. kaupunginjohtaja lisäsi kokouksessa ehdotukseensa seuraavaa: Teknisen lautakunnan tulee käynnistää osana huoltoleasingrat kaisua keskusvarikkorakennuksen käyttöselvitys. KAUPUNGINHALLITUS:\n15 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta 137 Yhdyskuntatekniikan päällikkö Mika Hirvi : Kaupunginhallitus hyväksyi vs. kaupunginjohtajan muutetun eh dotuksen ja hyväksyi huoltoleasingiin siir ty misen si ten, et tä autojen määrää vähennetään lautakun nan eh do tuk sesta 2-3 autolla. Kaupunginhallitus oikeutti teknisen lautakunnan päättämään sopimuksesta ja siirron toteuttamisen vaatimista muista yksityiskohdista. Teknisen lautakunnan tulee käynnistää osana huoltoleasingrat kaisua keskusvarikkorakennuksen käyttöselvitys. Ympäristövirasto on jatkanut valmisteluja leasingkalustoon siirtymisestä yhdessä LeasePlan Finland Oy:n kanssa. Tavoitteena on siirtyä leasing-kalustoon henkilö- ja pakettiautojen osalta vuoden 2014 kesäkuuhun mennessä. Nykyinen kalusto siirretään LeasePlanin hallinnointiin runkosopimuksen allekirjoittamisen jälkeen. LeasePlan myy nykyiset ajoneuvot Naantalin kaupungin lukuun oman valtakunnallisen myyntikanavansa kautta ja toimittaa tilalle korvaavat ajoneuvot, jotka kuukausiveloitusperusteisesti vuokrataan konekeskukselle. Uusimmat, vuonna 2013 hankitut ajoneuvot, sekä muutamat vähän ajetut erikoisvarustellut ajoneuvot myydään LeasePlanin myyntikanavan kautta ja takaisin vuokrataan konekeskukselle. Myytäviä ajoneuvoja, jotka korvataan uusilla ajoneuvoilla, on arvioitu tässä vaiheessa olevan kappaletta. Myytäviä ja takaisin vuokrattavia ajoneuvoja arvioidaan olevan noin 8-10 kappaletta. Määrä tarkentuu ajoneuvokohtaisen inventoinnin ja arvioinnin valmistumisen jälkeen. Henkilö- ja pakettiautoja on yhteensä 38 kappaletta. Kaupunginhallituksen päätöksen mukaan autokalustoa vähennetään 2-3 kappaleella. Tämän hetkisen käsityksen mukaan vähennys kohdistuu vesihuoltolaitokseen sekä tilalaitokseen. Oheismateriaalina on ajoneuvolista käyttäjätietoineen.\n16 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta Oheismateriaalit: Ajoneuvolista Liitteenä on LeasePlan Finland Oy:n ja Naantalin kaupungin välinen runkosopimus. LIITE A4, TEKLA Runkosopimuksessa on kuvattu mm. Ajoneuvon hankinta, vuokraus ja käyttö Sopimuksen laajuus Hinnat ja maksut Kiinteät ajoneuvokohtaiset vuokrauskulut (runkosopimus 6.1 vuokrauskulut) muodostuvat mm. arvonalennuksesta ja rahoituskustannuksesta, sopimuksen kilometrimäärästä, määräaikaishuolloista sekä renkaista ja tarvikkeista. Lisäksi LeasePlan perii ajoneuvon hallinnointikustannuksia 13,00 euroa/kk/ajoneuvo+ alv. Muuttuvat kulut muodostuvat (runkosopimus 6.2 muuttuvat kulut) mm. polttoainekuluista ja ajoneuvon pesusta. Kaupungin lakimies on käynyt runkosopimuksen läpi ja todennut sopimusehdot hyväksymiskelpoisiksi. Jokaisesta ajoneuvosta laaditaan lisäksi ajoneuvokohtainen huoltoleasingsopimus, jossa sovitaan. mm sopimuskaudesta, kilometrimäärästä ja vuokrauskuluista. KL-Kuntahankinnat Oy on tehnyt LeasePlan Oy:n kanssa puitesopimuksen henkilö- ja pakettiautojen huoltoleasingistä. Kuntahankintojen henkilö- ja pakettiau tojen leasingsopimuksen käyttö edellyttää sitoumuksen hyväksymistä ajo neuvojen yhteishankinnasta. Liittenä sitoumus ajoneuvojen yhteishan kin taan liittymisestä. LIITE B4, TEKLA TEKNINEN JOHTAJA:\n17 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta hyväksyy LeasePlan Finland Oy:n ja Naantalin kaupungin vä li sen run kosopimuksen ja valtuuttaa esittelijän ja sih teerin al lekir joittamaan sopimuksen sekä teke mään tar vittaessa vä häisiä muutoksia, hyväksyy KL-Kunta hankintojen sitou muksen ajo neuvojen yhteis han kintaan liittymisestä, valtuuttaa esitte lijän ja sih teerin alle kirjoitta maan sitoumuksen, oikeuttaa ympäristöviras ton ko ne kes kuk sen myymään nykyisen henkilö- ja pa ket ti auto ka luston Lea se Planin myyntikanavan kaut ta se kä teke mään ajo neu vokohtai set huoltoleasingsopimukset 36 ajoneu vosta mennessä ja edellyttää, että henkilö- ja pakettiautojen myynnistä ja laadituista huoltoleasingsopimuksista tuodaan loppuyhteenveto tekniselle lauta kunnalle sitten, kun huoltoleasing järjestelmään on ko konaisuudessaan siirrytty. TEKNINEN LAUTAKUNTA: Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin.\n18 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Yhdyskuntatekniikan valmistuneita hankkeita Tekninen lautakunta 138 Rakennusinsinööri Jukka Kylmäoja : Naantalin kaupungin hallintosäännön mukaan yli euron hankkeiden vastaanottotarkastuspöytäkirjat ja taloudelliset loppuselvitykset tulee toi mittaa tiedoksi teknisen lautakunnan kautta kaupunginhallitukselle. Kunnallistekniikan rakennusinsinööri Jukka Kylmäoja on toimittanut seuraavat vastaanottotarkastuspöytäkirjat ja taloudelliset loppuselvitykset tiedoksi: 1. Itä-Immasen asemakaava-alueen kunnallistekniikan rakentaminen Kunnallistekniikan rakentamisen toteutti Maanrakennusliike Isomäki Oy kokonaisurakkana vuoden 2013 aikana. Hanke sisälsi kadun ja vesihuollon rakentamisen Kauristiellä sekä siihen liittyvillä asuntokaduilla Vasapolku ja Peuratie sekä Timoteinkujan, Veräjätien, Rakuunantien, Rakuunapolun ja Rinnekujan alkuosan rakentamisen. Urakan yhteydessä rakennettiin myös kevytväylät Veräjäpolku ja Jänöpolku. Hankkeen toteutuneet kustannukset: Euroa - urakkatarjoushinta urakan lisätyöt, netto materiaalihankinnat omajohtoiset (mm metsä- ja pääll.valmistelutyöt) valaistus ja sähkötyöt suunnittelu, ilmoitukset, luvat, kopiot päällystystyöt Yhteensä Taloussuunnitelmassa vuodelle 2013 Itä-Immasen hankkeelle varattiin yhteensä euroa. Talousarvion 2013 muutosesitykset käsiteltiin kaupun ginvaltuustossa Hankkeesta todettiin säästyvän euroa, jolloin muutetun talousarvion mukainen määräraha vuodelle 2013 on euroa. Vuoden 2014 taloussuunnitelman mukaan Itä-Immasen asemakaava-alueella toteutetaan vanhan vesihuollon järjestelytöitä mm. Veräjätiellä. Tarkoitukseen on varattu euroa. Vuodelle 2015 on varattu katujen päällystä mi seen euroa ja vuodelle 2016 puistojen rakentamiseen euroa.\n19 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Liitteinä on urakkakohteen vastaanottotarkastuspöytä kirja ja ta lou delli sen lop pu selvi tyksen pöytäkirja. LIITE B5-B6, TEKLA Rymättylän Kirkkolahti - Taattistenjärvi vesihuoltolinjan rakentami nen Vesihuollon rakentamisen toteutti JJ Kaivin ja Kallio Oy kokonaisurakkana vuosina 2012 ja Hanke sisälsi vesihuollon rakentamisen Rymättylän jätevedenpuhdistamolta Taattistenjärvelle Merimaskuun, jossa se liitettiin vuonna 2011 valmistuneisiin johtoihin. Toteutuneet kustannukset: Euroa - urakkatarjoushinta urakan lisätyöt materiaalihankinnat maanomistajakorvaukset, luvat, sähköliittymät, tutkimus omajohtoiset työt, palvelut suunnittelu, maanomistajaneuvottelut, valvonta Rakennuskustannukset yhteensä Ruokorauman vesiosuuskunnan rakentamiskorvaus Rakennuskustannukset yhteensä, netto Hanketta aloitettaessa taloussuunnitelmassa vuosille hankkeelle varattiin yhteensä euroa. Määrärahamuutokset huomioituna hank keelle on osoitettu vuosina yhteensä euroa. ELY-keskus on myöntänyt hankkeelle euroa vesihuoltoavustuksen, joka on tuloutettu Naantalin kaupungille hankkeen valmistumisen jälkeen marraskuussa Liitteinä on urakkakohteen vastaanotto tar kas tus pöy tä kirja ja ta loudelli sen lop pu selvi tyksen pöytäkirja. LIITE B7-B8, TEKLA Itä-Tammiston asemakaava-alueen kunnallistekniikan rakentaminen Itä-Tammiston kaava-alueen katujen ja niihin liittyvän vesihuollon rakentaminen toteutettiin Naantalin kaupungin omajohtoisena työnä. Kaava-alueen ulkopuolisen vesihuoltolinjan toteutti Turun Aluekaivuu Oy kokonaisurakkana ja siihen liittyvät pumppaamojärjestelyt Naantalin vesihuoltolaitos omajohtoisena työnä. Vesihuoltolinja sijaitsee osittain Raision kaupungin alueella, mistä syystä Raisio osallistui vesihuollon rakentamiskustannuk-\n20 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta siin. Valmistuneita Itä-Tammiston asemakaava-alueen katuja ovat: Kruunutilankatu, Tarhurinkuja, Vakkakuja ja Tallikuja. Toteutuneet kustannukset: Euroa Hankkeen rakennusvaiheen aikaiset kustannukset: - urakkatarjoushinta urakan lisätyöt, netto ulkoiset materiaalihankinnat hankinnat varastosta ja konevarikolta urakointipalvelut katuvalaistus suunnittelu, valv., tutk. (ilm,luvat,kop) palkat Yhteensä Raisio rakentamiskorvaus vesihuollon rakentamisesta Rakennuskustannukset yhteensä, netto Hankkeen rahoitus Naantalin kaupungin Itä-Tammiston asemakaava-alueen talousarviomäärärahat ovat talousarviomuutos (kv ) huomioiden yhteensä euroa. Hankkeen määrärahat : Euroa - tilinpäätös talousarvio talousarviomuutos (kv ) Yhteensä Hankkeen loppuun saattaminen ajoittuu taloussuunnitelman mukaan vuodelle 2017, jolloin päällystys ja viimeistelytöihin on varattu euroa ja puis toihin euroa. Liitteenä on urakkakohteen vastaan ot to tar kas tus pöy tä kirja sisältäen ta loudelli sen loppu selvi tyksen pöytäkirjan. LIITE B9, TEKLA TEKNINEN JOHTAJA: Tekninen lautakunta merkitsee yhdyskuntatekniikan valmistuneet hank keet tiedoksi ja lähettää ne edelleen kaupunginhallituksen käsitel täviksi.\n21 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta TEKNINEN LAUTAKUNTA: Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin.\n22 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Naantalin-Maskun maantien 1893 parantaminen ja Tammiston liittymän rakentaminen, urakoitsijan valinta Tekninen lautakunta 139 Rakennusinsinööri Jukka Kylmäoja : Hanke Hanke sisältää Tammistontien jatkeen rakentamisen ja uuden liittymän järjestelyt Vantontielle (maantie nro 1893). Hankkeen rahoitus Taloussuunnitelmassa 2014 on investointien kohdassa "tekninen lautakunta" hankkeen määrärahaksi esitetty euroa ja kohdassa "vesihuoltolai tos" euroa, yhteensä euroa. Tarjouskilpailu Ympäristöviraston yhdyskuntatekninen osasto on pyytänyt tarjouksia kunnallistekniikan rakentamisesta päivätyllä tarjouspyyntökirjeellä. Tarjoukset pyydettiin jättämään klo mennessä. Tarjouspyyntökirje liitteenä. LIITE B10, TEKLA Hankinnasta tehtiin hankintailmoitus valtakunnalliseen HILMA-järjestelmään. Tarjouspyynnön halusi mennessä 14 maanrakennusalan urakoitsijaa. Tarjousten käsittely Tarjoukset avattiin klo alkaen. Tarjousten käsittelyn ensimmäisessä vaiheessa arvioitiin tarjouksen jättäneiden urakoitsijoiden kelpoisuus. Kelpoisuusehdot täyttyivät jokaisen tarjoajan osalta. Tarjousten käsittelyn toisessa vaiheessa avattiin hintatarjouskuoret. Urakan ratkaisuperusteena on halvin hinta. Tarjousten käsittelystä laadittiin avauspöytäkirja liitteineen. Urakkatarjousten avauspöytäkirja ja kelpoisuuden arviointi o heistetaan. LIITE A5, TEKLA\n23 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Halvimman tarjouksen ,00 euroa (alv 0%), jätti Rakenne-Kylänpää Oy, jonka kanssa käytiin urakkaneuvottelu Neuvottelun tarkoitukse na oli varmistaa, että tarjous vastaa sisällöltään tarjouspyyntöä. Urakkatarjousten vertailu ja urakkaneuvottelumuistio oheistetaan. LIITEET B11-B12, TEKLA Hankkeen kustannukset muodostuvat seuraa vasti: Euroa Urakkahinta ,00 Valaistuksen rakentaminen ,90 Vesihuollon tarvikkeet ,00 Vihertyöt ,00 Vesihuoltolaitoksen työt ,00 Lisätyöt ,00 Työnaikainen suunnittelu ja valvonta ,00 Yhteensä, alv 0% ,90 TEKNINEN JOHTAJA: Tekninen lautakunta päättää valita "Naantalin-Maskun maantien 1893 pa rantaminen, Tammiston liittymän rakentaminen" - hankkeen urakoitsijaksi halvimman tarjouksen antaneen Rakenne-Kylänpää Oy:n urakkahintaan euroa sekä tilata koh teen valaistuksen rakentamisen Naantalin Energia Oy:ltä tar joushintaan ,90 euroa. TEKNINEN LAUTAKUNTA: Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin.\n24 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Teknisen lautakunnan tilapalvelujaosto Tekninen lautakunta Naantalin kaupungin tavoiteorganisaatio / /2013 Tekninen lautakunta Tekninen johtaja Kimmo Suonpää : Naantalin kaupungin tavoiteorganisaatiotyöskentely on aloitettu kuluvan vuoden keväällä työryhmässä, johon ovat kuuluneet kaupunginhallituksen puheenjohtaja, vs. kaupunginjohtaja ja virastopäälliköt. Työryhmässä on mm. valmisteltu virastokohtaiset lähtötilanneselvitykset, joissa on huomioitu palvelustrategiatyössä valitut kehittämiskohteet. Kaupunginhallituksen käsittelyssä asia oli Kaupunginhallitus merkitsi tavoiteorganisaatiotyön tilanteen tiedoksi ja lähetti asian hallintokuntiin valmisteltavaksi. Valmistelun tulee tapahtua yhteistyössä lautakuntiin nimettyjen henkilöstön edustajien kanssa. Lautakuntien käsittely toteutetaan marras - joulukuun 2013 aikana. Lautakunnat voivat käytävän keskustelun pohjalta muuttaa, poistaa tai lisätä lähtötilanneselvityksen yhteydessä esiin nostettuja kehittämiskohteita. Valtuus to käsittelee tavoiteorganisaation kehittämiskohteet ja tekee niistä valinnan tammikuussa Liitteenä ympäristöviraston lähtötilanneselvitys. LIITE B2, TEKLA Tekninen johtaja esittelee tavoiteorganisaatiohankkeen nykyvaihetta kokouk ses sa. TEKNINEN JOHTAJA: Tekninen lautakunta käy lähetekeskustelun esittelyn pohjalta ja jatkaa asian käsittelyä vii meis tään lau ta kun nan jou lu kuun kokouksessa. TEKNINEN LAUTAKUNTA: Teknisen lautakunnan tilapalvelujaosto Kiinteistöpäällikkö Pekka Alm : Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin.\n25 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Teknisen lautakunnan tilapalvelujaosto Tekninen lautakunta Tekninen lautakunta 140 Naantalin kaupungin tavoiteorganisaatiotyöryhmä on laatinut ympäristöviraston tavoite organisaation lähtötilanneselvityksen. Selvitys oli esi tys lis tan liitteenä. Tekninen lautakunta käsittelee tarkemmin toimialansa tavoiteorganisaatiokysymystä mar ras- joulu kuun 2013 aikana. Lähtötilanneselvityksessä esitettyjä kehittämiskohteita on mahdollista tarkentaa lautakun takäsittelyn yhteydessä. Valtuusto käsittelee tavoiteorganisaation kehittämiskohteet ja te kee niistä valinnat tammi kuussa Tilapalvelujen osalta tavoiteorganisaation muodostamista määrittää keskeisesti se, min kälaiset vaihto ehdot tullaan valitsemaan palvelustrategian mukaisissa kehit tämisen painopistehankkeissa. Tilapalvelujaoston alaisen toiminnan kehittämisen paino pistehankkeina ovat seuraavat selvitystyöt: selvitys ateria- ja siivouspalvelujen ulkoistamisesta selvitys kiinteistöhoidon ulkoistamismahdollisuuksista vuo den 2014 aika na Palvelustrategiaan liittyvien selvitysten pohjalta voidaan tavoiteorganisaatiota lähteä suunnittelemaan keväällä KIINTEISTÖPÄÄLLIKKÖ: Tilapalvelujaosto toteaa lausuntonaan tekniselle lautakunnalle, et tä ti la lai tok sen organisaatioon liittyvät selvitykset painottuvat vuo den 2014 ai ka na palvelustrategiahankkeisiin ja että näiden sel vi tysten ja nii hin liittyvien käyttöönottopäätösten jälkeen voi daan esittää ta voi teorganisaation muutoksia. TILAPALVELUJAOSTO: Tekninen johtaja Kimmo Suonpää : Kiinteistöpäällikön ehdotus hyväksyttiin. Teknisen lautakunnan toimialan osalta palvelustrategian mukaiset kehittämishankkeet ovat kohdistuneet kaikkiin muihin tehtäväalueisiin, paitsi pelastuslaitokseen ja kaukolämpö- ja energiatuotantoon, jotka palvelut ovat jo seudullisen lautakunnan tai yhtiön toteuttamia palveluja. Etenkin tilapalveluiden kehittämishankkeet ovat merkittäviä ja laajamittaisia selvitystöitä ja\n26 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Teknisen lautakunnan tilapalvelujaosto Tekninen lautakunta niiden vaikutuksia organisaation muutoksiin voidaan arvioida vasta, kun selvitykset on saatu tehtyä. Tulosyksikkötasolla joukkoliikenne ja jätehuolto ovat myös seudullisen lautakunnan järjestämiä palveluja. Palvelustrategiatyössä viheryksikön ja liikuntapaikkojen osalta ei esitetty kehittämishankkeita. Viheryksikkö on kuitenkin käynnistänyt hankkeen, jossa osa palveluista tuotetaan yksityisen toimijan toimesta. Tämän palvelun laajuus on yksi henkilötyövuosi ja sillä ei ole vaikutusta organisaation perusrakenteeseen. Liikuntapaikkojen hoidon yli virastorajojen kattavan tarkastelun ja kehittämisen puolesta voisi olla löydettävissä joiltakin osin toimintojen selkeyttämismahdollisuuksia. Teknisen lautakunnan alaisuudessa toimii tilapalvelujaosto ja ympäristövirastossa rinnalla toimivat kaavoitus- ja ympäristölautakunta, rakennuslautakunta ja rakennustoimikunnat. Osa ympäristöviraston toiminnoista on ns. viranomaistoimintoja. Näiden toimintojen keskittämistä voisi olla tarpeellista tutkia, jolloin myös hankkeiden suunnittelun ja toteutuksen välistä yhteyttä voitaisiin saada tiivistettyä ja toimintaprosesseja sujuvoitettua. Pal velu keskuksen resurssien ja toiminnan sujuvuuden kannalta ei olisi suota vaa, että lautakuntia, jaostoja tai toimikuntia jatkossa ainakaan lisättäisiin. Sen si jaa voisi tarkastella joiltakin osin päätäntävallan delegoimismahdolli suuksia ja siten läpimenoaikojen lyhentämistä. Tavoiteorganisaatiotyön käsittelyssä lautakunnat voivat muuttaa, poistaa tai lisätä lähtötilanneselvityksen yhteydessä esiin nostettuja kehittämiskohteita. Valtuusto käsittelee tavoiteorganisaation kehittämiskohteet ja tekee niistä valinnan tammikuussa Tarkasteltavana on tavoiteorganisaatio vuoden 2015 alussa. Teknisen lautakunnan alaisuudessa olevien teknisten palveluiden tuottamistavat ovat jo päätettyjen palvelustrategiahankkeiden puolesta suurten selvitysten alla. Syksyyn 2014 mennessä tehdään selvitys ateriapalveluiden ulkoistamisesta, siivouspalveluiden ulkoistamisesta ja selvitys siitä, mikä osa kiinteistönhoidosta voitaisiin ulkoistaa. Lisäksi on meneillään autokannan omistamisesta luopuminen ja venesatamien ulkoistamisprojekti. Vesihuollon jakeluyhtiöselvitys etenee Naantalin, Turun, Raision ja Maskun allekirjoittaman aiesopimuksen mukaisesti siten, että uusi jakeluyhtiö aloittaa toimintansa vuoden 2015 alussa, kuitenkin viimeistään vuoden 2016 alussa. Ympäristöviraston meneillään olevat palvelustrategiaan liittyvät kehittämishankkeet ovat laajoja ja merkittäviä ja toteutuessaan myös organisaatioon vaikuttavia. Niiden suunnittelu, valmistelu ja toteutus tulee vaatimaan viraston henkilöstöltä vuoden 2014 aikana muiden töiden lisäksi runsaasti resursseja. Lisäksi selvitysten aiheuttamia mahdollisia organisaatiomuutoksia\n27 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Teknisen lautakunnan tilapalvelujaosto Tekninen lautakunta voidaan arvioida vasta sitten, kun selvitykset ovat valmistuneet ja niihin liittyvät mahdolliset käyttöönottopäätökset on tehty. Tämän perusteella todetaan, että teknisen lautakunnan alaisuudessa järjestettävien teknisten palveluiden osalta keskitytään vuoden 2014 aikana palvelustrategiahankkeiden läpiviemiseen. Näiden selvitysten valmistuttua ja niihin liittyvien mahdollisten käyttöönottopäätösten jälkeen suunnitellaan tarvittavat organisaatiomuutoksen. TEKNINEN JOHTAJA: Tekninen lautakunta antaa kaupunginhallitukselle asiassa seuraavan lausun non: Teknisen lautakunnan alaisuudessa olevien teknisten palveluiden tuottamis tavat ovat jo päätettyjen palvelustrategiahankkeiden puolesta suurten selvi tysten alla. Syksyyn 2014 mennessä tehdään selvitys ateriapalveluiden ul koistamisesta, siivouspalveluiden ulkoistamisesta ja selvitys siitä, mikä osa kiinteistönhoidosta voitaisiin ulkoistaa. Lisäksi on meneillään autokannan omistamisesta luopuminen ja venesatamien ulkoistamisprojekti. Vesihuol lon jakeluyhtiöselvitys etenee Naantalin, Turun, Raision ja Maskun allekir joittaman aiesopimuksen mukaisesti siten, että uusi jakeluyhtiö aloittaa toimintansa vuoden 2015 alussa, kuitenkin viimeistään vuoden 2016 alussa. Ympäristöviraston meneillään olevat palvelustrategiaan liittyvät kehittämis hankkeet ovat laajoja ja merkittäviä ja toteutuessaan myös organisaatioon vaikuttavia. Niiden suunnittelu, valmistelu ja toteutus tulee vaatimaan vi raston henkilöstöltä vuoden 2014 aikana muiden töiden lisäksi runsaasti re sursseja. Lisäksi selvitysten aiheuttamia mahdollisia organisaatiomuutoksia voidaan arvioida vasta sitten, kun selvitykset ovat valmistuneet ja niihin liittyvät mahdolliset käyttöönottopäätökset on tehty. Tämän perusteella to detaan, että teknisen lautakunnan alaisuudessa järjestettävien teknisten pal veluiden osalta keskitytään vuoden 2014 aikana palvelustrategiahankkeiden läpiviemiseen. Näiden selvitysten valmistuttua ja niihin liittyvien mahdol listen käyttöönottopäätösten jälkeen on suunniteltavissa tarvittavat organi saatiomuutokset. Selvitysten keskeneräisyyden vuoksi on tärkeää, että avoimeksi tulevien va kinaisten virkojen, työsuhteiden ja tehtävien osalta menetellään niin kuin talousarvion 2014 täytäntöönpa-\n28 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Teknisen lautakunnan tilapalvelujaosto Tekninen lautakunta nomääräyksissä kohdassa 9 on määrätty. TEKNINEN LAUTAKUNTA: Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin.\n29 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Pirttiluodontien, Luodontien ja Pitkänkarintien katusuunnitelmaehdotusten hyväksyminen ja asettaminen julkisesti nähtäville Tekninen lautakunta 141 Kunnallistekniikan suunnittelija Nina Vartiainen : Naantalin kaupunginvaltuusto on päätöksellään hy väk synyt Pirttiluoto - Karjaluoto asemakaavan (Ak-294). Pirttiluoto - Karjaluodon alue (Ak-294) sijaitsee Ruonan kaupunginosassa Pirttiluodossa ja Karjaluodossa. Liikenneyhteydet mantereelle toimivat Pirttiluodontien ja Taimontien kautta. Pirttiluoto - Karjaluodon alue käsittää Pirttiluodontien, Luodontien ja Pitkänkarintien sekä yhteyden Pitkänkarintieltä luoteisrantaan. Liitteinä Pirttiluodontien, Luodontien ja Pitkänkarintien katusuunnitelman ase ma piirustus sekä pituusleikkaukset ja tyyppipoikkileikkaukset kaduittain. LIITTEET A6-A11, TEKLA Pirttiluodontie kulkee yhtenäisenä Karjaluodosta Pirttiluotoon alkuosaltaan nykyisen linjauksen päällä. Pitkänkarintien liittymässä Pirttiluodontien linjaus muuttuu nykyistä etelämmäksi. Pitkänkarintien linjaus muuttuu alkuosaltaan ja Pitkänkarintieltä rakentuu kävely-yhteys luoteisrantaan asti. Luodontien linjaus pysyy nykyisellään. Katujen päihin on suunniteltu kääntöpaikat. Kadut on suunniteltu asfalttipäällysteisinä. Pirttiluodontien kaistaleveydeksi on suunniteltu 2,75 metriä Pitkänkarintien liittymään asti, siitä eteenpäin kaistaleveys on 2,5 metriä. Luodontien ja Pitkänkarintien kaistaleveys on 2,5 metriä. Katujen korkeusasema noudattelee pääosin nykyistä maanpinnan korkeutta, joissain kohdissa maaston alavuudesta johtuen katuja korotetaan pengertämällä. Katusuunnittelussa tasauksen lähtökohtana on kerran sadassa vuodessa esiintyvä merivedenkorkeus m. Pehmeikköalueella penkereet on suunniteltu keventämällä painumien minimoimiseksi, pengermateriaalina käytetään vaahtolasimursketta, jolla on CE-merkintä. Luiskaverhoukset on suunniteltu ympäröivään alueeseen soveltuviksi, esim. metsäkohdissa käytetään turveverhousta. Alueen kaduille on suunniteltu katuvalaistus. Katujen kuivatus hoidetaan sivuojapainanteilla, joista hulevedet johdetaan hulevesiviemäreillä mereen. Pehmeikköalueen penkereeseen on suunniteltu rumpu (halkaisijaltaan 1 m). Hulevesien purkukohdat on esitetty katusuunnitelmassa.\n30 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Taloussuunnitelmassa on Pirttiluoto - Karjaluodon katujen ja vesihuollon rakentamiseen varattu yhteensä euron määräraha vuosille TEKNINEN JOHTAJA: Tekninen lautakunta hyväksyy Pirttiluoto - Karjaluoto Ak-294 asemakaa va-alueen Pirttiluodontien, Luodontien ja Pitkänkarintien katusuunnitelma ehdotukset ja päättää asettaa ne julkisesti nähtäville. TEKNINEN LAUTAKUNTA: Teknisen johtajan ehdotus hyväksyttiin.\n31 Naantalin kaupunki Pöytäkirja 13/ Tekninen lautakunta Siirtymäajan seutulippusopimuksen irtisanomisen hyväksyminen Tekninen lautakunta 142 Yhdyskuntatekniikan päällikkö Mika Hirvi : Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunta päätti irtisanoa Siirtymäajan seutulippua koskevan yhteistyösopi muksen Tu run osalta. Lisäksi lautakunta päätti irtisanoa Siirtymäajan seutu lippua kos kevan yhteistyösopimuksen Raision, Naantalin, Kaarinan, Liedon ja Rus kon kuntien osalta ehdolla, että nämä kunnat ilmoittavat hyväksyvän sä irti sanomisen vuoden 2013 loppuun mennessä. Kyseessä on tiedoiltaan vanhentuneen sopimuksen irtisanominen ja uuden viranomaissopimuksen solmiminen. Kyse ei ole seutulippujärjestelmän lakkauttamisesta vaan sopimusten uudistamisesta. Suurin osa nykyisistä seutulipun käyttäjistä siirtyy käyttämään kaupunkiseudun omaa bussikorttia, kun Turku, Raisio, Naantali, Kaarina, Lieto ja Rusko muuttuvat yhteiseksi joukkoliikennealueeksi kesällä Siirtymäajan seutulippua koskevalla yhteistyösopimuksella on kuuden kuukauden irtisanomisaika. Tästä syystä irtisanominen tulisi tehdä joulukuun 2013 aikana, jolloin sopimus päättyy kaupunkiseudun joukkoliikenneviranomaisen oman liikenteen alkaessa. Naantalin kaupunki ja Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus solmivat siirtymäajan seutulippua koskevan yhteistyösopimuksen syksyllä Tällöin Turun kaupunkiseudun seudullista joukkoliikenneviranomaista ei ollut vielä perustettu. Myös muut seutulippualueen kunnat ovat tehneet ELY-keskuksen kanssa siirtymäajan seutulippua koskevan yhteistyösopimuksen vastaavasti kuin Naantalin kaupunki. Sopimuksissa sovittiin mm. ELY-keskuksen maksamasta seutulipputuesta. Turun kaupunkiseudun joukkoliikenneviranomainen perustettiin Naantalin kaupunki ja muut kaupunkiseudun joukkoliikenneviranomaiseen kuuluvat kunnat eivät enää alkaen ole saaneet Varsinais-Suomen ELY-keskukselta seutulipputukea. Seutulipputuki on nyt osa suurten kaupunkiseutujen valtionrahaa, jonka maksaa liikennevirasto. Sopimus on siis siltä osin vanhentunut. Naantalin yhteistyösopimus on tämän esityksen liitteenä. Jatkossa sopimus ELY-keskuksen kanssa tehdään kahden viranomaisen eli Turun kaupunkiseudun toimivaltaisen joukkoliikenneviranomaisen ja Varsinais-Suomen ELY-keskuksen välille. Turun seudullinen joukkoliikennetoimisto valmistelee viranomaissopimuksen luonnoksen Turun kaupunkiseudun joukkoliikennelautakunnalle.


Kanelitytön kakkuparatiisi: Piparit ♥\nJoulu ei kertakaikkiaan voi tulla ilman omatekoisia pipareita,\nja sitä IHANAA tuoksua :)\nMaailman paras kaulin.♥\nTän vuoden piparimökkki :) © Esa S.\nLähettänyt Kanelitytön kakkuparatiisi kellon ollessa 19:32\nSuklaasilmät 19. joulukuuta 2012 klo 21.13\nKivoja nuo tikrupiparit!\nTintsu 30. joulukuuta 2012 klo 20.21\nKiitos! :) Ihan hauskaa vaihtelua joo välillä :)\nPampula 20. joulukuuta 2012 klo 9.03\nvähäks siistejä noi raitapiparit!\nVoi kiiiiitos! : ))\nJoulumaahan matkamies jo moni tietä kysyy. Sinne s...


klo 9:35 | 16.12.2011\nHämäläisenä katselen mielenkiinnolla Joulun aikaan perunalaatikon tekotapoja. Onko ketään muuta, joka ei missään tapauksessa laita siirappia perunalaatikkoon. Imellytystapoja haluaisin myös kuulla, omani on edellisenä päivänä muusatut perunat lämpiminä parin vehnäjauholusikallisen ja rippusen sokeria kanssa lämpöpatterin viereen peitettynä, johan kuplii seuraavana aamuna ja on valmis maidon ja suolan lisäämisen jälkeen uuniin laitettavaksi. Laittakaa selkeitä omia ohjeitanne, kiitos terveisin "hämäläinen kulinaristi"\nklo 14:38 | 16.12.2011\nAnnan tämän ohjeen ilomielin, Tämä on siis liian hyvä.\n1 suuri vuoka.\n1,5 tl suola.\npinnalle korppujauho ja voita\nkeitä perunat ,ja survo soseeksi,lisää ruisjauho survokseen,ja pane seos lämpimään paikkaan tunniksi.\nlisää joukkoon 1dl kuumaa vettä ja vehnäjauhot.\nPidä kattilaa taas lämpimässä paikassa vähintään 6 tuntia, mieluummin koko vuorokausi,jolloin perunoille jää aikaa imeltyä. sekoita jäähtyneeseen soseeseen maito ja rasva,\nkaada voideltuun vuokaan, korppujauho ja voinokareet päälle.\npane vuoka 150-170 asteiseen uuniin n. 4tunniksi.\ntarjoat joulupöydässä ja otat kehut vastaan, ja myhäilet että "salainen resepti"\nt. musta peruna\nklo 20:19 | 16.12.2011\nklo 22:34 | 16.12.2011\nklo 22:50 | 16.12.2011\nnoin 2 kg jauhoisia perunoita (esim. Pito tai lähes vastaava, punaiseksi koodattu lajike)\nSurvo ne (tai soseuta hyvin varovasti vaikka sähkövatkaimella) ja lisää jäähtyneeseen soseeseen vehnäjauhot.\nKun seos on löystynyt ja maistuu imelältä, lisää sulatettu voi tai rypsiöljy, maito ja suola.\nImellytän perunamassan sähköuunissa n. 60 asteessa ja tarkkailen lämpötilaa elektronisen kinkkumittarin avulla.\nSokeria tai siirappia ei lisätä, tärkeintä on tarpeeksi korkea imellytyslämpötila ja pitkä aika. Tunti ei riitä mihinkään. Ruisjauhokaan ei kuulu tuuvinkiin.\nklo 6:29 | 17.12.2011\nklo 8:54 | 17.12.2011\nklo 12:41 | 17.12.2011\nTeen imelletyn perunalaatikon tuon klo 22.50 kirjoittaneen ohjeen mukaan. Se on minulle paras jouluruoka jota voisi syödä vaikka kuinka paljon, herkkua!! Olen Keski-Suomesta ja laatikko on kuulunut jouluruokiimme aina. Maukasta Joulua kaikille!\nklo 14:59 | 17.12.2011\nHei kaikille hyvien reseptien laittajille Hämäläiseltä kulinaristilta. Tulihan hyviä ohjeita ja täysin ilmaiseksi. Perunalajikkeena aion kokeilla tänä vuonna rosamundaperunaa, siitä kuulemma saa vähän maukkaamman vielä. Nyt onkin vielä hyvää aikaa aattoon, onhan tässä vielä viikko -hämääisellekin se on pitkä aika, vaikka vähän miettisikin kaikkea. Vielä kun keksisi, mitä punaista lihaa syömätön ja jo vähän kalkkunaan kyllästynyt söisi sen laatikon kanssa.\nklo 14:44 | 20.12.2011\nKetjussa on jo netistä kopioituna osa kirjaamastani ohjeesta. Tässä se on kokonaan:\n0,7 – 1,5 dl vehnäjauhoja\nSurvo ne tai soseuta hyvin varovasti yleiskoneella tai sähkövatkaimella, mutta älä vatkaa liisteriksi. Lisää jäähtyneeseen (< 75 ˚C) soseeseen vehnäjauhot hyvin sekoittaen. Jos survos on kovin kuiva, lisää joukkoon jäähtynyttä keitinvettä.\nKun seos on löystynyt ja maistuu imelältä, lisää sulatettu voi tai rypsiöljy, maito ja suola. Seoksen sakeuden tulee olla löysän puuron ja tukevan vellin väliltä.\nKaada seos kahteen voideltuun 1,5 litran vuokaan. Kaada vuoat vain reilusti puolilleen, koska perunalaatikko kuohuu herkästi yli. Paista 150-175 asteessa 2-3 tuntia. Mikäli haluat pakastaa laatikon, sen voi tehdä ennen kypsennystä ja paistaa vasta sulatuksen jälkeen.\nHuomioitani useimpien muiden imelletyn perunalaatikon ohjeiden puutteista:\nSuurin osa imelletyn perunalaatikon ohjeista on harhaanjohtavia tai suorastaan virheellisiä. Hämäläisen maalaistalon poikana pidän niiden esittämistä suorastaan vanhan ruokakulttuurin häväistyksenä, koska niissä on niin täydellisesti unohdettu perinteet ja pilataan imellyksen onnistumisen mahdollisuudet.\nVain harvoin kerrotaan, että imellyksen edellytys on oikeanlainen perunalajike, sen pitää olla jauhoinen eli tärkkelyspitoinen. Useissa kaupoissa on käytössä perunapussien värikoodi, ja niissä jauhoiset perunat ovat merkitty punaisella. Oikea lajikekaan ei kelpaa edes heti syksyllä perunannoston aikaan, vaan aikaisistaan vasta syystalvella. Kiinteistä perunoista saa taitavakin kokki usein aikaan vain liisteriä, joka ei imelly. Tätä sitten yritetään korjata lisäämällä sekaan siirappia, mutta silloin on jo ruoka menetetty.\nEri perunalajikkeiden tärkkelyspitoisuus voi olla vaikka seuraava: Pito 19,9 %, Suvi 18,9 %, Puikula 18,5 %, Hertha 17,2 %, Sabina 17,2 %, Lady Claire 17,0 %, Kulta 17,0 %, Satu 16,9 %, Rekord 16,9 %, Van Gogh 16,8 %, Fontane 16,5 %, Felsina 16,5 %, Matilda 16,1 %, Redstar 16,0 %, Gloria 15,8 %, Sini 15,7 %, Rosamunda 15,7 % .... Viljelyolosuhteilla on kuitenkin suurta merkitystä tärkkelyspitoisuuteenkin.\nMonissa ohjeissa neuvotaan lisäämään rasva jo soseutuksen aikaan. Tässä ei ole vähintäkään järkeä. Imeltyminen ei kaipaa rasvaa, ja rasva vaan hapettuu suotta lämpimässä soseessa.\nUsein erittäin paha puute on imellyksen ohjeissa. Monesti sanotaan vain, että jätetään sose lämpimään paikkaan. Useimmat nykyihmiset kuvittelevan tuollaiset 30 astetta olevan lämpimän paikan, mutta siinä lämpötilassa sose ennemmin pilaantuu kuin imeltyy. Imeltymisessä perunan tärkkelys hajoaa sokereiksi, ja prosessissa tarvittava amylaasi -niminen entsyymi tulee soseeseen lisättävästä viljasta. Amylaasia on viljassa kahta muotoa. Amylaasin beta -muodon toiminnan optimilämpötila on noin 62 - 65 astetta ja alfa -muodon noin 72 – 75 astetta. Molemmat hajottavat tärkkelystä sokereiksi, mutta hiukan erilaisiksi, ja molempien toimintaa tarvitaan. Itse imellytän sosetta sähköhellan uunissa n. 55 asteen lämpötilassa ja valvon lisäksi soseen lämpötilaa sähköisellä kinkunpaistomittarilla. Sosetta on hyvä sekoittaa imeltymisen aikana ja jauhojakin voi lisätä. Imeltynyt sose löystyy hyvin huomattavasti ja maistuu imelältä.\nPaistaminen on jo helppo juttu, pitkään ja miedolla lämmöllä, jolloin vellimäinen seos valmistuu herkulliseksi perunatuuvingiksi.\nt. Matti Viikari\nklo 16:38 | 20.12.2011\nkopioin lähes 10 vuotta sitten Marttojen ruokapalstalta Matti Viikarin hämäläisen imelletyn perunalaatikon ohjeen. Ei kai koskaan ole liian myöhäistä kiittää ohjeen antajaa. - Kiitos!\nAntamallasi tarkalla ohjeella olen onnistunut tekemään oikeanlaista tuuvinkia. Aiemmin en osannut imellyttää tarpeeksi korkeassa lämpötilassa tarpeeksi pitkään.\nOhje on ilmeisesti jäänyt elämään netin maailmaan aina uusien emäntien saataville. Itselläni se on paperisena versiona jouluruokien kansiossa ja aina joulun aluspäivinä esille kaivettuna.\nklo 12:46 | 22.12.2011\nPerunat on keitettävä kuorineen, jos aikoo tehdä imellettyä laatikkoa. Olen kokeillut kerran imellyttää ilman kuoria keitettyjä perunoita, eikä imeltynyt ilman apukeinoja (makeutusta). Vanhassa keittokirjassani painotetaan, että perunat keitetään kuorineen ja kuoritaan vasta kypsänä.\nklo 14:24 | 22.12.2011\nApuva, just kerkäsin kuoria pito perunat ja panna kiehumaan, tuleekohan tästä kokeilusta susi, yritän ainakin tuolla mustan perunan ohjeella.Kauppaan on niin pitkä matka, että näillä mennään. Kerron sitten, jos ei tule hyvää.\nklo 14:29 | 22.12.2011\nJollei imelly, siirappia sekaan, niin tulee melkein yhtä hyvää.\nklo 13:17 | 2.1.2012\nHei kaikille perunalaatikon ystäville ja etenkin Matti Viikarille. Olen nyt kokeillut Rosamundaperunasta kaikkien teidän oheitanne hiukan muutellen 2011 joulun perunaaltikon tekoa ja tuli niin hyvää, ettei sitä loppiaiseksi riittänyt. Kiitokset kaikille ja oikein hyvää vuotta 2012 toivoo Hämäläinen kulinaristi.\nklo 14:27 | 2.1.2012\ntässä minun ohje.\n5 litraa jauhoisia perunoita(kuoritaan)\n1litra punasta maetua\nKeitä ja soseuta perunat Lissää muut aenekset sekkaan.\nSeos laetetaan uuni vuokaan (syvä vuoka on paras)Kovin pienissä ei kannata paestaa.\nPaesta 175-200astessa n.3tuntia\nPottulootan voepi pakastaa raakana,sulata ja kypsennä vasta sitten\nklo 18:30 | 7.1.2012\nklo 1:28 | 2.12.2012\nEi missään tapauksessa hapatettu vaan nimenomaan imellytetty! Se on aivan eri prosessi kuin hapattaminen.\nHämeessä perinteinen juhlaruoka pitopöydässä ja jouluna, lisukkeet vaihtelevat.\nklo 3:17 | 2.12.2012\nKyllä se on hyvää,kun se on onnistunut,mutta ymmärrän jos ei ole tottunut sitä joulupöydässä syömään.\nMeille tuli tutuksi sitä kautta,kun vävypoika on Hämeestä kotoisin ja hän rupesi kaipaamaan sitä jouluna.\nMitä otin sitten selvää äidiltään, miten se valmistetaan,kun en ole täällä Pohjois-Karjalassa tottunut sitä tekemään,näin se on ollut meidän joulupöydässä jo useita vuosia.\nklo 21:36 | 3.12.2012\nklo 22:01 | 3.12.2012\nMeidän joulupöytään kuuluu imelletty perunalaatikko, se on hyvää, varsinkin leivinuunissa paistettuna. Aion kokeilla tuota "Musta perunan" antamaa ohjetta tänä vuonna, sillä tuo ruisjauhon käyttö kiinnostaa.


Yöliikenne lisääntyy kesäaikaan - Mielipide - Helsingin Sanomat\nYöliikenne lisääntyy kesäaikaan\nNimimerkki Kolmosen kanta-asiakas (HS 18. 5.) kirjoitti kolmosen raitiolinjoista ja tiedusteli, eikö aikatauluihin voisi saada tarkkaa lähtöaikaa Porvoonkadulta. Lisäksi hän toivoi yövuorokokeilua Rautatientorilta aamuyön tunteina.


Kulturtur til Kemijärvi :: NORSK-FINSK FORBUND\nSist helg i juni dro en delegasjon fra Øst-Finnmark og Porsanger til Kemijärvi for å delta i kommunens årlige kulturuke. Det var Norsk-finsk forbund som hadde tatt initiativet til turen. Nærmere 30 deltakere kom fra Porsanger.\nDen norske delegasjonen ble hjertelig mottatt, og lørdag det en mottakelse i kommunens kulturhus. Her fikk deltakerne et innblikk i Kemijärvis historie, der utvandringen til den nordlige delen av Norge, ikke minst til Finnmark og Varangerområdet, ble vektlagt. Det var også satt av tid til et kulturelt innslag, der Leila Linnove blant annet hadde henter fram en «glemt» valsemelodi som i sin tid ble komponert av Oskar Dahl.\nPå ettermiddagen var et en guidet tur til et område nær russegrensen, der det under den grusomme vinterkrigen mellom Sovjet og Finland (30. november 1939  13. mars 1940) sto et avgjørende slag 20. desember 1939. Store styrker fra Sovjet var i ferd med å bryte gjennom en finsk forsvarslinje, men finnene gjorde et bakholdsangrep som hindrer framrykking, og dermed hindret styrkene at sovjet erobret en større del av finsk territorium. På det tidspunktet var allerede deler av den finske kommunen Salla erobret av Sovjet  og er fortsatt et russisk område.\nDeltakerne fikk også tid til å besøke en markedsplass der gamle kjøretøy og landbruksredskaper sto i fokus.\nDelegasjonen fra Norge, som telte nærmere 70 personer, overvar også en teaterforestillingen om kvelden, men da vel halvparten av deltakerne ikke behersket finsk, var det svært vanskelig å få med seg stykkets innhold, framført av amatører. For øvrig var det også et savn at storparten av innslaget på kulturhuset heller ikke ble tolket.\nAt deltakerne var innkvartert på hotell Pyhätunturi, vel 40 kilometer fra Kemijärvi, viste seg å bli svært tungvint da alle arrangementene fant sted i sentrum av Kemijärvi.\nKULTUR: Leder for Norsk-finsk forbund, Nils Petter Pedersen, takket sanger og musikker Leila Linnove for hennes innslag.\nPORSANGER: Porsanger kom til Kemijärvi med en stor delegasjon.\nINTRESSANT: De fikk en interessant tur, Sverre Opdahl, Porsanger (t.v.), Ole Einar Olsen, Tana og Olavi Hoikka, Porsanger.\nFoto Bjørn Hildonen\nSAMLING: På kulturhuset var det samling for den norske delegasjonen, og her ble det orienter for kommunens historie.\nMARKED: På markedet ble det blant annet vist fra gamle landbruksmaskiner.\nBUNKER: Flere krigsbunkere er bevart og vedlikeholdt. Her besøkes en av bunkerne som historielaget i Kemijärvi har tatt vare på.\nLauantai 28.6. Kulturdager i Kemijärvi Kulttuurikämpällä Suomalaisten muutto Norjaan\nDr.phil. Pekka Iivari - foredrag i norsk oversettelse ved Tellervo Laine og orginalmanuset på finsk.\nÆrede gjester fra Ruija og kjære deltakere i kultur- og sommerdagen!\nLa oss først se på geografien. Ruija (Finnmark på norsk) er et historisk landskap i Nord-Norge. I Tornedalen brukte man før i tiden si at Ruoja brenner i de lange vinternettene. Med det siktet man selvfølgelig til de himmelske lysene, bålene med de merkelige fargene. Det er dette Ruija har fått navnet sitt fra. Det gammelnorske Haalogaland betyr akkurat det samme. Ruija bestod i en videre forstand, i tillegg til Finnmark fylke, også av en del av den østre delen av Troms fylke, inntil Malangen. Betydelige fjorder øst for Malangen er i rekkefølge Lyngen, Kvænangen, Altafjorden, Porsangerfjorden, Laksefjorden, Tanafjorden og Varangerfjorden. Kyststrekningen kalles også for Ruija-stranden.\nRuija har hatt kontakter med Finland i tusen år. Handelsrutene har gått mellom sør og nord, det har også forekommet språklig og kulturell utveksling. Bosetting av finskættet befolkning i Ruija skjedde på 15001600 tallet fremdeles tilfeldig. Innvandringen begynte for alvor på 1700-tallet, da befolkningstrykket fikk utløp langs Tornedalen gjennom Skibotn til Vest-Ruija. Dit kom det folk også fra Kaakamo, Muonio, Ylitornio, Kemi, Kittilä og Pajala, til og med fra Temmes, Oulu og Kärsämäki. Til Alta kom det folk også fra Rovaniemi. Den store hungersnøden på slutten av 1600-tallet og den store ufreden etter den, førte til utflytting. For eksempel flyktet sognepresten i Oulu, Johan Wegelius, under den store ufreden helt til Storslett. Noen prøvde for sin del å slippe unna loddtrekningen ved tvangsutskrivningen til militæret.\nDen egentlige arbeidsinnvandringen begynte i de første årene på 1800-tallet. Da reiste folk for eksempel til Tromsø-distriktet og til kobbergruven i Kåfjord i Alta. Til Altas fruktbare og skogkledde trakter kom man langs Torne-, Muonio- og Palojoki-elvene og blandet seg der med nordmenn og samer. Finnene kom med jordbruket til Alta. Varangerdistriktet i Øst-Ruija var på den tiden fremdeles uten innvandrere. I de traktene bodde det bare samer og nordmenn frem til slutten av 1700-tallet.\nI de harde uårene på 1800-tallet dro de aller største flokkene til Ruija fra Enare, Sodankylä og Kittilä. Det var også mange som kom fra Rovaniemi, Kuolajärvi, Kuusamo og Kemijärvi samt fra KemiTornio-traktene. Til og med fra Tammerfors kom det noen personer.\nBud om det merkelige landet og enda merkeligere havet inspirerte til å dra avgårde mot nord. Svært godt nytt ble det fortalt om Ruija-stranden. Der er det min santen penger å tjene, selv latsabben blir rik der. Ved Ishavet får folk sove i ukesvis, innimellom spise flesk, og i sjøen er det uendelig mye fisk. I Ruija får man alltid spise tykt rugbrød, så det er som å dra inn i en melbinge. Matti Onkalo fra Simo ble skjelt ut som løgnhals da han etter hjemkomsten fra Ruija fortalte at det ikke fantes åkrer der, ikke tørkehus, ikke engang skoger. Det fantes bare store treløse fjell og sjø, hvor det svømmer 16 favn lange fisker som andre fisker jager og sluker levende. Alt dette mente Simo-folket var storløgnertale.\nNorge tok med fornøyelse imot folkene som kom fra andre siden av fjellene. De befolket de grisgrendte, samiske ødemarkene. Embedsmennene i Ruija, slik som amtmann Sommerfelt i 1796, roste de nyankomne for å være sterke, utholdende, gløgge og lærenemme, arbeidsomme og fornøyde, gode til å rydde jord og dugelige som tømrere. De lærte seg til og med storfisket.\nFørst etter 1845 fikk man mer nøyaktige folketellingsdata, da man begynte å sortere folk etter etnisk bakgrunn, samene eller urfolket og innvandrerne i hver sine grupper. Da hadde kommunene i Troms rundt ettusen innvandrere, bare 3 % av totalbefolkningen, Hammerfest hadde 17 %, men Lyngen så mye som en femdel.\nFinsk var dagligtalespråket hos kyst- og skogfolket, det måtte også nordmannen lære seg, spesielt hvis han eller hun havnet i ekteskap med en finne. Alt i alt var det anslagsvis 10 000 finner som krysset grensen i løpet av 17001800 tallene.\nJeg vil tro at publikumet i dette auditoriet er spesielt interessert i innvandringen fra Øst-Lappland og Kemijärvi. Man kom seg avgårde allerede ved Mattias-dagen (24.2.) slik at man nådde å bli med fisket, «å ro Ruija». For en voksen mann tok turen på ski et par uker, slik som for Hannes Kumpula, som gikk på ski fra Kusivaara til Norge vinteren 1920. Nisteskreppa hang på ryggen.\nMan reiste også med reinskyss, og noen hadde med seg familien sin, også barna. Kjerringene, tjenestepikene og til og med ungene startet karrieren som egnere. Som bigeskjeft egnet hun lodde i torskekrokene i båten. Fiskerne hadde ikke tid til det selv. På det mest omfattende var innvandringen til Ruija i årene 18611870, da 96 Kemijärvi-folk dro nordover. I årene 18081875 flyttet det til Ruija alt i alt 168 personer født i Kemijärvi. Fra Ruija kunne man fortsette reisen helt til Amerika. Trondheim og Vadsø var viktige mellometapper. For eksempel i 1880 var det 43 personer som emigrerte fra Kemijärvi til Amerika, 12 av dem via Norge.\nI Kemijärvi var man generelt villige til å dra hvor det skulle være. Statistikken over innvandringen til Amerika støtter godt under denne reisevilligheten. I 1887 var det tredje flest folk fra Kemijärvi som reiste til det nye kontinentet fra hele Oulu fylke. Lappland hørte jo den gangen til Oulu fylke. Et godt eksempel på reisevilligheten er Olli Ruopsa, som eide flere gårder i Kemijärvi. Han var i Ruija ni ganger og stakk innom Amerika tre ganger. Det fortelles at han en gang reiste fra Luusua-osen til ishavsfiske og dro i samme farten over til Amerika for tre år.\nForventningene om et bedre og tryggere liv sendte folk avgårde særlig under uårene. Krønikene forteller at det i årene 16951697 var mange mennesker i Kemijärvi som sultet ihjel. I årene 18111813 var det så strenge vintrer at 15 personer frøys i hjel i Kemijärvi. På 1820-tallet drepte rovdyr hundrevis av buskap, rein og hester. Uårene på 1860-tallet er beryktede. Man fikk ikke utkomme i hjemkommunen og måtte ty til fattighjelp.\nMange gjorde som Jaakko Jumisko fra ødemarken i Kemijärvi. Han løp plutselig hjem fra vedskogen, utrustet familien sin og begynte å vandre mot Ishavet. Mannen ble forbannet på flekken da han spiste nistet sitt og det kalde smøret skled ned mens det elendige halmbrødet satte seg fast i halsen. Noen forsvant uten ett ord fra hjemmet sitt og bygda, så sporløst at heller ikke kona fant noe annet enn i bryggepannen i fjøset et par sko som mannen hadde lagt i bløt der om morgenen. Gubben kunne dukke opp etter ti år med tusen kroner i lomma. Samuli Paulaharju forteller at de fleste av Ruija-farerne var ubemidlete folk, gårdløse, folk som bodde under andres tak, som bodde i rønner, småbrukere, gjeldete jordeiere og sønner og døtre på små gårder.\nHvilken rute fulgte de? Fiskeren fra Rovaniemi, Kemijärvi og Sodankylä vandret langs elva Luiro, gjennom Sompio, Lokka, Riesto og Mutenia til Törmänen ved Ivaloelva og derfra gjennom hele Enare til Tsuolisvuono og Näätämö eller langs Pasvikelva ned til Ishavet. Den som ikke ble boende der, kom tilbake til fots og med båt via gården Kersilö i Näätämö til Tsuolisvuono i Enaresjøen og med båt rodd av menn fra Kyrö (Ivalo) til Enare. De forsøkte å nå hjem til høyonna. Reisen var ikke helt ufarlig. I mai 1864 flyktet 18 Kemijärvi-menn fra sult, en del av dem var også fra Tervola, Oulu og Raahe. I Sompio druknet tolv menn i en flomstor foss, blant dem Heikki Hultti og Julle Perälä fra Kemijärvi. Ifølge Paulaharju var dette den styggeste hendelsen på datidens ishavsturer, noe man fremdeles mintes om på 1920-tallet.\nOgså Ishavet var en farlig samarbeidspartner. Den lille, men hissige Olli Sipola fra Kemijärvi seilte med Nissi Maihannu, som antakelig ikke var fra Kemijärvi, med en tørrfisklast verdt tusen kroner, fra Kiberg til Vadsø. Underveis brøt det ut en så sterk storm at det drønnet i fjellene. Nissi begynte å bli redd og ba om at de skulle dra i land. Men hva gjorde den stabeisen fra Kemijärvi? Olli bet bare av med «vi skal til Vadsø nå». Olli satte Nissi til rors da han måtte øse båten. Og det gikk ikke bra med styringen, båten kantret og tørrfisklasten forsvant i sjøen i samme farten. Mennene lå på magen på båtripa med oljebuksa åpnet av stormens herjing. To bare rumper lyste der når båten slingret i sjøene. Nissi ropte på Gud og ba, Herre Gud, nå drukner jeg. Men Kemijärvi-gutten bantes desto høyere jo sårere Nissi klynket. Mennenes ulykksalige situasjon ble sett, og redningsmennene kom til unnsetning med fare for sitt eget liv. Da de var kommet i land løftet Olli buksene opp og fortsatte med bannskapen og hoppingen. Et fiskekadaver hang ennå fast i tauet. Olli kylte den i sjøen og bantes, ta din satan denne og, siden du har tatt alle de andre. Nissi Maihannu begynte å gå mot Vadsø. Han steg ikke mer i en båt. Fra Vadsø dro han til Finland og strake veien til Amerika.\nFolk fra Kemijärvi ville for det meste til Varangerfjorden, til Jakobselv, Golnes, Skallelv og først og fremst til Vadsø. La oss for eksempel ta Aapo Ollila fra Alakylä i Kemijärvi og Hermanni Tallavaara fra Sodankylä, som bygde et felles hus på Golnes på 1870-tallet. Der drev mennene fiske med sine familier inntil de i fellesskap bygde et eget hus til Ollila. Det ble da det andre huset på Golnes. Litt etter det ankom Aapos bror Olli Ollila. Og siden ble det mer tilstrømming fra Kemijärvi. Før Aapo Ollila bosatte seg permanent, kom han mange ganger til Varanger på ski, første gangen allerede som 21-åring. Aapo holdt på til og med å drukne i sjøen. Senere kom også Matti Peltoniemi, Heikki Kostamo og Matti Heliste, supplert med menn fra Kuusamo og Rovaniemi.\nI Skallelv finner man kjøpmann Juhan Aapraham Kumpula fra Ransukka i Leväranta i Kemijärvi. Denne kjente smørkjøreren kom blant de første på 1860-tallet til Skallelv. Han hadde besøkt Ruija mange ganger og fraktet smørlast med flere titalls rein om gangen. Så tok han med kjerringa og sine sju barn og ble boende permanent i Ruija. Det fortelles at gubben Ransukka var den første som vandret fra Finland til Ishavet via Näätämö, og åpnet på det viset den strakeste ruta til Ruija-stranden. En som sies også å ha hørt blant de velstående, var Matti Maaninka, som kom med en eller halvannen reinsledelast med smør. Også mange andre fra Kemijärvi kom som om de var storbønder fra store bygder, kledd i skinnklær innsmurt med tjære og tran, medbringende smør. Mange hadde sjøvotter og staselige støvler. Samuli Paulaharju er ivrig til å skryte av Kemijärvi-folkene, som han mener er gamle Ruija-farere og gode høkere eller handelsmenn, som brakte med seg det det var behov for i Ruija. På tilbaketuren hadde de, som for eksempel Juhan Petter Jumisko, med seg fisk og tran til Kemijärvi-markedet. Turene til Norge var ikke helt bortkastet for alle som dro. Man skaffet seg en flott grunnkapital for eksempel til anskaffelse og oppdyrking av gård eller til utvidelse av handelshus.\nI tillegg til alt dette var Kemijärvi-mennene høyt verdsatte båtbyggere: Matti Rautio, Hermanni Suopanki eller Lassi Pauna, som forresten hadde den andre badstuen i Skallelv. De to badstuene ble fyrt hver sin tur med kjerringris, rekved og til og med torv. Samtidig mintes man det gamle hjemlandets uforlignelige røykbadstuer av furu med den brennhete dampen. Badstuen var en oppfinnelse som kvenen kom med. I Skallelv hadde også Elias Rautio, Pekka Harju og Erkki Lehtola sine gårder. Familien Harju er fremdeles kjente båtbyggere.\nPriita-Kaisa Ollila, opprinnelig fra Kemijärvi, dro til Näätämö sammen med Jaako Keihtä, som var kommet fra Sodankylä. Vi finner der også Matti Rautio med kona Anna-Kreeta Oinas samt Olli Oinas og Petteri Kostamo, alle sammen fra Kemijärvi. Heller ikke Bugøynes eller Vardø var ukjente steder for Kemijärvi-folk, men det er selvfølgelig Vadsø som var mest kjent. Den store innvandringen dit startet på 185060-tallene. I de største årene med finsk innvandring i Vadsø kom det 38 mennesker fra Kemijärvi. Til sammenligning var det for eksempel 43 som kom fra Sodankylä og 32 fra Kuolajärvi. I 1875 bodde det i Vadsø 1027 finlendere, noe som utgjør nesten 60 % av byens hele befolkning. Det fortelles at en mann som hette Kelloniemi var med i en tømrergjeng som bygde en stor del av Vadsø. Kemijärvi og folket der var gode handelspartnere. Vadsøværinger kjøpte hester og smør i Kemijärvi. En hingst, som den berømte kjøpmannen Lauritz Brodtkorb, «Prokkohvi», hadde kjøpt i Kemijärvi, fikk skryt for å være den beste hesten i Vadsø. Ennå på 1900-tallet har hester fra Kemijärvi vært svært berømte og av god kvalitet.\nDet var nok ikke en Kemijärvi-mann som var den første brukeren av kasjotten. Den seieren gikk til Aapo Kilpelä fra Sodankylä. Etter det kalte folk kasjotten for Kilpelä. Det var jo på grunn av brennevin at man ble satt til tørk. I begynnelsen ble denne hjertestyrkeren solgt på fat. Tyskere og dansker kom med brennevin til tollkontoret. Der kunne man så kjøpe det i egen flaske for noen tiøringer. I Norge fartet en beryktet mann fra Ylikylä i Kemijärvi, Santeri Pessi, eller Aleksanteri Kunnari, en kløktig og oppfinnsom fyr. Han veddet ved kortbordet at han kunne gjøre en vannflaske om til brennevinsflaske. Han fylte sin klare flaske med vann, stakk den i lomma og tok med seg en maken tom flaske. Så gikk han til brennevinsutsalget hvor den tomme flaska ble fylt med brennevin. Santeri puttet flaska i lomma og spurte hva det kostet. Nå, han hadde ikke nok penger, så han returnerte flaska fra sin lomme med det samme. Men det var flaska med vann han returnerte.\nSanteri var pengelens da han gikk om bord på et skip i Tromsø-traktene. Da tiden for betaling for skysset kom, dro han med store fakter ut lommeboka fra lomma slik at alle sammen sikkert så det. Lommeboka var tykk. Men så gikk det så gærent at han mistet taket på lommeboka, som falt i sjøen. Den var full av papir og også litt sand og sank som en stein ned i bølgene. Santeri jamret seg ynkelig over sitt uhell, men folket om bord samlet kollekt til ham av medfølelse. Han hadde forberedt seg godt på reisen.\nI Nordøst-Lappland levde det fremdeles på 1960-tallet veteraner av ruijafiskere. De siste var antakelig Juho Pekka Ketola fra Tanhua i Savukoski og Kustaa Erland Mettiäinen fra Pelkosenniemi. Mettiäinen drev fiske i Vadsø-traktene allerede som 17-åring.\nIfølge studier språkforsker Lauri Kettunen utførte på 1930-tallet, hører finsken i Ruija til Nordbotten dialektgruppe. Det som er typisk for den er lyden h mellom eller foran vokalen, lampahat  lamphat  lamphaat. Eller at ts blir til tt, karitta, mettä, s blir til h, marrahkuu, ulohpäin, og så formene mie og sie (minä, sinä). Dialekten er delt i ytterligere tre undergrupper: Kemijoki, Torneelv og Jällivarre-dialekt i Sverige. Dialekten i Porsanger stammer fra Tornedalen, Vest-Ruija-dialekten fra Nord-Sverige og Vadsø-dialekten fra Kemijoki. Dialekten avslører lett den retningen bosetningen har kommet til de ulike områdene fra. Mange kommuner i Ruija er to- eller flerspråklige slik at man i trafikkskiltene ofte kan i tillegg til norsk se samisk og finsk.\nBørselvingen forsikrer: «Vi er ikke samer, finsk er vårt morsmål, finsk snakker vi hver dag. Vi snakker ikke samisk, men forstår det nok, og norsk kan vi dårligere.» På slutten av setningen slenger de alltid en utstrukket høy tone, som et lite smykke. Høres ikke det kjent ut, dere fra Soppela, Ruopsala, Oinas?\nIdentiteten var klar alt tidlig. Ifølge Samuli Paulaharju kalte nordmenn samer for finner. Navnet kven er blitt brukt også i nedsettende mening, men enda verre var det å bli kalt for lantalainen, hämäläinen eller jääsköläinen. Hvis man ble kalt for finlender eller storfinlender, hørtes det bra ut.\nVi her i Finland bør vise takt når det gjelder hvem vi kaller for kven. Det er noe vi ikke riktig forstår her. Vi tror at alle med røtter i Finland er kvener. Slik er det ikke. Alle ønsker ikke å være kvener. Det er et spørsmål om en personlig identitet, som hver og en får velge selv.\nSamarbeidet og kontaktene våre har århundrelange tradisjoner. Ruija er fremdeles mulighetenes land for oss i Lappland. I dag skjer flyttingen nordover tilfeldig, men samarbeid med Ruija innen reiselivsnæringen og forretningsvirksomheten eksisterer hele tiden, og i fremtiden forhåpentligvis i enda større grad.\nJeg håper at våre norske venner trives i Kemijärvi. En riktig god Kemijärvi-uke for alle sammen!\nArvoisat vieraat Ruijasta ja hyvät kulttuuri- ja kesäpäivän osallistujat!\nKatsotaanpa ensin maantiedettä. Ruija (norjaksi Finnmark) on historiallinen maakunta Norjan Lapissa. Tornionlaaksossa sanottiin aikoinaan, että Ruoja palaa pitkinä talven öinä. Tällä tarkoitettiin tietenkin taivaan tulia, kumman värisiä nuotioita. Näistä on Ruija on nimensä saanut. Vanha muinaisnorjalainen Haalogaland tarkoittaa ihan samaa. Ruijaan kuuluu laajemmassa merkityksessä Finnmarkin läänin lisäksi myös osa Tromssan läänin itäosaa Malankivuonoon asti. Merkittäviä vuonoja Malangista itään on järjestyksessä Jyykeänvuono, Naavuono, Altavuono (Alattio), Porsangerinvuono (Porsankivuono), Laisvuono (Lemmivuono), Tenovuono ja Varanginvuono. Merenrantaa kutsutaan myös Ruijanrannaksi.\nRuijaan on ollut yhteyksiä Suomesta tuhannen vuoden ajan. Kauppareitit ovat kulkeneet etelän ja pohjoisen välillä, kielen ja kulttuurin vaihtoakin on tapahtunut. Suomalaisperäisen väestön asettuminen Ruijaan oli satunnaista vielä 1500  1600 luvuilla. Maahanmuutto alkoi todenteolla 1700 luvulla, jolloin väestöpaine Suomesta purkautui Tornionlaaksoa pitkin ja Yykeänperän kautta länsiruijaan. Sinne saapui väkeä myös Kaakamosta, Muoniosta, Ylitorniolta, Kemistä, Kittilästä ja Pajalasta. Jopa Temmeksestä, Oulusta ja Kärsämäeltä. Alattioon eli Altaan Rovaniemeltäkin. Suuri nälänhätä 1600 luvun lopulla ja sitä seurannut ison vihan aika toi väkeä. Esimerkiksi Oulun kirkkoherra Johan Wegelius pakeni isovihaa Lappiin Raisinvankkaan saakka. Jotkut puolestaan välttelivät arvannostoa eli asevelvollisuutta.\nVarsinainen työsiirtolaisuus alkoi 1800 luvun alkuvuosina. Silloin lähdettiin esimerkiksi Tromssan alueelle ja Alattioon Kaavuonon kuparikaivokselle. Viljavaan ja metsäiseen Alattioon mentiin Tornion, Muonion- ja Palojokia pitkin norjalaisten ja saamelaisten sekaan. Alattioon suomalaiset toivat maanviljelyn. Varangin alue Itä-Ruijassa oli vielä tuohon aikaan muuttajista tyhjä. Sillä suunnalla asui ainoastaan lappalaisia ja norjalaisia 1700-l lopulle saakka.\n1800-luvun nöyrinä katovuosina suurimmat joukot lähtivät Ruijaan Inarista, Sodankylästä ja Kittilästä. Paljon lähti kansaa myös Rovaniemeltä, Kuolajärveltä, Kuusamosta ja Kemijärveltä sekä Tornion ja Kemin tienoilta. Tampereeltakin tuli jokunen henkilö.\nViestit merkillisestä maasta ja vielä merkillisemmästä merestä kehottivat lähtemään liikkeelle kohti pohjoista. Ruijan rannoilta kuului erinomaisen hyvää. Siellä vasta rahaa saa, laiskakin tulee rikkaaksi. Jäämerellä ihmiset saavat monta viikkoa nukkua, väliin taas syödä läskiä, ja meressä on kalaa vaikka kuinka paljon. Ruijassa saa aina paksua ruislimppua, niin että sinne kelpaa mennä kuin jauholaariin. Simolaista Onkalon Matti ruvettiin haukkumaan Onkalon isoksi valehtelijaksi kun hän muisteli Ruijasta palattuaan, ettei siellä ole peltoja, ei riihiä, ei metsiäkään. Suuria puuttomia vuoria vain ja meressä uiskentelee 16 syltä pitkiä kaloja joita toiset kalat ajavat takaa ja syövät elävältä. Tämä kaikki oli simolaisista oikein emävalehtelijan puhetta.\nHyvillä mielin Norja otti vastaan tunturien takaa tulijat. He kansoittivat harvaan asuttua lappalaisten kiveliötä. Ruijan virkaherrat kuten maaherra Sommerfelt 1796, kiittelivät tulokkaita voimakkaiksi, kestäviksi, älykkäiksi ja nopeaoppisiksi. Ahkeria ja tyytyväisiä, hyviä muokkaamaan maata ja kirvesmiehinä kelvollisia. Oppivat suurkalanpyynninkin.\nVäestönlaskentatiedot tarkentuivat vasta vuoden 1845 jälkeen kun alettiin erottamaan etninen tausta, saamelaiset eli alkuperäisväestö ja tulokkaat, omiksi ryhmikseen. Tuolloin Tromssan läänin kunnissa oli tulokkaita yhteensä noin tuhat, mutta vain 3 % kokonaisväestöstä, Hammerfestissä 17 %, Yykeässä kuitenkin jopa viidennes.\nSuomenkieli oli rantakansan ja metsäväen jokapäiväisenä puheena, sitä norjalainenkin joutui oppimaan. varsinkin jos joutui avioon suomalaisen kanssa. Kaikkiaan Norjan rajan ylitti arviolta 10 000 suomalaista 1700  1800 lukujen kuluessa.\nUskonpa, että tämän auditorion yleisöä kiinnostaa erityisesti Itä-Lapin ja Kemijärven muuttoliike Ruijaan. Kevättalvella jo Matinpäivän aikaan lähdettiin, että ehdittiin fiskuuseen eli Ruijaa soutamaan. Hiihtämällä matka kesti aikamiehiltä pari viikkoa niin kuin Kumpulan Hannekseltakin, joka hiihteli Kusivaarasta Norjaan talvella 1920. Eväsreppu keikkui selässä.\nAjettiin poroillakin ja muutamat menivät perheineen, lapsetkin matkassa. Akat, piiat ja lapsetkin aloittivat uransa syöttäpiikana. Sivutoimenaan hän syötti veneessä turskakoukkuun lotaa. Kalamiehet eivät itse ehtineet. Suurimmillaan muuttoliike Ruijaan oli vuosina 1861  1870. jolloin 96 kemijärveläistä lähti pohjoiseen. Kaiken kaikkiaan vuosina 1808  1875 Ruijaan muutti 168 Kemijärvellä syntynyttä henkilöä. Ruijasta saatettiin jatkaa Amerikkaan saakka. Trondheim ja Vesisaari olivat tärkeitä välietappeja. Esimerkiksi vuonna 1880 muutti Kemijärveltä Amerikkaan 43 henkilöä, joista 12 Norjan kautta.\nKemijärveltä oltiin yleensäkin herkkiä lähtemään vaikka minne. Amerikkaan lähdön tilastot tukevat hyvin tätä lähtövalmiutta. Vuonna 1887 Kemijärveltä lähti uudelle mantereelle kolmanneksi eniten väkeä koko Oulun läänin mittakaavassakin. Lappihan oli tuolloin Oulun lääniä. Lähtöherkkyydestä on mainio esimerkki Olli Ruopsa, joka Kemijärvellä omisti useita taloja. Hän kävi Ruijassa yhdeksän kertaa ja poikkesi kolme kertaa Amerikassa. Kerrotaan, että hän eräänkin kerran lähti Luusuan niskasta kalamatkalleen ja painui saman tien Amerikkaan kolmeksi vuodeksi.\nOdotukset paremmasta ja turvatummasta elämästä laittoivat väkeä liikkeelle varsinkin katovuosien aikaan. Kronikat kertovat, että vuosina 1695  1697 Kemijärvellä kuoli nälkään useita ihmisiä. Vuodet 1811  1813 olivat niin ankarat, että Kemijärvellä paleltui 15 henkilöä, 1820-luvulla petoeläimet tuhosivat sadoittain karjaa, poroja ja hevosia. 1860-luvun katovuodet ovat sinänsä kuuluisat. Toimeentuloa ei kotikunnasta saatu ja vaivaisapuun jouduttiin turvautumaan.\nMoni teki niin kuin Kemijärven sydänmaiden mies Jaako Jumisko, joka halkometsästä juoksi kesken kaiken kotiansa, sonnusti joukkonsa ja lähti jutaamaan Jäämerta kohti. Mies sydämistyi sillä paikalla, kun metsässä evästä syödessään vain kylmä voi luisti alas, mutta kurja olkileipä tarttui kurkkuun. Joku häipyi sanaa sanomatta kotoa ja koko kyliltä niin tarkoin, että emäntäkään löytänyt muuta kuin navetan muurinpadasta kengät, joita isäntä oli aamulla lähtenyt liottamaan. Ukko saattoi palata kymmenen vuoden kuluttua tuhannen kruunua mukanaan. Samuli Paulaharju kertoo, että vähävaraista väkeä Ruijan kävijät enimmäkseen olivat, tilatonta ja toisten katon alla asuvia, mökin miehiä, pikku talollisia, velkaantuneita maanomistajia ja pienten talojen tyttäriä ja poikia.\nMitä reittiä mentiin? Rovaniemen, Kemijärven ja Sodankylän kalamies kulki Luirojoen vartta, Sompion halki, Lokan, Rieston ja Mutenian kautta Törmäseen Ivalojoelle ja sieltä koko Inarin halki Tsuolisvuonoon ja Näätämöön tai Paatsjokea alas Jäämerelle. Jos ei sinne jääty, niin syksyllä palattiin jalkapatikassa ja veneellä. Näätämön Kersilön talon kautta Inarinjärven Tsuolisvuonoon ja Kyrön miesten soutamana Inarin. Heinäntekoon koetettiin kotiin ehtiä. Matka ei ollut aivan vaaraton. Kemijärveltä lähti toukokuussa 1864 kahdeksantoista miestä nälkää pakoon, osa miehistä oli myös Tervolasta, Oulusta ja Raahesta. Sompiossa kevättulvainen koski hukutti kaksitoista miestä, joukossa Hultin Heikki ja Perälän Julle Kemijärveltä. Paulaharjun mukaan tämä oli senaikaisten Jäämeren retkien kamalin tapaus, joka muistettiin vielä 1920-luvullakin.\nJäämerikin oli vaarallinen yhteistyökumppani. Pieni mutta pahansisuinen Olli Sipola Kemijärveltä lähti Maihannun Nissin, joka ei liene kemijärveläinen, kanssa tuhannen kruunun arvoisen kapakalalastin kanssa Kiiperistä Vesisaareen. Matkalla nousi niin kova myrsky, että tunturit jymisivät. Nissi rupesi pelkäämään ja pyysi, että mentäisiin maihin. Mutta mitä teki itsepäinen kemijärveläinen. Olli vain tokaisi, että nyt mennähän Vesisaarehen. Olli pani Nissin ohjaamaan kun piti lipota vettä veneestä. Eikä se ohjaaminen sujunut, meni vene kumoon ja kapakalalasti mereen saman tien. Miehet makasivat vatsallaan veneen reunalla peltihousut myrskyn rieputuksessa auenneet. Kaksi paljasta takamusta vilkku kun vene keikahteli aallokossa. Nissi huusi jumalaa ja rukoili. Herra jumala minä nyt hukun. Mutta Kemijärven poika päästeli ärräpäitä sitä kovemmin mitä surkeammin Nissi ruikutti. Miesten onneton tila oli nähty ja pelastajat tulivat hengen uhalla avuksi. Maalle päästyään Sipolan Olli nosti housunsa jalkaan ja jatkoi noitumistaan ja hyppimistään. Yksi kalanraato oli vielä touvissa kiinni. Olli heitti sen mereen ja kirvasi, että vie saatana tuokin kun olet muutkin vienyt. Maihannun Nissi lähti kävelemän Vesisaareen. Ei noussut enää veneeseen. Sieltä lähti Suomeen ja oikopäätä Amerikkaan.\nKemijärveläiset pyrkivät enimmäkseen Varangin rannolle, Annijoelle, Kullaselvaan, Kallijokelle ja ennen kaikkea Vesisaareen. Otetaanpa vaikka kemijärveläinen Aapo Ollila Alakylästä ja Sodankylän mies Hermanni Tallavaara jotka rakensivat Kullaselvaan yhteisen talon 1870-luvulla. Siinä miehet perheineen kalastelivat kunnes yksissä tuumin rakensivat Ollilalle oman talon. Se oli sitten Kullaselvan toinen talo. Vähän sen jälkeen tuli Aapon velipoika Olli Ollila. Sittemmin paikkakunnalle oli lisää tunkua Kemijärveltä. Ennen pysyvää jääntiään Aapo Ollila kävi monet kerrat hiihtämässä Varangilla, ensimmäisen kerran jo 21 vuotiaana. Aapo meinasi hukkuakin Jäämereen. Saapui sinne jäljestä päin myös Peltoniemen Matti, Kostamon Heikki, Helisteen Matti. Täydennettynä Kuusamon ja Rovaniemen miehillä.\nKallijoelta, vähän edellisestä Vesisaareen päin, löydetään kauppias Juhan Aapraham Kumpula Kemijärven Levärannan Ransukasta. Tämä tunnettu voin ajaja saapui 1860-luvulla ensimmäisten joukossa Kallijoelle. Hän oli moninkertainen Ruijan kävijä ajaen kymmenin porokuormin kerrallaan voita Ruijaan. Otti sitten mukaansa eukkonsa ja seitsemän lastaan jääden pysyvästi Ruijaan. Ransukka -äijän sanotaan ensimmäisenä kulkeneen Suomesta Jäämerelle Näätämön kautta ja näin avanneen suorimman kulkureitin Ruijan rannoille. Varakkaaseen väkeen kerrottiin kuuluvan myös Maaningan Matti, joka toi mukanaan voita porokuorman, puolitoista. Monet muutkin Kemijärveläiset tulivat kuin ainakin ison kylän miehet ja hyvät isännät tervalla ja traanilla voidelluissa nahkavaatteissa voita mukanaan. Usealla merivanttuut ja komeat saapaskengät. Samuli Paulaharju äityy aivan kehumaan kemijärveläisiä, jotka hänen mielestään olivat vanhoja Ruijankävijöitä ja hyviä höökäreitä eli handelsmanneja eli kauppiaita, jotka toivat sitä mitä Ruijassa tarvittiin. Tullessaan takaisin, kuten esimerkiksi Juhan Petteri Jumisko, toivat kalaa, kalanmaksaöljyä eli traania Kemijärven markkinoille myytäväksi.\nNorjan reissut eivät kaikilta menneet aivan hukkaan kaikilta kävijöiltä. Matkoilta saatiin oivallinen pesämuna esimerkiksi maatilojen hankintaan ja perustamiseen tai kauppahuoneiden laajentamiseen.\nKaiken lisäksi kemijärveläiset olivat arvostettuja venemestareita: Raution Matti, Suopangin Hermanni tai Paunan Lassi, jolla oli muuten Kallijoen toinen sauna. Vuorotellen näitä kahta saunaa lämmitettiin, vaivaisenvarvuilla, löytöpuilla ja turpeellakin. Samalla muisteltiin vanhan kotimaan verrattomia honkasia nokisaunoja tulikuumine löylyineen. Sauna oli kveenien tuoma keksintö. Kallijoella pitivät taloa myös Elias Rautio, Pekka Harju ja Erkki Lehtola. Harjut ovat tunnettuja veneentekijöitä edelleen.\nKemijärveläislähtöinen Priita-Kaisa Ollila meni Sodankylästä saapuneen Jaako Keihtän kanssa Näätämöön. Löytyy sieltä Raution Mattikin Anna-Kreeta Oinaan kumppanina sekä Olli Oinas ja Kostamon Petteri, Kemijärveltä kaikki. Pykeija tai Vuoreijakaan eivät olleet outoja paikkoja kemijärveläisille, mutta Vesisaari se on tietenkin kuuluisin. Sinne alkoi suuri vaellus 1850  60 luvuilla. Vesisaaren suurimpina suomalaisvuosina tuli kaupunkiin 38 kemijärveläistä Vertailun vuoksi esimerkiksi Sodankylästä saapui 43 ja Kuolajärveltä 32 muuttajaa. Vuonna 1875 asui Vesisaaressa 1027 suomalaista, joka oli melkein 60 % kaupungin koko väestöstä. Kelloniemi nimisen miehen kerrotaan olleen mukana sellaisessa kirveskourien porukassa, joka rakensi suuren osan Vesisaaresta. Kemijärvi ja kemijärveläiset olivat hyviä kauppakumppaneita. Vesisaareen ostettiin Kemijärveltä hevosia, voita Kuuluisan kauppiaan Lauritz Brodtkorbin eli Prokkohvin hankkima ori Kemijärveltä kehuttiin Vesisaaren parhaaksi hevoseksi. Kemijärveläiset hevoset ovat olleet vielä 1900-luvulla hyvin kuuluisia ja hyvän laatuisia.\nEi ollut kemijärveläinen kuitenkaan uusimman putkan ensimmäinen käyttäjä. Se voitto meni sodankyläläiselle Aapo Kilpelälle. Sen jälkeen Vesisaaren putkaa kutsuttiinkin Kilpeläksi. Viinan takiahan jäähylle jouduttiin. Tätä ilolientä myytiin aluksi tynnyreissä. Saksalaiset ja tanskalaiset toivat viinaa tullikamariin. Niistä sitten sai omaan pulloon muutamalla kymmenäyrisellä. Norjassa kulki tunnettu kemijärveläinen Pessin Santeri eli Aleksanteri Kunnari, viisas ja nokkela mies. Ylikylästä kotoisin. Löi korttipöydässä vetoa, että muuttaa vesipullon viinapulloksi. Täytti kirkkaan pullonsa vedellä, laittoi pullon taskuun ja otti samanlaisen tyhjän pullon mukaan. Meni sitten viinakauppaan. Sieltä ammennettiin tynnyristä viina tyhjään pulloon. Santeri laittoi pullon taskuun ja kysyy, että mitä maksaa. No rahaa ei ollut riittävästi, joten palautti saman tien pullon taskustaan. Mutta palauttikin sen pullon jossa oli vettä.\nSanteri nousi rahattomana laivaan Tromssan seudulla. Kun tuli kyytimaksun perimisen aikana niin Santeri otti taskustaan suurieleisesti lompakon niin että kaikki varmasti näkivät. Pullea oli lompsa. Sattui kuitenkin niin ikävästi, että lompsa lipesi kädestä laidan yli mereen. Täynnä pelkkää paperia ja vähän hiekkaakin. Raskaasti upposi aaltoihin. Santeri voivotteli surkeasti vahinkoaan, mutta laivaväki keräsi säälistä kolehdin. Hyvin oli matkaan varautunut.\nKoillis-Lapissa eli viimeisiä vanhan kansan fiskuumiehiä vielä 1960-luvulla. Viimeisiä lienevät olleet Juho Pekka Ketola Savukosken Tanhuassa ja Kustaa Erland Mettiäinen Pelkosenniemellä. Mettäinen oli Vesisaaren suunnalla kalastamassa jo 17-vuotiaana.\nLauri Kettusen 1930 luvulla tehdyn tutkimusten mukaan alueella käytetty suomenkieli kuuluu Peräpohjan murreryhmään. Siinähän tyypillisenä piirteenä on h-äänteen sijainti vokaalin vieressä tai jäljessä, lampahat  lamphat  lamphaat. Tai ts muuttuu tt:ksi; karitta, mettä, s muuttuu hooksi; marrahkuu, ulohpäin, tai sitten mie, sie. Kieli jakaantuu vielä kolmeen alaryhmäänkin: Kemijoen, Torniojoen ja Ruotsin Jällivaaran ryhmiin. Porsankin murre on tullut Tornionlaaksosta, länsiruijan murre Pohjois-Ruotsista ja Vesisaaren murre Kemijoelta. Murteet paljastavat hyvin sen suunnan josta asutus on tullut kyseisille alueille. Useat Ruijaan kuuluvat kunnat ovat kaksi- tai monikielisiä ja niinpä liikennemerkeissäkin näkee norjan lisäksi usein myös saamea ja suomea.\nEmmä met ole lappalaiset, pyssyjokelainen vakuuttaa, suomi on meijän äitinkieli, suomea puhumma joka päivä. Emmä met lappia puhu, ymmärrämmä kyllä ja ruija menee huonommasti Lauseen loppuun kiepsahtaa aina kuin pikku koruksi, venähtänyt nousu. Eikös kuulostakkin tutulta, soppelalaiset, ruopsalaiset, oinaslaiset?\nIdentiteetti oli selvä jo varhain. Samuli Paulaharjun mukaan saamelaisia norjalaiset sanoivat finneiksi. Kveeni nimitystä on käytetty halventavassa mielessäkin, mutta vielä pahempia oli lantalainen, hämäläinen tai jääsköläinen. Jos sanottiin finländare tai storfinländare, se kuulosti hyvältä.\nMeidän pitää täällä Suomessa olla hienotunteisia siitä, ketä me nimitämme kveeniksi. Sitä me emme oikein täällä ymmärrä. Luulemme, että kaikki ovat kveenejä, joilla on juuret Suomessa. Näin ei asia ole. Kaikki eivät halua olla kveenejä. Kyse on henkilökohtaisesta identiteetistä, jonka jokainen saa itse valita.\nYhteistyöllä ja kontakteillamme on vuosisataiset perinteet. Ruija on edelleen mahdollisuuksien maa meille lappilaisille. Nykyisin muuttaminen pohjoiseen on satunnaista, mutta matkailun yhteistyötä ja liiketoimintaa on koko ajan ja tulevaisuudessa toivottavasti vielä enemmän Ruijan kanssa.\nToivon, että norjalaiset ystävämme viihtyvät Kemijärvellä. Hyvää Kemijärvi viikkoa kaikille!\nDenne artikkelen er over seks år gammel (14/8-14) og kan inneholde utdatert informasjon.\nNylig oppdatert: Hagatun Forsamlingslokale Høland Historielag Sør-Trøndelag skøytekrets Nærvang Kulturhus MAGNOR UL LANGRENN Vis liste