kannettavat Ultrakevyet WINDOWS VISTA Vertailussa keveintä matkamikroa TESTISSÄ UUNITUORE TYÖASEMAN TIEDOT TALTEEN INTERNETIIN SIIRTOLEVYLLE VERKKOON - PDF\nkannettavat Ultrakevyet WINDOWS VISTA Vertailussa keveintä matkamikroa TESTISSÄ UUNITUORE TYÖASEMAN TIEDOT TALTEEN INTERNETIIN SIIRTOLEVYLLE VERKKOON\nDownload "kannettavat Ultrakevyet WINDOWS VISTA Vertailussa keveintä matkamikroa TESTISSÄ UUNITUORE TYÖASEMAN TIEDOT TALTEEN INTERNETIIN SIIRTOLEVYLLE VERKKOON"\n1 2 megapikseliä kamerakännykässä: Nokia N90 ja Sony Ericsson K750i TIETOTEKNOLOGIAN ASIANTUNTIJA 9/2005 HINTA 6,90 Ultrakevyet kannettavat 9 Vertailussa keveintä matkamikroa TESTISSÄ UUNITUORE WINDOWS VISTA VAHVAN KÄYTTÄJÄ- TUNNISTUKSEN RATKAISUT UUDET TEKNIIKAT MUUTTAVAT EMOLEVYJÄ TYÖASEMAN TIEDOT TALTEEN INTERNETIIN SIIRTOLEVYLLE VERKKOON TUOKO VOIP MADOT PUHELIMEEN? PAL.VKO\n2 päätoimittajalta Puhelinbisneksen pudotuspeli Hannu Järvinen Yrityksillä on nyt loistava tilaisuus kilpailuttaa liittymäsopimuksensa. Numeron siirrettävyyden myötä alkanut todellinen kilpailu kännykkäliittymien markkinoilla on edennyt kesän kuluessa aivan uuteen vaiheeseen. Järjettömän oloiset vaihtotarjoukset, valtavat markkinointikampanjat ja jopa Suomessa hyvin harvinainen negatiivinen mainonta ovat oireita siitä, että kaikki eivät selviydy kisasta ehjin nahoin. Myös sanasodassa kielenkäyttö on kovenemaan päin. Konkursseja tai vähintään lisää yritysjärjestelyjä on lupa odottaa vielä tämän vuoden puolella. Jotakin käsitystä pudotuspelin panoksista antaa TNSGallupin keräämä tilasto, jonka mukaan telepalveluiden mainontaan käytettiin tämän vuoden tammi-kesäkuussa yli 36 miljoonaa euroa eli toistakymmentä euroa jokaista suomalaista kännykkäliittymää kohden. Teknisistä tuotteista ja palveluista vain autoja markkinoitiin suuremmalla rahalla. Parhaat ja tuottavimmat asiakkaat, kuten yritykset, lienee mainonnan luonteesta päätellen jo jaettu, ja nyt taistellaan asemista hintaherkkien peruskuluttajien kännyköissä. Halvimpien vaihtotarjouksien perässä juoksee myös se joukko, joka ei voi tai halua sijoittaa matkaviestintäänsä esimerkiksi sataa euroa kuukaudessa. Ei mikään kultakaivos. Ilman omaa verkkoa toimivilla virtuaalioperaattoreilla riskien hallintaa helpottaa kevyempi kustannusrakenne. Ne maksavat verkkoajasta sen mukaan, miten saavat sitä myytyä edelleen. Verkkoihin investoineilla operaattoreilla taas on paineita saada niistä enemmän irti esimerkiksi uusia parempikatteisia palveluja kehittämällä. Hintakisasta ei kuitenkaan paljon kehitysrahaa jää. Kun osa toimijoista on pian kilpaillut itsensä hengiltä, voisi äkkiseltään kuvitella, että elämä muuttuu jäljelle jääneille nykyistä helpommaksi. Näin ei välttämättä käy, koska maksukykyisimpiä asiakkaita ei enää löytyne halvimpien operaattoreiden kuolinpesistä. Hintojen nouseminen ei liioin ole kovin todennäköistä, joten uusia tulonlähteitä tai säästöjä on löydyttävä joka tapauksessa. Matkaviestinnän hintojen jatkuva lasku voi aiheuttaa myös muita operaattoreiden kannalta hankalia lieveilmiöitä. Esimerkiksi pienen yrityksen saattaisi jo nyt kannattaa hankkia halvimmat tarjousliittymät työntekijöilleen ja vaihtaa niitä aina tarpeen mukaan. Vaihtorumban työvoimakustannukset voisivat hyvinkin peittyä katteen kera, ja numerothan säilyvät joka tapauksessa aina ennallaan. Suurilla yrityksillä puolestaan on nyt loistava tilaisuus kilpailuttaa löysät pois omista liittymäsopimuksistaan. Hintakisasta huolimatta etenkin verkkoja omistava mobiilioperaattori on edelleen aitiopaikalla langattomuuden kehityksessä ja siihen liittyvien bisnesmahdollisuuksien hyödyntämisessä. Pitkällä tähtäimellä voittaja ei ole se, jolla on eniten säästeliäitä asiakkaita, vaan se, joka tarjoaa heille parhaat ja houkuttelevimmat palvelut. TK 4 TIETOKONE elokuu 2005\n3 TESTI Windows Vistan ensimmäinen beta Windowsin seuraava versio tukee 64-bittisä prosessoreita ja tarjoaa korean ulkoasun. Testimme kertoo, mitä muuta uutta on luvassa suosikkikäyttöjärjestelmään. TEKNIIKKA Varmista työaseman tiedot Pöytämikron tai kannettavan tietokoneen kiintolevyllä tiedot ovat vain näennäisesti tallessa. Kerromme, miten tieto saadaan helposti ja varmasti säilöön. sisältö 6 TIETOKONE elokuu Kevyet ja kannettavat Todellisen matkamikron tärkeä ominaisuus on sen paino. Vertailemme eri valmistajien kevyimmät tarjokkaat, joista pienimmät tavoittelevat jo kilon haamurajaa. 22 ENSITUNTUMA Kahden megapikselin kamerakännykät Digikamera on jo itsestäänselvä osa matkapuhelinta. Testissä Sony Ericssonin ja Nokian kahden megapikselin uutuuslaitteet. VERKKORATKAISUT 64 Integraatio liimaa sovellukset yhteen Yritysten sovelluskirjon luomia ongelmia ratkaistaan integroinnilla. Ala on murrosvaiheessa ja integrointialustoja on tarjolla joka lähtöön VAIKUTTAJA Leena Honka Kustannustehokkuus ei tarkoita sitä, että rahamäärä absoluuttisesti laskee, vaan sitä että sillä saadaan enemmän irti. TULEVAISUUDEN TIETOTEKNIIKKA Kolmiulotteiset näytöt tulevat pian Unelma 3D-näytöistä voi olla totta jo lähitulevaisuudessa. YRITYSRATKAISUT Dokumentinhallinta raivaa paperisaastetta Suuryritysten käyttämät dokumentinhallintaratkaisut yleistyvät jo pk-yrityksissäkin. KYTKENTÖJÄ Palvelin tappaa vauhdin Uudet standardit lupaavat helpotusta lähiverkkotekniikan hankaliin pullonkauloihin TIETOTURVA Voip vaatii turvaa 46 Ip-verkkoja käyttävät voip-puhelut lisäävät suosiotaan. Samalla nousee kysymys voipin tietoturvasta. Tarkoittaako voip matoja puhelimeen vai voiko palveluja käyttää huoletta? AJANKOHTAISTA Techedissä turvaa ja tietokantoja Matkamikrojen myynti kiihtyy Lenovo aloitti Suomessa Dell kauppaa palvelutkin suoraan Intel ja Apple hiovat yhteistyötään TEHOKÄYTTÄJÄN VINKIT Oma blogi pystyyn Apuohjelmia digivideoeditointiin Hyvät kysymykset KOLUMNIT Petteri Järvinen, Riesaa mainosohjelmista Osmo A. Wiio, Palveluyhteiskunta? Antti Aromaa, Elämä jatkuu päivityksen jälkeen Tommi Elo, Asiantuntija voi olla todellinen johtaja TEKNIIKKA Uutta tekniikkaa emolevyillä Pci express, uudet piirisarjat, ddr 2 -muistit ja btxkokostandardi muokkaavat emolevyjä uuteen kuosiin. Mitä emolevyn valinnassa pitää ottaa huomioon? Monta tietä vahvaan käyttäjäntunnistukseen PIKAKOKEET Paperit digimuotoon Avision AV220 Canon DR-3080C II HP Scanjet 7650 KATSAUS Vahva käyttäjäntunnistus edellyttää käyttäjän tunnistamista vähintään kahdella eri menetelmällä. Katsastamme pitävän tunnistuksen menetelmät. Data Domain DD200 Olympus Camedia C-55 Zoom Adobe Creative Suite 2 Premium Kaspersky Anti-Virus + Administration Kit Dell Ultrasharp 2405FPW M-Files 1.0 Epson Aculaser C1100 VAKIOT 4 Pääkirjoitus, 8 Lukijalta, 82 Luettua & katsottua, 83 Vapaalla, 84 Uudet tuotteet, 86 Paavo, 89 Mediatiedot ja palvelukortti, 90 Ensi numerossa elokuu 2005 TIETOKONE 7\n4 Tietokone, lukijalta, PL 2, Sanoma Magazines lukijalta Tetran ja gsm:n erosta Uusimmassa Tietokone-lehden numerossa kerrottiin muun muassa Tetra-järjestelmästä. Verrattaessa sitä gsm:ään molempien järjestelmien käyttämien radiokanavien taajuuskaistan leveys kyllä kerrottiin oikein, mutta sen sijaan en löytänyt minkäänlaista mainintaa aikajaosta. Gsm:ssähän yksi radiokanava on jaettu kahdeksan aikavälin kesken, jolloin sillä periaatteessa voidaan välittää kahdeksan puhelua samanaikaisesti. Tetra:ssa vastaava määrä on neljä. Toisin sanoen 200 kilohertsin kaistalle mahtuu yksi gsm-kanava, jolla voi kulkea kahdeksan puhelua, mutta Tetra-kanavia samaan kaistaan sopii kahdeksan, joista kukin voi välittää neljä puhelua. Näin ollen Tetran radioresurssien hyödyntäminen on neljä kertaa niin tehokasta kuin gsm:n. Hannu Vuori Kiitos erinomaisesta täsmennyksestä. Tilanpuutteen vuoksi asia jäi valitettavasti mainitsematta. Toimitus Mac-liite ja irtonumerot Ostin kaupasta Tietokoneen numeron 7 8, ja mielessä siinsi Macintosh-liite, jota en kyllä koko paketista löytänyt, vaikka netissäkin sitä niin mainostatte. Haluaisinkin kysyä, mikä sen kohtalo on. En kyllä toista kertaa lehteä kaupasta osta, koska se tärkein osio puuttuu, vaikka sitä niin hehkutetaan. Kiitos vastauksesta! Mika Tolmunen Tietokone-lehti Mac-liitteen kanssa on saatavana vain tilaamalla. Irtonumeroiden välissä liite ei ole koskaan ilmestynyt. Toimitus Digikameravertailun arvosanat Näyttäisi sattuneen pahemmanlaatuinen virhe digikameravertailussa numerossa 7 8. Vertailun voittajaksi (toimituksen GPS-autonavigaattorit: koeajossa uuden tekniikan kartanlukijat TIETOTEKNOLOGIAN ASIANTUNTIJA 7-8/2005 HINTA 6,90 digi- BISNESTÄ AVOIMELLA KOODILLA ELÄMÄÄ VERKKOPELIEN MAAILMASSA VERTAILU: WEB- SELAILU KURIIN YRITYSVERKOSSA PAL.VKO TESTI: ALASTI INTERNETISSÄ järkkärit SOLARIS 10 HAASTAA LINUXIN Painoarvo Nikon Canon Olympus Pentax Kuvan laatu 30 % Käytettävyys 20 % Ominaisuudet 20 % Varustelu 15 % Laajennettavuus 15 % Arvosana 100 % 9,0 8,7 8,0 7,9 Numeron 7-8 digikameravertailun oikeat kokonaisarvosanat. valinta) on ilmoitettu 9,0 arvosanalla Nikonin kamera ja toiseksi on tullut 8,7:llä Canonin malli. Kuitenkin pisteytystaulukon mukaan pisteet ovat toisin päin! Siis voittiko nyt tuo Nikonin kamera vai Canonin kamera? Tällaiset virheet ovat muuten sen luokan mokia, että tällaisia ei saisi sattua, sillä pahat virheet vievät uskottavuuden helposti koko testiltä. Näyttäisi vielä siltä, että otsikot eivät vain ole vaihtuneet, nimittäin arvosanat ovat oikein kameroiden ominaisuuksiin nähden. Olisi kuitenkin omituista, jos olisitte valinneet toimituksen valinnaksi kameran, joka on selvästi kalliimpi kuin todellisuudessa enemmän pisteitä kerännyt Canon. Voitteko ystävällisesti selventää asiaa? Mikko Heilimo Kameravertailun mittauslaatikon pisteytystaulukossa oli virhe. Toimituksen valinnaksi tulleen Nikonin ja toiseksi tulleen Canonin kokonaisarvosanat olivat yksinkertaisesti menneet väärin päin. Nikonin oikea arvosana on 9,0 ja Canonin 8,7. Osa-alueiden arvosanat ja tuotearvioiden ohessa esitetyt arvosanat sen sijaan olivat oikeat. Toimitus pahoittelee virhettä. Toimitus Taskuunkin mahtuva gpsnavigaattori löytyy esimerkiksi Navmanin valikoimista. Kuvassa malli icn 510 Premium Edition. Gps-navigaattorin valinnan vaikeus Pitkäaikaisena tilaajana olen ollut lehteenne tyytyväinen, ja aina välillä antanut palautettakin Petteri Järviselle. No, nyt sitä taas antaisin, rakentavasti. Uusimmassa lehdessä on sinänsä mielenkiintoinen artikkeli gps-navigaattoreista, se oli vaan aivan torso, eikä alkuunkaan kattava. En rupea kirjoittamaan nyt artikkelia siitä, mutta tässä pari lähtökohtaa (tiedän, että on vaikeaa rajata aiheita ja hankkia romppeita): Käyttäjien osalta: Nikon D70S oli Tietokoneen digijärjestelmäkameroiden vertailun toimituksen valinta. laajentaisin ongelmaa heti akselille koti-mökki-auto-vene. Raudan suhteen sama juttu, eli vertailua akselilla läppäri - pocketpc - erillinen laite - känny. Softan ja käytön suhteen pohdiskelua ja arviointia tarpeista, eli mikä laite olisi sopiva kenellekin, kuten käyttääkö valmiita karttoja vaiko itse skannattuja mallia OZExploder. Itse olen valintatilanteessa, jossa tarvitsisin navigaattoria autoon, veneeseen ja luontoon (taskuun). Käytän läppäriä autossa ja OZia+cdtiekarttaa, mutta se on hankalaa. Veneessä merenkulkuhallituksen karttoja ja OZia, toimii oikein hyvin. Dvd:tä voi myös katsella. Maastossa pikku-gps taskussa. Asia on niin monitahoinen, että en ole tehnyt uusia hankintoja. En haluaisi vaihtaa autoradiota, sitä paitsi ne ovat aika kalliita. Haluaisin käyttää samoja karttoja kaikissa vehkeissä. Minusta koko tämä sara tulee kasvamaan erittäin voimakkaasti ja on hyvin mielenkiintoinen. Tarjontaa on joka lähtöön. Risto Virkkunen Viime lehdessä ollut juttu käsitteli otsikkonsa mukaan juuri autokäyttöön tarkoitettuja gps-laitteita. Eri käyttäjien ja käyttötilanteiden kirjo on tietenkin niin suuri, että kattavaa juttua siitä, millainen laite kullekin käyttäjälle sopii on lähes mahdotonta tehdä. Yleisin gps-käyttö lienee kuitenkin autokäyttö ja osa jutussa mainituista malleista on myös helposti esimerkiksi retkikäyttöön irrotettavia. Seuraamme kuitenkin edelleen gps- ja muiden paikannustekniikoiden kehitystä ja käsittelemme asiaa jatkossa muistakin näkökulmista. Toimitus 8 TIETOKONE elokuu 2005\n5 12 It-romu kiertoradalle 13 Lenovo aloitti tabletilla 14 Opera on sinnikäs 15 Silmäkarkkia pelaajille 16 Laajakaistaa yhä nopeampana ajankohtaista Teched keskittyi turvaan ja tietokantoihin Microsoftin toimitusjohtaja Steve Ballmer visioi uudenlaisen työn maailmaa, jossa tietotekniikkaa käyttävät työntekijät ovat helposti ja turvallisesti yhteydessä yrityksensä tietoon ajasta ja paikasta riippumatta. KARI HAAKANA ORLANDO B almer esitteli visiotaan Microsoftin vuosittaisen Teched-kehittäjäkokouksen avauspuheessa Floridan Orlandossa. Useammankin yrityksen aiemmin maalailemaa visiota tukemaan Ballmer toi muutamia uutuustuotteita. Merkittävin näistä lienee Exchange Server palvelinohjelmalle julkistettu Service Pack 2. Päivitys yhdistettiin Ballmerin esityksessä mobiililaitteille tarkoitettuun Security feature pack for Windows mobile 5.0 -päivitykseen. Turvaa taskuun ja työpöydälle Syksyllä saataville tulevat uutuudet lisäävät Microsoftin mukaan mobiililaitteiden turvallisuutta. Yhdistelmän avulla järjestelmän ylläpitäjä voi tuhota vääriin käsiin joutuneen käsitietokoneen tai älypuhelimen tiedot langattoman yhteyden takaa. Käsilaite voidaan myös asettaa tuhoamaan tietonsa, mikäli salasana annetaan liian monta kertaa väärin. Vastaavia toiminnallisuuksia on aiemmin saatu käsilaitteisiin itsenäisten ohjelmistotalojen tuotteina. Kehittäjille tarjottiin myös Visual Studio 2005 tools for the Microsoft Office System -työkalupaketti, jolla voidaan rakentaa yhteyksiä Office-ohjelmien ja laajempien yrityssovellusten välille nykyistä syvemmällä tasolla. Turvallisuusasiat olivat myös esillä. Ballmer julkisti Windows Server update services- ja Windows Update-palvelut sekä Microsoft baseline security analyzer 2.0:n. Myöhemmin Microsoftin toimitusjohtajan avauspuhe oli taattua Ballmeria. Kovaääninen ja kilpailijoita kyykyttävä. Kari Haakana Teched-tapahtuman osallistujaa ravittiin valtavassa messuruokalassa. saatavaille tulevista ohjelmista hän toi julki Systems management server 2003 inventory tool -työkalun. Ballmer: Linux reikäisempi Ballmer esitteli esityksessään kahta tutkimustulosta, jotka oli suunnattu Java-ohjelmointikieltä ja avoimen lähdekoodin kehittäjäyhteisöä vastaan. Javaa Ballmer kyykytti markkinatiedolla, jonka mukaan Microsoftin.Net on Javaa selvästi suositumpi kehitystyökalu. Ballmerin mukaan.net on kehittäjien ensisijainen työkalu 43 prosentissa tapauksista. Java on tärkein kehitystyökalu 35 prosentille kehittäjistä. Linux-jakelujen niskaan Ballmer kaatoi kylmää vettä turvallisuusnäkökulmasta. Nokiallekin alihankintatyötä tekevän intialaisen Wipro-ohjelmistoyhtiön tekemän tutkimuksen mukaan Windowsin turvallisuuspäivitysten asentaminen on noin 13 prosenttia halvempaa kuin Red Hatin ja Susen. Lisäksi Windows-palvelimilla havaittujen haavoittuvuuksien määrä on kuluneen vuoden aikana ollut pienempi kuin mainitulla kahdella Linux-jakelulla. Oraclea ahdistellaan Microsoftin palvelinsovelluksista vastaava johtaja Paul Flessner lupasi, että SQL Server 2005, Visual Studio 2005 ja Biztalk Server 2006 tuodaan saataville lokakuun alussa. Flessnerin mukaan Microsoft on nyt tosissaan haastamassa bisneskriittisten tietokantojen valtiaat IBM:n ja Oraclen. Kuulijoita vakuuttaakseen Flessner esitteli uuden SQLpalvelinversion suorituskykyä. SQL Server 2005 on TCP-Hmittausten mukaan 162 prosenttia suorituskykyisempi kuin palvelinohjelman aiempi versio. Oraclen 10i-tietokantapalvelimen Microsoftin SQL ohitti 38 prosentilla. HP:n Integrity Superdome -palvelimella tehdyssä TCP-Ctestissä uusi SQL-versio ylitti miljoonan laskutoimituksen rajan minuutissa ensimmäistä kertaa Windows-alustalla. Tässäkin kohtaa Flessner pääsi tökkäämään Oraclea: 7 prosenttia nopeammin ja 35 prosenttia halvemmalla kuin Oraclella. Ikään kuin kilpailijaa ei olisi näillä tuloksilla vielä tölvitty tarpeeksi, Flessner esitteli vaihtoohjelman, jonka avulla Oraclen tietokantaa käyttävät asiakkaat voivat siirtyä Microsoftin asiakkaiksi. Lisäkiihokkeena paras vaihtajayritys luvattiin palkita moottoripyörällä, joka varmemmaksi vakuudeksi oli näytteillä messuhallissa. TK Kari Haakana elokuu 2005 TIETOKONE 11\n6 ajankohtaista Vakoojaohjelmia lähes kaikilla Arvioiden mukaan yhdeksän konetta kymmenestä sisältää vakoiluohjelmia, mutta niiden yleisyydestä huolimatta käyttäjät mieltävät ne melko harmittomiksi, ilmenee Panda Softwaren viruslaboratorion neljännesvuosiraportista. Pandan haittaohjelmalöydöksistä 51 prosenttia olikin erilaisia mainos- tai vakoiluohjelmia. Kolmanneksi yleisimpiä olivat erilaiset troijalaiset. Troijalaisista 27 prosenttia oli saastuttamaansa koneeseen lisää haittaohjelmia lataavia Downloadertroijalaisia, myös tietoja varastavia troijalaisvariantteja oli paljon. Longhornista Vista Windows XP:n kauan odotettua ja Longhorn-työnimellä tunnettua seuraajaa saadaan ilmeisesti odottaa aivan ensi vuoden loppuun. Windows Vistaksi nyt nimetty käyttöjärjestelmä ehtii ensi vuoden joulumarkkinoiden kotikoneisiin, mutta palvelinversiota joudutaan odottamaan vieläkin pitempään. Vistan ensimmäinen beta-versio on jo jakelussa Microsoftin beta-ohjelmaan osallistuville koekäyttäjille. Se ei sisällä vielä kaikkia uusia ominaisuuksia, mutta auttaa varsinkin sovelluskehittäjiä tekemään ohjelmistaan uudet versiot Vistalle. Digi-tv kattaa koko maan Televisioverkon digitalisoinnin kolmas vaihe on valmis, ja digi-tv toimii nyt koko Suomessa Lappia ja maaseutupaikkakuntia myöten. Verkkoa rakentava Digita arvioi, että analogisten lähetysten loppuminen kahden vuoden päästä tuo mukanaan uusia televisiokanavia. Digita kertoo, että sen televisioverkon kaikki pääasemat on digitalisoitu, ja digi-tv tavoittaa nyt 99,9 prosenttia manner-suomen väestöstä. Digitv-verkkoa täydennetään vielä täytelähettimin tämän ja ensi vuoden aikana yhteensä yli 50 alueella. Matkamikrojen myynti yli rajan KIM LEIDENIUS Suomessa kannettavien tietokoneiden markkinat ovat voimakkaassa kasvussa. Suosiossa ne ovat yltäneet pöytäkoneiden tasalle, ja niitä ostetaan hintojen laskettua yhä enemmän myös kotimikroksi. IDC ennustaa koko vuoden myynnin nousevan kannettavaan. Markkinoiden kaksi kärkimerkkiä, HP ja Fujitsu-Siemens yltävät siten liki sadantuhannen laitteen myyntiin. Tulevina vuosina myynnin ennustetaan kasvavan noin 15 prosentin vauhtia. LG Electronics hamuaa merkittävää osuutta kasvavista markkinoista. Yritys on valmistanut kannettavia useille johtaville merkeille jo vuodesta Yritysryhmän sisällä paljon kannettavissa tarvittavaa osaamista. Se on muun muassa markkinakärjessä kannettavien mikrojen akuissa, cd- ja dvd-medioissa ja -tallentimissa sekä litteissä näytöissä. Omaa nimeään kantavat mikrot LG toi Aasian markkinoille pari vuotta sitten ja tavoittelee nyt jalansijaa Suomenkin markkinoilta. LG tähtää viiden joukkoon Tavoitteemme on olla Suomessa viiden suurimman valmistajan joukossa vuoden 2006 jälkeen, kertoo LG:n tie- Kannettavien myynti Suomessa totekniikkatuot- teiden Suomen muut 10% myyntipäällikkö Lähde: IDC Dell 7% IBM/Lenovo 14% Acer 19% ARI KARKIMO HP 30% Fujitsu- Siemens 20% Harri Ekholm. Tavoite saavutetaan noin Merkittävintä toisen vuosineljänneksen kannettavien myynnissä on ollut Acerin voimakas kasvu. It-romun kierrätys alkoi LG:n kannettavien lippulaiva on 17 tuuman näytöllä varustettu ja viihdeominaisuuksilla terästetty LW70. Vain 3,1 kiloa painava malli keventää kukkaroa 2320 eurolla. laitteen myynnillä. Ensimmäinen parintuhannen laitteen erä saapui Suomeen kesäkuussa. Kilpailijoista LG pyrkii erottumaan erityisesti multimediaominaisuuksilla. Osassa malleista on kaukosäädin, jota voi näppärästi säilyttää pc-korttipaikassa. Instant on -toiminto mahdollistaa musiikin kuunteluun tai elokuvien katseluun ilman käyttöjärjestelmän käynnistämistä. Dolby Digital 5.1 -äänijärjestelmä ja erillinen bassokaiutin tarjoavat elämyksellisemmän äänentoiston. Hinnaltaan mikrot asettuvat euron välille. Suomessa testataan dvb-h-tekniikkaan perustuvia kannettaviin päätelaitteisiin sovitettuja digitaalitelevisiolähetyksiä. Koreassa on otettu käyttöön dmb-tekniikka, joka on edelleen kehitetty digitaaliradion hiipuvasta dab-tekniikasta. LG on rakentanut vastaanottimen myös kannettaviin mikroihin, jolloin kuvaa ei tarvitse tihrustaa kämmenmikron muutaman tuuman ruudulta. Ensi vuoden alussa LG on tuomassa myös Suomen markkinoille kannettavat, joissa on digitaaliviritin vakiona. Näyttöjen koot kasvavat 19 ja jopa 20 tuumaan. Samalla laitteet saavat mediapalvelimen ominaisuuksia ja langattomat näppäimistöt, jolloin ne toimivat sekä pelikoneena että kannettavina viihdekeskuksina. TK Tämän kuun 13. päivästä lähtien kuluttajilla on oikeus hankkiutua eroon it-romusta ilman kustannuksia. Maahantuojille ja valmistajille uudistus on tuottanut päänvaivaa, sillä romun vastaanotto sekä kierrätys on järjestettävä ja maksettava. Nyt uusien laitteiden eli tulevaisuuden romun kanssa ongelma on pienempi, koska kierrätyskulut voidaan sisällyttää tuotteen hintaan. Puuhaa varten on perustettu ICT-tuottajaosuuskunta sekä työn käytännön organisointiin erillinen yhtiö Elker Oy. Kotitalouksia varten on 178 hyväksyttyä vastaanottopistettä, joista tiedot on Elkerin web-sivulla ( Kartalla on vielä valkoisia laukkuja esimerkiksi Lapissa ja Pohjois-Karjalassa. Niiden paikkaamisesta on laadittava lokakuun loppuun mennessä suunnitelma, joka on toteutettava tämän vuoden aikana, Elkerin toimitusjohtaja Veikko Hintsanen kertoo. Vastaanottopaikkoja ei ole polkaistu pystyyn tyhjästä, vaan ne on toteutettu jätehuoltoyhtiöiden kanssa jo toimivien jäteasemien yhteyteen. Nyt lähtee varmasti liikkeelle paljon nurkkiin kertynyttä romua. Toivotaan kuitenkin ihmisten ymmärtävän, että sitä voi tuoda vaikka joulukuussakin, Hintsanen tuumaa. Kotitalouksien kierrätyspisteitä ei ole tarkoitettu yrityksissä syntyvän romun vastaanottoon, siitä on hankkiuduttava eroon muilla keinoin. Yleiseksi muodostunee käytäntö, että uusien laitteiden myyjä vie vanhat pois ja lisää aiheutuvat kulut kauppahintaan. TK 12 TIETOKONE elokuu 2005\n7 Ari Karkimo Ari Karkimo Valoa internetahdinkoon ARI KARKIMO Pessimistit ovat ennustaneet internetin romahtavan ennen pitkää. Sitä rassaavat erilaiset tietoturvaongelmat sekä roskapostin hallitsemattomaksi paisunut vyöry. Päättäväinen hyökkäys verkon keskeisiä solmuja vastaan voisi painaa sen pysyvästi polvilleen. Verkkoratkaisuja toimittavan Juniperin Bjarne Lauritzenin käsityksen mukaan internet ei romahda täydellisesti, mutta se muuttuu tuottamattomaksi. Sekä yritys- että kotikäyttäjät ovat tyytymättömiä. Internetiin ei luoteta, ja tilanne menee pahemmaksi. Virusuhan vuoksi yrityksissä ei enää uskalleta avata sähköpostin Word- ja Excel-liitteitä, Juniperin Pohjois-Euroopan varajohtaja Lauritzen luettelee. Hänen mukaansa on aika etsiä muita ratkaisuja. Juniperin visiosta pari vuotta sitten liikkeelle lähtenyt infranet-hanke lupaa apua ahdinkoon. Hanke on edennyt Juniperin omasta visiosta vaan sen kanssa asiaa edistävät monet alan keskeiset toimijat. Tuoreimpia tulokkaita ovat Alcatel ja Cisco. Yhteistyön laajentumisen vuoksi Juniper-vetoinen IIC (Infranet Initiative Council) on nimetty uudelleen Ipsphere Forumiksi. Samassa hengessä infranetin sijasta puhutaan nyt Ipspherestä. On paljon verkkoliikennettä, jolla on erilaiset ARI KARKIMO vaatimukset yhteyksien suhteen. Sähköposti on yksi helpoimmista, puheliikenne vaatii enemmän ja esimerkiksi telelääketiede edellyttää sekä erittäin nopeita että luotettavia yhteyksiä. Nyt niitä välitetään eri verkkojen kautta, Lauritzen kuvailee. Infranet / Ipspherestä on tarkoitus tulla tcp/ipverkko, joka kattaa koko skaalan päästä päähän. Lauritzenin mukaan tekniikka on jo valmiina, kyse on lähinnä standardeista sopimisesta. Ensimmäinen operaattorien välinen infranet-tason yhteys on jo käytössä Aasiassa, hän toivoo, että ensimmäiset pohjoiseurooppalaiset yhteydet ovat käytössä vuoden sisällä. TK Lenovo aloitti Suomessa Lenovo Finlandia johtavan Jukka Mäntylän mukaan ensimmäisenä tavoitteena on säilyttää vanhat IBMasiakkaat. Internetistä tulee yksi uuden verkon palvelu, ilman roskapostia ja viruksia. Se voi olla joko ilmainen tai edullinen. Parempaa palvelutasoa saa maksamalla siitä, Bjarne Lauritzen kuvailee. IBM:n pc-organisaation muutos Lenovoksi on edennyt päätepisteeseensä. Ennen vuodenvaihdetta julkistettu kauppa varmistui lopullisesti toukokuun alussa, ja muutosprosessin päätteeksi IBM:n pc-puoli on meillä Lenovo Finland elokuun alusta lähtien. Ensimmäiseksi Lenovo-julkistukseksi täällä ehtivät Thinkpad X41 Tablet -taulumikrot. Taulumikrojen Suomen myynti alkaa elokuussa. Tämä kuukausi on uuden taipaleen alku Suomen Lenovolle, sillä sen alussa IBM:n pc-yksikön kolmisenkymmentä työntekijää muuttui lenovolaisiksi. Muutos ei ole suuri. Käytämme edelleen hyväksi IBM:n palveluita, työhuoneetkin ovat entiset, IBM:n pc-yksikön johdosta Lenovon peräsimeen siirtynyt Jukka Mäntylä sanoo. Hänen mukaansa ensimmäisenä tavoitteena on pitää entiset asiakkaat, sen jälkeen katse kääntyy horisonttiin ja kasvuun. Lenovo ehti kesällä julkistaa Thinkcentre-pöytäkoneista uusia tuplaydinprosessorisia malleja, joiden toimitukset alkavat Suomessakin piakkoin. Kiinalainen Lenovo on etenkin kotiseuduillaan vahva kuluttajamikrojen toimittaja, joten tuota sukua olevia tuotteitakin nähdään jossakin vaiheessa täällä. Lenovo toi Thinkpad-taulumikrot Suomen markkinoille ensimmäisenä uutena tuoteperheenään. Malliston laitteisiin on yhdistetty kynäohjattavien ja täysikokoisella näppäimistöllä varustettujen ultrakevyiden kannettavien keskeiset ominaisuudet. Tabletin tekninen perusta on Thinkpad X41 -kevytkannettavamme kaltainen. Se sisältää Intelin Centrino-määritysten mukaisesti virtaa säästävän suorittimen sekä integroidut langattomat verkkoyhteydet. Sisäinen turvapiiri sekä useissa malleissa oleva sormenjälkitunnistin lisäävät tietoturvaa. Tehoakulla varustettujen mallien tuottavuutta parantaa taulumikroille pitkä noin kuuden tunnin käyttöaika, tuotepäällikkö Timo Tynkkynen kertoo. TK Ari Karkimo ajankohtaista Novellilta raju isku SCO:lle Jo kaksi ja puoli vuotta raivonnut SCO-yhtiön taistelu Linuxin ja unixin väitetyistä tekijänoikeusrikkomuksista on saanut merkittävän käänteen. Unix-tekijänoikeudet SCO:lle myynyt Novell sanoo nyt, ettei SCO Groupilla ole itse asiassa mitään oikeuksia edes unixin lähdekoodiin, saati sitten Linuxiin, ja vaatii yhtiöltä jättikorvauksia olemattomien oikeuksien kauppaamisesta. Jos SCO:n alkuperäisten unix-oikeuksien omistuksesta havaittaisiin epäselvyyksiä, voisi se pudottaa pohjan kaikilta kopiointisyytöksiltä ja oikeusjutuilta. Mac mineihin lisää muistia ja hintaa Apple on kesällä julkistanut uudistuneen Mac mini -mallistonsa. Tarjolla on kolme eri mallia, joissa kaikissa on nyt vakiona 512 Mt keskusmuistia. Mac minien prosessorinopeuksina ovat mallista riippuen 1,25 Ghz ja 1,42 Ghz, kolmas malli pitää sisällään nopeamman prosessorin lisäksi Superdriven, jolla voi polttaa dvd-levyjä. Molemmissa nopeammissa malleissa on valmiina bluetooth ja Airport-yhteydet. Uusien ominaisuuksien lisäksi minit saivat lisää hintaa. Mallisto alkaa nyt 549 eurosta. Kallasvuo Nokian johtoon Nokian uudeksi toimitusjohtajaksi on nimitetty lokakuusta alkaen yhtiön Mobile Phones -toimialaryhmän vetäjä Olli-Pekka Kallasvuo. Kallasvuon vastuualueen kerrotaan laajenevan edelleen ensi kesäkuussa Jorma Ollilan jättäessä pääjohtajan tehtävät. Ollila sanoo, että Olli-Pekka Kallasvuo jatkaa myöhemmin Nokian ykkösmiehenä. Haluan tehdä töitä yhdessä tiimimme kanssa ja auttaa Nokiaa muokkaamaan tulevaisuuden matkaviestintää näinä alamme kannalta merkittävinä aikoina, Kallasvuo linjaa työsarkaansa. elokuu 2005 TIETOKONE 13\n8 ajankohtaista Teknologiateollisuus porskuttaa Teknologiayrityksien uutisia Suomessa ovat viime aikoina hallinneet irtisanomiset, tuotannon siirto ulkomaille ja muut synkät asiat. Teknologiateollisuus ry:n tuoreen katsauksen mukaan alan yrityksillä menee Suomessa kuitenkin hyvin, tuotanto on kasvussa, ja työpaikkojakin on saman verran kuin edellisvuonna. Henkilöstöä alan yrityksissä on nyt kaikkiaan runsaat Maailmantalouden kasvu keskittyy kuitenkin Aasiaan, joten haasteita riittää. Autoissakin tietoturva-aukkoja Tietoturvayhtiö F-Securelta kerrotaan, että internetissä levitetään Linux-ohjelmaa, joka mahdollistaa autojen salakuuntelun ja jopa niiden kaiuttimiin puhumisen pelkän sylimikron ja antennin avulla. Ohjelma pyrkii ottamaan yhteyden autoissa nopeasti yleistyviin hands-free-laitteisiin, jotka kytkeytyvät ajajan matkapuhelimeen langattoman bluetooth-yhteyden avulla. Hyökkäys perustuu siihen, että useat autovalmistajat käyttävät aina samaa helppoa salasanaa yhteyden muodostumiseen tarvittavaan turvakoodiin. Latvia aloitti Baltian 3g-kauden Baltian ensimmäinen kolmannen sukupolven matkapuhelinverkko on avautumassa Latviassa. Nokia toimittaa Latvia Mobile Telephonelle ensin maan pääkaupunkiin Riikaan umts-verkon, jota laajennetaan vuoden 2006 alussa. Naapurimaassa Virossa ensimmäisten 3g-verkkojen odotetaan avautuvan mahdollisesti vasta vuonna 2010, mutta virolaiset ovat innostuneet sitäkin enemmän langattomista lähiverkoista. Maassa on tällä hetkellä jo yli 550 wlan-pistettä, joista suurin osa on Tallinnassa ja maksutta kenen tahansa käytettävissä. Dell haluaa palvelutkin suoramyyntiin TERO LEHTO MONACO Tietotekniikan suoramyyjä Dell tunnetaan aggressiivisesta hinnoittelustaan tietokoneissa ja oheislaitteissa. Katteiden pienentyessä ja kilpailun kiristyessä yhtiö laajentaa suoramyyntiä palveluihin. Dellin tulostin osaa palvella käyttäjää kertomalla, kun muste on vetelee viimeisiään, ja uuden musteen voi tilata ajoissa verkosta ohjelman kautta. Dell kertoi ottaneensa tuotannossaan huomion EU:n rohs-direktiivin, joka edellyttää haitallisten aineiden käytön vähentämistä elektroniikkalaitteissa heinäkuuhun 2006 mennessä. Monet valmistajat ovat yritysasiakkaiden vaatimuksiin vastatakseen uudistamassa koneitaan jo tässä vaiheessa. EU:n määräykset muuttuivat jo tänä kesänä käytöstä poistettavien koneiden osalta, kun uusi direktiivi edellyttää valmistajilta käytettyjen koneiden ja oheislaitteiden vastaanottoa. Yritysten työasematuotteiden johtaja Sam Burd sanoi, että yritykset ovat jo perehtyneet tietotekniikkalaitteiden kierrätysmahdollisuuksiin, mutta harmitteli Opera ei pelkää Nokian uutta selainta TERO LEHTO Dellin työasematuotteiden johtajan Sam Burdin mukaan yritysasiakkaat ovat aktiivisesti vaatineet EU:n rohs-direktiivin ehtojen täyttämistä jo etukäteen. etteivät kuluttajat vielä ole olleet kovin kiinnostuneita palveluista. Burd sanoi, että pöytätyöasemat ovat edelleen Dellin suurin liiketoiminta-alue, vaikka kannettavien koneiden ja oheislaitteiden myynti kasvaakin nopeammin. Hän painotti, että pöytäkoneet ovat asiakkaille edullisia käyttää ja ylläpitää. Vaihtovälikin on yleensä useita kuukausia pidempi kuin kannettavilla. Dellin uusimmat työasemat Optiplex GX520 ja GX620 tuovat yritystason työasemiin uusia ominaisuuksia, kuten Intelin kahden ytimen 64-bittiset suorittimet, hiljaisemman käyntiäänen, monet komponenttihuollot ilman työkalujen tarvetta TK sekä btx-kotelon. Operan pr-päällikkö Eskil Sivertsen uskoo, että Operan vahvuus on saman selaimen kehittäminen niin mobiililaitteille, tietokoneille kuin kodin tv-päätteillekin. Nokia on kertonut käyttävänsä jatkossa Applen kanssa kehittämäänsä avoimen lähdekoodin selainta. Myös Symbian-puhelimille selaimia kehittävä norjalainen Opera Software uskoo silti saavansa omansa uusien puhelinten mukaan kakkosselaimeksi. Opera Softwaren pr-päällikkö Eskil Sivertsen muistuttaa, että Nokia on tähänkin asti käyttänyt useita selaimia puhelimissaan. Pari vuotta sitten Opera ilmoitti tavoitteekseen saada selaimensa jokaiselle älypuhelinalustalle ykkösselaimeksi. Strategia ei ole epäonnistunut tai muuttunut. Kehitys on ollut hitaampaa kuin odotimme, mutta meillä on ainakin miljoona käyttäjää, Sivertsen tulkitsee. Opera on saanut selaimensa oletusvaihtoehdoksi vain Symbian-pohjaiselle UIQ-alustalle. Nyt kasvua haetaankin Opera Platform -ohjelmistosta, joka tarjoaa operaattoreille käyttöjärjestelmä- ja laitevalmistajariippumattoman tavan toteuttaa puhelimeen palvelut ja valikot. Selain on konkreettisin 3g-palvelu tällä hetkellä, ja Opera Plaformilla palvelut saadaan pystyyn edullisemmin ja nopeammin. Avaintekijöitä ovat css-tyylimääritykset ja xhtml-sivut, Sivertsen sanoo. Sivertsen myöntää, että yhtiö muutti vastahakoista suhtautumistaan selaimen tekemiseen Windows Mobile -käyttöjärjestelmälle, koska asiakkailta ja operaattoreilta tuli sille paljon kysyntää. Ihmiset ovat olleet tyytymättömiä ovat Pocket Internet Exploreriin ja haluaisivat Operan tilalle, Sivertsen sanoo. Myös operaattorit ovat olleet kiinnostuneita css- ja xhtml-pohjaisesta kehityksestä. Meillä on projekteja ja pilotteja France Telecomin, Orangen ja Norjan Telenorin kanssa. Opera 8.0:n uusi tekniikka on extensible rendering architecture (era), joka lupaa sovittaa kaikenkokoiset sivut erikokoisiin näyttöihin. Mitään vastaavaa ei Sivertsenin mukaan ole Nokialla. Tulevaisuudessa selaimen pitää dynaamisesti toimia erikokoisilla näytöillä ja käyttöliittymillä, Sivertsen vakuuttaa. TK Tero Lehto Tero Lehto 14 TIETOKONE elokuu 2005\n9 Intel odottaa paljon Apple-yhteistyöltä ARI KARKIMO Nvidia löi uuden kortin pöytään KARI HAAKANA PARIISI Intelin Alan Crouch kiittelee vuolaasti Applen edistyksellisyyttä. Applen päätös siirtyä käyttämään Intelin prosessoreita oli rajoja rikkova tempaus, jota takavuosina olisi pidetty likimain pyhäinhäväistyksenä. Yhteistyön hedelmiä odotellaan vielä kauppoihin, mutta toiveet ovat jo korkealla myös Intelillä kehitystyötä tekevien parissa. On innostavaa, kun kaksi innovatiivista yhtiötä ryhtyy yhteistyöhön, Suomessa kesällä pistäytynyt Alan Crouch iloitsee. Crouch johtaa Intelin viestintäteknologialaboratoriota. Apple on todellinen innovoija alalla, sillä on erityisesti käyttöjärjestelmien ja käyttöliittymien suunnittelusta vankkaa osaamista, josta uskomme hyötyvämme. Verraton yhdistelmä, hän myhäilee. Uusien Intel-Macien aikataulusta hän ei hiisku: Tarkkaa julkaisupäivää ei ole tiedossa, mutta ne saatetaan mahdollisimman nopeasti tuotantoon. En voisikaan kertoa mitään Applen julkaisuaikataulusta, mutta varmasti ostan oman Intel-Macin, hän lupaa. Crouch selvitti vierailunsa yhteydessä Intelin tutkimustoiminnan lähtökohtia ja suuntaviivoja. Yhtiö on parhaiten tunnettu prosessoreistaan, joiden kehittelyssä Crouch kuvailee rajoja puskettavan entistä kauemmas. Moniydinohjelmointi tarjoa suuria mahdollisuuksia. Haasteista pitää mainita lämmönhallinta, jonka kanssa tehdään töitä jatkuvasti. Mobiililaitteiden puolella hän uskoo wimaxin olevan seuraava iso juttu. Olemme erittäin innostuneita sen vaikutuksesta langattomaan viestintään. Toinen langaton tekniikka, uwb, puolestaan auttaa meitä tarjoamaan hyviä ratkaisuja kodin viihdelaitteiden liittämiseen. Yritystuotteissa Crouch mainitsee tutkimustyön punaisiksi langoiksi hallittavuuden, verkkoturvan ja autonomiset järjestelmät. Niillä tarkoitetaan esimerkiksi järjestelmiä, jotka havaitsevat itse hyökkäykset ja ryhtyvät omin päin tarvittaviin TK toimiin. Luna on Nvidian uuden Geforce 7800 gtx -näytönohjainpiirin maskottihahmo. Grafiikkapiirivalmistaja Nvidia julkisti kesällä uuden näytönohjainsirunsa. Geforce 7800 nx on ensimmäinen tuote Geforce sarjassa. Valmistajan mukaan kyseessä ei ole vanhan näytönohjaintekniikan päivitys, vaan kokonaan uusitun arkkitehtuurin varaan tehty tuote. Lähinnä himopelaajille suunnatun uutuuden suorituskyvyn kerrotaan olevan kaksinkertainen edelliseen Geforce-tuotteeseen verrattuna. Ainakin numerot puhuvat tehonlisäyksen puolesta: 430 megahertzin kellotaajuudella toimiva prosessori on koottu yli 300 miljoonasta transistorista. Transistoreja on siis 80 miljoonaa kappaletta enemmän kuin yhtiön aiemmassa huippumallissa, Geforce 6800 Ultrassa. Suuresta transistorimäärästään huolimatta sirun virrankulutus on puolet pienempi kuin 6800 Ultrassa. Uusi kortti tukee Nvidian sli-tekniikkaa, joka mahdollistaa kahden ohjaimen käyttämisen rinnakkain. Kahden ohjaimen avulla on Nvidian edustajien mukaan mahdollista ajaa pelejä jopa 2560x1600-resoluutiolla ja nelinkertaisella reunanpehmennyksellä. Uudistetun tekniikan saavutuksia havainnollistettiin sirun Euroopan-julkistuksessa demoanimaatiolla, jossa seikkaili Lunaksi ristitty naishahmo. Miesvoittoisen näytönohjainyleisön mieltymysten mukaan muotoiltu Luna sai osoittaa, mitä käytännössä tarkoittavat grafiikkapiirin dynaaminen valaistus, edeltäjäänsä verrattuna kaksinkertainen varjostusteho ja uusittu Purevideo-videokuvankäsittely. Poiketen monista aiemmista julkistuksista Nvidia julisti myös sirun ja siihen perustuvien näytönohjainkorttien olevan välittömästi saatavilla. Siruun perustuvia kortteja toimittavat muun muassa Asus, Leadtek, Gainward ja PNY. Uutuuskorttein hinnat liikkuvat 550 ja 600 euron välillä. TK Ari Karkimo ajankohtaista UUTISHUONEESTA KARI HAAKANA Aina kannattaa lätkiä Tietotekniikkamessujen ja varsinkin it-yhtiöiden omien vuotuisten tapahtumien avauspuheenvuoroissa toistuu vuodesta toiseen sama vakioelementti: kilpailijoiden tölviminen. Elementtiä voi täsmentää: mitä suurempi ja amerikkalaisempi yhtiö on, sitä varmempaa ja teräväsanaisempaa keynote-kettuilu on. Lisäksi länsiranikolla tunnutaan olevan teräväkielisempiä kuin mantereen itäreunalla. Kaava toistui myös tämän vuoden Microsoftin Teched-tapahtumassa. Microsoftin (iso, amerikkalainen, länsirannikolta) toimitusjohtaja Steve Ballmer (iso, amerikkalainen, länsirannikolta) latasi vanhasta muistista menemään niin Linuxia (pieni, Suomesta, etelärannikolta), Oraclea (iso, amerikkalainen, länsirannikolta) kuin IBM:ääkin (iso, periamerikkalainen, itärannikolta) kohti. Suomalaisen korvaan tällainen särähtää. Meillä on täällä tapana hoitaa omat asiat jämptisti, naapurit tekevät sitten mitä tekevät ja puhuvat itse omasta puolestaan. Suomessa ei harrasteta eikä siedetä amerikkalaisille tyypillistä vertailevaa mainontaakaan. Keynote-kuittailu on tympeää ja sitäkin tympeämpää se on, koska se on pelkästään showta. Techedissä Steve Ballmer tökki IBM:ää, jonka osittain omistaman Lenovon X41-taulumikroa hän juuri aiemmin samalla lavalla kehui. Oraclelle annettiin isän kädestä, vaikka tietokantajätti oli yksi Teched-tapahtuman sponsoreista. Näiden molempien ja muiden aiemmissa puheissa tölväistyjen yritysten kanssa Microsoft tekee kiltisti yhteistyötä lukemattomissa asiakasprojekteissa. Mutta kilpailijat ovat ilmeisesti hieman kuin pikkuveljiä, aina kannattaa muksauttaa, kun tilaisuus tarjoutuu. Mutta sillä tavalla veljellisesti, ettei jää mustelmia. TK elokuu 2005 TIETOKONE 15\n10 LAAJAKAISTASEURANTA TERO LEHTO Kahdeksan megabittiä halpenee Kiinteiden liittymien lähtötaso eli kilobitin laajakaistat ovat jäämässä pian historiaan, sillä useimmat operaattorit ovat tiedottaneet nostavansa näiden asiakkaiden nopeudet seuraaviin nopeusluokkiin. Myös megabittin ja kahden megabitin liittymät ovat monilla operaattoreilla saaneet lisävauhtia. Koska operaattorit nostavat mieluummin nopeuksia ja pitävät kuukausimaksun ennallaan kuin laskevat halvimpia hintoja, on perusliittymän hintana pysynyt useimmilla 19,90 euroa. Epäilemättä tästäkin mennään vielä alaspäin, mutta kilpailu painottuu nopeampiin liittymiin. Adsl-liittymien dynaamisin nopeusluokka vaikuttaa olevan kahdeksan megabittiä sisäänpäin, jonka hinta on tippunut osalla operaattoreista jopa 10 euroa parin kuukauden välein. Operaattorit ovat myös kesällä mainostaneet aggressiivisesti näitä liittymiä kampanjoilla. Uusi hintakisakierros käynnissä Saunalahti ilmoitti syksyn ensimmäisistä hintojen laskuista jo elokuun alussa, joten se on tässä kuussa edullisin adsl-yhteyksien tarjoaja useimmissa nopeusluokissa. Kilpailijoista Elisa on jo kertonut laskevansa seuraavan kerran LABS euroa 2 MBPS -LIITTYMIEN HINNAT ELOKUUSSA , , DNA 2M Elisa 2M Go Home 2M euroa HTV Welho 2M 16 TIETOKONE elokuu hintoja syyskuun alussa. Yhtiö myös laajentaa omaa runkoverkkoaan, joten yhä useampi asiakas siirtyy edullisempien liittymien saatavuusalueelle. Nopeuskilpailussa kaapeliliittymät näyttävät jäävän kehityksestä jälkeen. Esimerkiksi HTV:n nopein liittymä on tällä hetkellä kuusi megabittiä, kuin taas lähes kaikki adsl-liittymien tarjoajat ovat jo ottaneet kahdeksan megabitin liittymät valikoimiinsa. Kesällä Finnet lanseerasi myös pääkaupunkiseudulle 12 ja 24 megabitin adsl2plus-liittymät. Kytkentämaksuista kinaa Telealaa Suomessa valvova Viestintävirasto epäilee, että laajakaistaliittymien kilpailua 8 MBPS -LIITTYMIEN HINNAT ELOKUUSSA LABS , , Maxinetti 2M DNA 8M Elisa 8M Go Home 8M Maxinetti 8M 47 Netsonic 2M Saunalahti 8M 36 Saunalahti 2M Telia-Sonera 8M 43,9 Telia-Sonera 2M vaikeuttavat osassa maassa paikallisten operaattoreiden kilpailijoiltaan perimät kytkentämaksut, jotka nostavat uusien liittymien tai vanhojen liittymien siirtämisen kustannuksia. Esimerkiksi Lahden seudulla toimiva Päijät-Hämeen Puhelin on saanut virastolta ukaasin hin- noitella kytkennät kustannuksia vastaavasti. Asian selvittely oli edelleen kesken, sillä operaattorin valituksen perusteella. Kouvolan hallinto-oikeus keskeytti päätöksen täytäntöönpanon, kunnes se ehtii punnita Viestintäviraston ohjeistuksen oikeutuksen. TK Laajakaistaliittymien hintakehitys 3 8/2005 maaliskuu huhtikuu toukokuu kesäkuu elokuu DNA Finland (Finnet), pk-seutu 256k/256k 19,9 19,9 19,9 19,9 512k/512k 23,9 23,9 23,9 23,9 1M/512k M/512k M/1M M/1M 55 24M/1M 69 Elisa ADSL 256k/256k 19,9 19,9 19,9 19,9 19,9 512k/512k 24,9 24,9 24,9 24,9 24,9 1M/512k M/512k M/512k 8M/1M Go Home (ent. MTV3 Laajakaista) 256k/256k 19,9 19,9 19,9 19,9 19,9 512k/512k 23,9 23,9 23,9 23,9 23,9 2M/512k 41,9 41,9 41,9 41,9 41,9 8M/1M HTV Welho 275k/100k 19,9 19,9 19,9 19,9 19,9 525k/200k M/300k M/400k M/500k M/400k 46 6M/500k Maxinetti Multi Lite 512k/512k 31,9 31,9 2M/512k 44,8 44,8 44,8 44,8 8M/1M 56,9 56,9 56,9 56,9 Netsonic Prolink+A18 ADSL 1M/512k M/512k M/640k * M/1M Saunalahti ADSL (Saunaverkko, pk-seutu) 256k/256k 19,5 19,5 19,5 19,5 17,9 512k/512k ,5 768k/768k M/768k M/1M 24 2M/768k M/1M 36 8M/1M (full-rate) M/1M (adsl2 full-rate) Telia-Sonera ADSL 256k/256k 19,9 19,9 19,9 19,9 19,9 512k/512k 23,9 23,9 23,9 23,9 23,9 1M/512k ,9 2M/512k ,9 8M/1M ,9 Telia-Sonera Kaapeli-tv 256k/256k 19,9 19,9 19,9 300k/256k 19,9 19,9 512k/256k k/256k M/256k M/256k M/512k M/1M Pääkaupunkiseudulla 512 kilobitin laajakaistayhteyteen pääsee kiinni noin 25 euron kuukausimaksulla. Taulukossa ei ole huomioitu mahdollisia avaus-, asennus- ja laitekustannuksia.\n11 MESSUT Macworld Expo 2005 Mac-messut ilman Applea Applen ensimmäisten Intelprosessoria käyttävien koneiden pitäisi tulla myyntiin ensi vuonna. Bostonin Macworldissa aikatauluun ei saatu uutta valaistusta, koska Apple ei osallistunut tapahtumaan. TEKSTI JA KUVAT: PEKKA HELOS BOSTON Vuosia sitten Mac-alan suurtapahtumat olivat elokuun messut Bostonissa ja tammikuun Macworld Expo San Franciscossa. Kesätapahtuma pistäytyi New Yorkissa ja palasi viime vuonna Bostoniin. Apple sanoi tilaisuuden järjestäjälle, että paluu Bostoniin sopii, mutta Apple ei sinne tule. Eikä tullut. Aikaisemmin tapahtuma oli niin laaja, että sukkulabussi kuljetti väkeä Bayside Expon ja World Trade Centerin välillä. Viime vuonna messut olivat enää ison hallin nurkassa, tänä vuonna oli sentään oikean kokoinen tila Hynes-näyttelykeskuksessa hyvässä paikassa Copley Squaren lähellä. Jobs olisi voinut hymyillä Tänä vuonna Applen pääjohtaja Steve Jobs olisi voinut esitellä talouslukuja hymyillen. Yhtiön toisen vuosineljänneksen liikevaihto nousi viime vuodesta peräti 75 % ja voittokin kasvoi selvästi. Apple on pieni yritys Microsoftiin tai IBM:ään verrattuna, mutta se toimitti vuosineljänneksen aikana 1,1 miljoonaa tietokonetta ja hämmästyttävät kuusi miljoonaa Ipod-soitinta. Niiden myynnin kasvu oli 616 % ja tietokoneidenkin 35 %. Applen musiikkimyynnin menestys on murskaava. Yli 80 % laillisesta ja maksullisesta musiikin imuroinnista tehdään Applen Itunes-ohjelmalla ensin tietokoneelle ja sitten usein Ipod-soittimeen. Ei ihme, että Apple mainostaa Maccia koneena, jonka takana on Ipodin tekijä. Ennen oli toisin päin. Intel-julkistuksen odotettiin laskevan nykyisten Macintoshtiekoneiden myyntiä, mutta ainakaan vielä sellaista ei ole tapahtunut. Vaikka tietokoneidenmyynti putoaisi uusien mallien tulon alla, Applella ei ole taloudellisia ongelmia. Yritys on velaton ja rahaa takataskussa on paljon. Intel-Mac puhuttaa Vaikka messut ovat pienet, eikä kävijöitäkään ollut vanhaan malliin, paikalle tulivat Yhdysvaltojen tärkeimmät Mac-virtuoosit. Yksi heistä on Bob Dr Mac LeVitus. Hän on kirjoittanut tietotekniikasta 18 vuoden ajan alan lehtiin ja julkaissut Bob LeVitus, eli Dr. Mac, uskoo tulevien Maccien kasvattavan Applen markkinaosuutta selvästi. myös 49 kirjaa. Hän on seurannut Applen kehitystä alusta lähtien. Intel-Maccien tulo oli jonkinlainen yllätys. Kun Applen markkinaosuus on vain muutama prosentti, ei prosessorikehitys pysy näillä määrillä samalla tasolla kuin Intel-puolella. Applen Tiikeri-käyttöjärjestelmä (OS X 10.4) on loistava, ja sitä ovat kiitelleet myös pc-lehdet ja muut asiantuntijat. Sen saaminen Intel-prosessorilliseen koneeseen tulee olemaan iso asia, LeVitus arvioi. Luulen, että Macit saa toimimaan jollakin Windows-versiolla joko suoraan tai ainakin emuloimalla. Se helpottaa siirtymistä pc:stä Macciin. Monet miettivät siirtoa, mutta epäröivät, koska konetyypin vaihto on aina iso työ. Jos samassa koneessa toimii Windows ja sen ohjelmat sekä Ei ihan vielä... OS X, siirron voi tehdä pehmeämmin. LeVitus uskoo Applen markkinaosuuden nousevan selvästi nykyisestä noin kolmesta prosentista. Ei kai juuri kukaan sentään usko, että se nousisi edes kymmeneen prosenttiin muutamassa vuodessa. Apple ei varmaankaan tee kaikkein halvimpia koneita, vaan keskusyksiköt ovat ehkä euroa kalliimpia kuin halvimmat pc-mallit. Vastaavasti niissä on tarjolla jotain sellaista, mitä halvimmissa malleissa ei ole. Luulen, että tammikuun Macword Expossa uutta Maccia päästään kokeilemaan, ja ensimmäiset tulevat myyntiin ensi kevään aikana, LeVitus veikkaa. Musiikkia ja koulusta Macword Expo ei enää vuosiin ollut pelkkä näyttely, vaan siellä on aina erilaisia maksullisia ja maksuttomia kursseja. Tämän vuoden teemana oli musiikki, sitä pääsi kokeilemaan ja harjoittelemaan eri puolilla. Yhteistyökumppanina on oli muun muassa Berklee College, joka on ainakin Yhdysvaltojen suurin musiikkiin painottunut college. Koulutuksen erikoisuus on nykyisin se, että osallistujat tuovat omat kannettavat Maccinsa mukanaan. Kaikissa nykyisissä Applen kannettavissa on langattoman yhteyden tarjoava Airport-kortti. TK elokuu 2005 TIETOKONE 17\n12 VAIKUTTAJA TEKSTI: ANTTI J. LAGUS KUVAT: TIMO SIMPANEN Leena Honka Yhtenäisyyden edistäjä Keväällä valtion it-johtajaksi nimitetyllä Leena Hongalla on mittava työmaa. Hän johtaa valtion tietohallinnon yhtenäistämishanketta, jolla tavoitellaan tehokkuutta niin tietohallintoon kuin koko valtionhallintoonkin. Työnsä ensimmäisinä kuukausina Honka on tutustunut eri hallinnonalojen tietohallintoon. Alkuvuodesta on toteutettu myös valtion tietohallinnon ohjausta ja organisointia viime vuonna selvittäneen työryhmän toimenpide-ehdotuksia ja aloitettu it-toiminnan konsernimaisen johtamismallin käyttöönotto. Myös it-johtoryhmä on käynnistynyt. Valtion tietohallintojohtajaksi Honka tuli Tullin tietohallintojohtajan paikalta. Hän sanoo työn vastanneen paljolti sitä, mitä oli kuvitellutkin. Ennen Tullia Honka on toiminut koko työuransa Outokummun tieto- ja taloushallinnon tehtävissä, viimeksi konsernin tietohallintojohtajana. Tulli oli hyvä paikka tulla tänne valtionhallintoon. Tulen yrityspuolelta ja tulli on operatiivista toimintaa, jota johdetaan kuten yritystä. On ollut mukava havaita, että kaikesta siitä, mitä olen tehnyt, on hyötyä uudessa työssä, Honka sanoo. KUKA? Leena Honka Ikä 55 vuotta Perhe naimisissa, aikuinen tytär Koulutus 1976, kauppat. maist., Helsinki (systeemit, laskentatoimi) Työura 2005 valtiovarainministeriö, valtion IT-johtaja Tullilaitos, tietohallintojohtaja Outokumpu Oyj, konsernin tietohallintojohtaja Outokumpu Oyj, rahoitusyksikkö, apulaisjohtaja taloushallinto Outokumpu Oyj, (konserni), apulaisjohtaja taloussuunnittelu Outokumpu Copper Oy, tietojärjestelmäpäällikkö Outokumpu Oy, järjestelmäkehityspäällikkö Outokumpu Oy, pääsuunnittelija Harrastukset golf, kesämökki, kirjallisuus 129 yksikköä, työntekijää Valtiolla on 129 virastoa ja yksikköä, jotka ovat kaikki varsin itsenäisiä. Tietohallintoa onkin tarpeen yhtenäistää. Viime vuonna raporttinsa jättänyt työryhmä näki useita perusteita valtion it-toiminnan uudistamiseen. Raportin mukaan it-toiminnan on tuettava paremmin hallinnon palveluiden kehittämistä kansalaisille, yrityksille ja virkamiehille. Palveluita on pystyttävä tarjoamaan asiakaslähtöisesti, kustannustehokkaasti ja hallinnon rajat ylittävällä yhteistyöllä. Samanaikaisesti valtion it-toiminnan kustannustehokkuutta tulee parantaa. Useat hallinnon tietojärjestelmät ovat vanhentumassa ja niiden ylläpito on nykyisellään kallista. Arkkitehtuureja, tietojärjestelmiä ja palveluita yhdenmukaistamalla on 18 TIETOKONE elokuu 2005\n13 LEENA HONKA Aluksi pieniä yhteispalveluita Koska monien suurten hankkeiden toteuttaminen kestää vuosikausia, it-työryhmä on hakenut ensin pienempimuotoisia it-palveluita, joista siirtyminen voitaisiin aloittaa. Syksyllä aloitetaan myös tietohallintastrategian laatiminen, jota voidaan hyödyntää toimintasuunnitelman tekemisessä. Se on tavallaan oikeusturvaa meille ja hallinnonaloille, kun tiedämme, mitä teemme seuraavina vuosina, Honka sanoo. Konsernimaisella ohjauksella pyritään parantamaan valtionhallinnon tietohallinnon tehokkuutta ja koko valtionhallinnon tuottavuutta ja kehittämistä. Toinen näkökulma asiaan on siinä, että suurten ikäluokkien eläkepoistuman myötä henkilöstö vähenee melkoisesti. Muumahdollisuus saavuttaa kustannussäästöjä mittakaavaetujen, hankinnan ja osaamisen keskittämisen kautta. Valtion tietohallinnossa on noin neljä tuhatta henkeä ja it-menot olivat viime vuonna 588 miljoonaa euroa. Suurelta vaikuttava summa asettuu mittasuhteisiinsa, kun muistaa, että valtiolla työskentelee yli henkilöä, joista suuri osa tekee tietointensiivistä työtä. Ei mahtikäskyllä vaan yhteistyöllä Mielestäni valtion tietohallinnossa on tehty hyvää työtä ja on toteutettu erilaisia hyviä ratkaisuja, mutta kaikki on toiminut tosi hajautetusti. Nyt ollaan uudessa tilanteessa, jossa haetaan sitä, että hallinnon ja tuottavuuden kehittämistä pitää tukea it-toiminnan avulla, Honka sanoo Kustannussäästöjä ei saa aikaan, jos ei ensin investoi. Käytännössä puhutaan itjärjestelmien, -menetelmien ja -teknologioiden yhtenäistämisestä kuten yrityksissäkin. Tämä on myös hyvä keino parantaa kansalaispalveluita. Kansalaiset saavat paremmin tietoa eri hallinnonaloista, kun järjestelmät on yhtenäistetty. Ykkösasiana on yhtenäistäminen ja kakkoskohtana konsernimainen ohjaus. Myös se tarkoittaa yhteisten järjestelmien rakentamista. Teemme koko valtionhallintoa koskevia järjestelmiä, toimialojen sisäisiin järjestelmiin emme hyppää. Esimerkiksi verohallinto vastaa edelleenkin verojärjestelmistä ja Tulli tuonti- ja vientijärjestelmistään, Honka sanoo. Honka tietää, että tällainen yhtenäistäminen ei mahtikäskyillä onnistu vaan siihen tarvitaan yhteistyötä. Tietojärjestelmien yhteentoimivuutta Paperista kukan taitellut Leena Honka toimii valtion it:n ylipuutarhurina. aiotaan kehittää integroimalla tietojärjestelmiä ja sanomaliikennejärjestelmiä. Pelkkä järjestelmäintegrointi ei kuitenkaan riitä vaan myös tietosisältöjen pitää olla yhtenäistetty. Tähän pitää panostaa aika paljon, Honka miettii. Yhtenäistettävien järjestelmien listalla ovat muun muassa taloushallinto, asianhallinta, sähköiset arkistot ja raportointijärjestelmät. Kymmenien tuhansien ihmisten ja kymmenien hallinnonalojen järjestelmien yhtenäistäminen vie aikansa. Hongan mukaan yksiköille annetaan riittävästi siirtymäaikaa liittyä uuteen malliin. tokset pitää Hongan mukaan suunnitella nyt, jos it-toimintaa halutaan tehostaa. Peruspalveluissakin on paljon yhtenäistettävää ja esimerkiksi tietoliikennettä, työasemia ja palvelimia on joillakin hallinnon aloilla jo yhtenäistetty. Myös helpdesk- ja lähitukiasioiden yhteisiä palvelumahdollisuuksia selvitetään. Toiminta tehostuu myös sähköisiä palveluita kehittämällä. Toisaalta kansalaisten ja yritysten palvelu paranee ja toisaalta toiminta tehostuu hallinnossa. Uusi sukupolvi, joka on syntynyt kännykkä kourassa ja kuljettaa kannettavaa repussa, vaatii jo palveluita netin kautta. Kun kansalaisille rakennetaan sähköisiä palveluita netin kautta käytettäviksi, tarvitaan tietojen yhteentoimivuutta ja mahdollisuutta yhdistää tietoja yhteen paikkaan, Honka sanoo. Mutta riittävätkö rahat it-toiminnan kehittämiseen maassa, jossa rataverkko ja tieverkko rapistuvat? Valtion tietohallinnossa on tehty loistavia ratkaisuja. Suomessa perusrekisterit ovat hyvässä kunnossa niin ajoneuvoista, kiinteistöistä kuin ihmisistä. Suomessa voidaan tehdä väestölaskenta nappia painamalla eikä niin kuin Kiinassa kymmenen vuoden välein. Yhtenäistäminen ja yhteisten järjestelmien rakentaminen toimii niin, että järjestelmät saadaan halvemmalla, aivan kuten konserneissa. Yli jäävä raha voidaan sijoittaa muuhun hallintoon. Pitkällä tähtäimellä kustannustehokkuuden pitäisi parantua. Alkuvaiheessa täytyy olla realisti. Mitään kustannussäästöjä ei saa aikaan, jos ei ensin investoi. Kustannustehokkuus ei tarkoita sitä, että rahamäärä absoluuttisesti laskee vaan sitä, että sillä saadaan enemmän irti. Palvelutasot määritellään Valtion tietohallintoa ohjaa eri hallinnonalojen edustajista koostuva valtion it-johtoryhmä. Myös Honka kuuluu tähän ryhmään, jonka työrukkanen on it-toiminnan johtamisyksikkö. Yksikön keskeisiä toiminta-alueita ovat strategiasuunnittelu ja yhteistoiminnan koordinointi niin valtionhallinnon kuin muun julkishallinnon sisällä. Hallinnonalojen koordinointityöryhmässä puolestaan haetaan käytännön yhteistyökuvioita. Ryhmä myös valvoo, että yhteisesti tuotettujen palveluiden palvelutaso on tarpeiden mukainen. Vielä muotoaan hakeva valtion it-palvelut-yksikkö perustetaan loppuvuodesta. Sitten Honka näkee eväiden olevan valmiina, jotta kokonaisuutta voidaan alkaa rakentaa. Vapaa-aikanaan Honka pelaa ahkerasti golfia. Haastattelua edeltäneenä päivänäkin hän oli pelaamassa iltayhdeksään asti. Myös kesämökillä menee niin paljon aikaa kuin voi siellä olla. Golfilta ja mökkeilyltä jäävänä aikana Honka lukee. Erityisesti hän pitää dekkareista ja etenkin Simenonin klassista Maigret-kirjoista. Niistä on hänen mukaansa niin hyvin aistittavissa Pariisin rauhallinen elämän tempo. TK MIKÄ? Valtion it-toiminnan johtamisyksikkö toimii valtiovarainministeriössä. Yksikön tavoitteena on yhtenäistää valtion tietohallintoa, jossa työskentelee noin henkeä. elokuu 2005 TIETOKONE 19\n14 TULEVAISUUDEN SAMULI KOTILAINEN TIETOTEKNIIKKA 3d-näytöt tulevat Ensimmäiset tuotantomallit ovat tehneet kolmiulotteisista näytöistä todellisuutta vuosikymmenien odotuksen jälkeen. Kännykässäsi tai tietokoneessasi voi olla 3d-näyttö ennemmin kuin uskotkaan. olmiulotteisista näytöistä on Kunelmoitu jo vuosikymmeniä, ja monissa erikoissovelluksissa tarve tekniikalle on todellinen. Esimerkiksi lennonjohtajan työ helpottuisi, jos valvottavan ilma-alueen näkisi suoraan kolmiulotteisena tilana pisteiden ja korkeuslukemien sijaan. Lääketieteessä ja suunnittelutyössä kolmiulotteisuuden edut ovat ilmeiset, ja tietokonepelien siirtyminen kolmiulotteisuuteen on helppo ennustaa. 3d-näytöt voisivat helpottaa myös aivan tavallista tietokoneen käyttöä, ovathan käyttöliittymät täynnä päällekkäisiä objekteja. Hyödyllisyyttä päästään pian testaamaan arkikäytössä. Varsinkin Sharpin uutuusmallien myötä kolmiulotteisuuden aikakausi on Kaukoidässä jo alkanut, eikä Euroopan tarvinne kauan odotella osaansa vallankumouksesta. Aivojamme huijataan Yksittäinen silmä näkee kohteet kaksiulotteisena. Kolmiulotteisuus syntyy aivoissa, kun se yhdistää molemmille silmille tulevat hieman erilaiset kuvat yhdeksi näkymäksi. Lähellä olevien kohteiden kulmaero silmille on suurempi kuin kaukana olevissa kohteissa, ja näin ihminen pystyy hahmottamaan kohteiden etäisyydet. Periaatteessa kolmiulotteisuuteen ei siis tarvita muuta kuin kaksi erilaista kuvavirtaa molemmille silmille. Itse kuvien laskentatyö ei nykytietokoneille ole suurikaan ongelma. Hankaluus on lähinnä siinä, miten pitää kahdelle silmälle tulevat kuvat erossa toisistaan. Perinteisesti kuvat on eroteltu silmälaseilla, joissa on erilaiset linssit. Kuvat voi erotella väreillä, kuten klassisessa puna-vihreätekniikassa, polarisaatiolla tai erityisillä sulkijoilla. Tekniikat toimivat myös tietokoneen näytöllä, mutteivät ole erityisen käytännöllisiä. Toinen keino jo neljän vuosikymmenen historialla on datakypärä, jossa molemmille näytöille on oma pieni näyttöruutu. Kolmiulotteisuuden tuottaminen on helppoa, ja kuva voi seurata pään liikkeitä. Tekniikka jää varmasti elämään monissakin virtuaalitodellisuuden sovelluksissa, mutta painava, näkyvyyden estävä ja mahdollisesti silmiä rasittava kypärä ei ole monia houkutellut. Hilamaski aloittaa vallankumouksen Nykyaikaisten massatuotettujen kolmiulotteisten näyttöjen vallankumouksen on aloittanut Sharp. Yhtiön valmistamassa näytössä on päällekkäin kaksi tavanomaista tft-näyttöpaneelia, ja niiden välissä on pieni rako. Päällimmäisen näytön ainoa tehtävä on muodostaa hila eli rinnakkaisia mustia pystysuoria Kolmiulotteisten näyttöjen valtavirrasta erottuu uudenlaisiakin ideoita. Yhdysvaltalainen Actuality Systems on kehittänyt näytön, joka muistuttaa enemmänkin kristallipalloa kuin tietokoneen monitoria. Kuva näyttää leijuvan vapaasti halkaisijaltaan 20-tuumaisen pallon sisällä, ja sitä voi katsella mistä suunnasta tahansa. Mieleen hiipivät heti Tähtien sota -elokuvan ilmassa leijuvat näytöt. Todellisuudessa kuva ei muo- Kuva: Seereal Technologies viivoja koko näytön leveydeltä. Oikea ja vasen silmä näkevät hilan takaa hieman eri kohdat varsinaisesta takimmaisesta näytöstä. Toinen kuva muodostetaan vain niihin kohtiin, jotka vasen silmä näkee, ja toinen kuva näytetään vain oikealle silmälle. Resoluutio toki tippuu puoleen, mutta kuva muuttuu kolmiulotteiseksi. Keksinnön nerokkuus piilee siinä, että näyttö muuttuu napin painalluksella tavalliseksi 2dnäytöksi, jossa toimivat kaikki nykyiset sovellukset. Päällimmäinen näyttö otetaan pois päältä, ja takimmaiseen vaihdetaan tavallinen kuva. Kolmiulotteisuuden voi näin ottaa käyttöön vaiheittain, eikä alkuvaiheen noin euron hintakaan ole mahdoton. Haittapuoli on tietenkin se, että näytön katselukulma ei ole järin suuri. Myös yhdysvaltalainen Dimension Technologies on kehittänyt samantapaisen tekniikan. RATKAISUT Kolmiulotteisuutta pallossa dostu ilmaan, vaan se heijastetaan muovikuvun sisäpintaan. Pallon jalustasta löytyy dlp-mikropeiliheijastin. Samantapaista käytetään tavallisissa esitysprojektoreissa. Kuva heijastetaan palloon 198:ssa eri viipaleessa ja kunkin viipaleen tarkkuus on 768x768 pistettä. Pallonäytön tarkkuus on näin ollen yli sata miljoonaa pistettä, kun hyvälaatuinen lcd-näyttö pääsee pariin miljoonaan pisteeseen. Erona Sharpiin on se, että hila onkin lcd-näytön takana, ennen taustavaloa. Sharp on alkuvaiheessa tuonut markkinoille kolme kolmiulotteista näyttöä, joista kaksi löytyy kannettavista tietokoneista. Lisäksi 3d-näyttö löytyy kahdesta NTT Docomon matkapuhelimesta, joista löytyy pari kolmiulotteista java-peliäkin. Katselukulma vai tarkkuus? Viime vuosina on kehitetty muitakin kolmiulotteisia näyttötekniikoita. Eräs tapa on käyttää litteän näytön edessä optista elementtiä, joka ohjaa pystysuuntaiset pikselirivit vuorotellen hieman oikealle ja hieman vasemmalle. Yksittäinen silmä näkee näytöstä vain joka toisen rivin, ja kuva saadaan jaettua kahteen erilaiseen osaan. Kolmiulotteisuutta ei tässä ratkaisussa saada kuitenkaan pois päältä, eikä katsekulma ole kovin hyvä. Huonon katselukulman on- Pallonäytössä kuva näyttää leijuvan ilmassa. Kuva: Actuality Systems 20 TIETOKONE elokuu 2005\n15 Sharpin tekniikassa näytön edessä olevalla toisella lcdnäytöllä muodostetaan hilamaski, jonka takaa katsojan silmät näkevät eri pystyjuovat eli kaksi erilaista kuvaa. vasen silmä oikea silmä gelmaa yritetään poistaa monin tavoin. Philips on kehittänyt tekniikan, jossa linssit hajottavat kuvan kahden osan sijasta 18:n osaan. Näin kolmiulotteinen vaikutelma synnytetään yhdeksään eri suuntaan, ja näytön katselukulma on huomattavasti laajempi kuin aikaisemmin. Tässä versiossa näytön tarkkuus kuitenkin kärsii. Molempien tekniikoiden parhaita puolia yritetään yhdistää Bostonin maineikkaassa MIT-korkeakoulussa. Tutkijat yrittävät kehittää näyttöä, joka näyttäisi kolmiulotteiselta miltä tahansa katselualueelta. Temppu saataisiin aikaan nostamalla virkistystaajuutta huomattavasti, ja lähettämällä eri kulmiin sopivia kuvasignaaleja vuoronperään. Tutkijoiden mukaan silmät ja aivot pystyisivät muodostamaan näistä kuhunkin katselupaikkaan sopivan kokonaisuuden. Nykyisten litteiden näyttöjen nopeudet eivät riitä tällaiselle tekniikalle, mutta tulevaisuudessa tilanne voi olla toinen. Tärkeä syvyysvaikutelma Samsung puolestaan kertoo, että se on pystynyt kehittämään 3d-näytön, jossa laaja katselukulma saadaan aikaan linssien tai hilojen sijasta holografian keinoin. Kysymysmerkkinä on tällä kertaa kolmiulotteisuuden syvyys. Monesti 3d-tekniikoilla voidaan tuottaa vain muutaman senttimetrin syvyinen tilavaikutelma. Sen sijaan parhaat ratkaisut luovat vaikutelman jopa metrien syvyyseroista. Sharpin jo rajoitettuun myyntiin tullut näyttö aloittelee 3d-näyttöjen massavallankumousta. Tekniikka löytyy Japanista jo sadoista tuhansista kännyköistä. Lyhyt katsaus 3d-näyttöjen uusimpiin tekniikoihin osoittaa hyvin, että kysymys on kompromisseista varsinkin tarkkuuden, katselukulman ja syvyysvaikutelman välillä. Uudenlaisia innovaatiota ja parannuksia 3dnäyttöihin kehitetään koko ajan, ja aika näyttää, mitkä kehittäjät saavat aikaiseksi parhaat kokonaisuudet. Mutta pelkät näyttöratkaisut eivät tietenkään riitä. Kolmiulotteisuuden vaikutelmaa ei synny ilman sovellusohjelmien ja käyttöjärjestelmien tukea. Tätä ei taas tahdo syntyä ilman riittävää laitekantaa. 3dtekniikan muna-kana-ongelmaa yritetään ratkoa valmistajien yhteenliittymillä, jotka kehittävät myös sovelluskehitystä helpottavia standardeja. Suosituimmaksi on noussut Sharpin, Sonyn ja Sanyon perustama 3D Consortium, joka on saanut laajaa tukea laite- ja ohjelmistovalmistajilta Microsoftia myöten. Kun 3d-näytöt yleistyvät ja standardit kehittyvät, kolmiulotteisuuden tuki on epäilemättä tulossa yleisimpiin sovellusohjelmiin. Seuraava Windows perustuu kolmiulotteiseen työpöytään, joten muutaman vuoden päästä kolmiulotteisuus voisi hyvinkin olla tietojenkäsittelyn luonnollinen vakio-ominaisuus. TK Kuva: Sharp Kuva: Motorola KOLMIULOTTEISET NÄYTÖT Ohuita näyttöjä nanoputkilla Motorola on esitellyt ensimmäisenä hiilinanoputkien elektronisäteilyyn perustuvan NED-näytön (Nano Emissive Display). Nanoputki on noin 15 vuotta sitten löydetty hiilen muoto, jossa hiiliatomit muodostavat yhden putkimaisen molekyylin. Erittäin vahva ja joustava putki kuljettaa sähköä paremmin kuin kupari. NED-tekniikassa nanoputket kasvatetaan suoraan lasipinnalle, jolloin näytöstä saadaan hyvin ohut, energiapihi ja edullinen. Motorola laskee tekniikalla päästävän runsaan 300 euron tuotantokustannuksiin 42 tuuman teräväpiirtotelevisioita valmistettaessa. Toukokuussa esitelty prototyyppi oli viisituumainen. Vähäinen virrankulutus tuntuu viileämpänä rakenteena, jonka pitäisi näkyä pidempänä käyttöikänä. Motorolan uskoo uuden valmistustekniikan pudottavan jättikokoisten televisioiden hintaa kolmanneksella. Se ei kuitenkaan itse pyri televisiovalmistajaksi, vaan lisensoi tekniikan muille. Kertakäyttöinen digivideokamera Tyyristä videokamera tohtii harva kantaa mukanaan. Vähäisiä otoksiakaan ei juuri katsella, koska kameran kytkeminen televisioon tai videoiden siirto toiselle medialle on vaivalloista. Pure Digital -yhtiö on kehittänyt kertakäyttöisen digitaalisen videokameran. Laitteen flash-muistiin voidaan ottaa videota parikymmentä minuuttia. Sen jälkeen se palautetaan liikkeeseen, joka siirtää otokset dvd-levylle. Edullinen kamera on huoleton kantaa mukana esimerkiksi rannalla tai viikonlopun juhlissa, ja videot on helppo monistaa tai jakaa netissä. Kamera maksaa vajaa 30 dollaria (noin 24 euroa) ja siirto 13 dollaria (noin 10 euroa). Kamera jää liikkeeseen ja osat kierrätetään tehtaan kautta uudelleen myyntiin. Ansaintalogiikka piileekin komponenttien kierrättämisessä. Kameran muistiin voi kuvata niin monta otosta kuin haluaa. Videoita voi katsoa 1,4 tuuman ruudulta ja poistaa niitä järjestyksessä viimeisimmästä alkaen. Uwb tulee monella kaistalla Nykyisten audiolaitteiden kytkeminen vaatii teknistä osaamista ja johtojen kulkureitit synnyttävät niin kutsuttua hellasäröä. Langaton tekniikka, jossa laitteet automaattisesti tunnistaisivat toistensa roolit, ratkaisisi monta ongelmaa, mutta tiedonsiirtokapasiteetti ei ole riittänyt. Ultralaajakaistainen radiotekniikka (uwb) mahdollistaa puolen gigabitin tiedonsiirron sekunnissa muutamien metrien välimatkalla. Sen kapasiteetti riittää korvaamaan kaikki kotiteatterin johdot. Esimerkiksi teräväpiirtoinen laajakuvatelevisio haukkaisi vain viisi prosenttia sen kaistasta. Useammat tiedonsiirtomenettelyt pyrkivät täydentämään omaa siirtotievalikoimaansa uwb:llä. Jo tämän vuoden lopussa on markkinoille luvattu ensimmäisiä langattomia firewire- ja usb-laitteita. Ensi vuoden aikana tekniikka on tulossa myös bluetoothin siirtotieksi. Näiden lisäksi viihde-elektroniikan valmistajat etsivät siitä ratkaisua muun muassa datasähköön pohjautuvien homeplug-kotiverkkojen viimeisten metrien kaapelointiongelmaan. KIM LEIDENIUS Kuva: Pure Digital elokuu 2005 TIETOKONE 21\n16 ENSITUNTUMA TERO LEHTO KUVAT TERO LEHTO JA TAPIO SALMINEN Nokia N90 ja Sony Ericsson K750i Kohti oikeaa digikameraa Suhteellisen isokokoisen Nokia N90:n rakenne mahdollistaa useita kuvaamistapoja. Matkapuhelinten kameroilla otetut kuvat ovat tähän asti kelvanneet enintään nettikäyttöön. Ensimmäiset kahden megapikselin kamerapuhelimet lupaavat jo kelvollisia kymppikuvakoon tulosteita. Nokian ja Sony Ericssonin ensimmäiset näkemykset kahden megapikselin kamerapuhelimesta ovat hyvin erilaiset. SE K750i on pieni ja näppärä peruspuhelin, jota käytetään kamerana vaakatilassa. Nokia N90 on lähes tuplasti kookkaampi, mutta samalla siitä saa myös tukevamman otteen. N90:tä voidaan käyttää kamerana kahdessa tilassa, jolloin kameran etsimenä toimii ulko- tai sisänäyttö. Ulkonäytöllä laitetta pidetään kädessä kuten digikameraa ja kuvaaminen onnistuu myös vasenkätiseltä. Isommalla sisänäytöllä kuvattaessa laitteesta saa tukevamman otteen, ja valikoiden kautta pääsee käsiksi kaikkiin asetuksiin. N90:n sisänäyttö on vaikuttava värin näytössä on pikseleitä 352 x 416. Näyttöä voidaan käyttää myös vaakasuunnassa sekä kuvattaessa että kuvia ja videoita katseltaessa. K750i:n näyttö on perinteinen 176 x 220 pikseliä, joka on liian pieni isojen kuvien katseluun. Hyviä kuvia päivänvalossa Molempien puhelinten kamerat perustuvat ensimmäisten markkinoille tulleiden kamerapuhelinten tapaan vielä cmos-senso- Sony Ericsson K750i riin. Enimmäiserottelukyky on N90:ssä 1600 x 1200 ja K750i:ssä 1632 x 1224 kuvapistettä. Uudet kamerapuhelimet vastaavat osin koviin lupauksiinsa. Paras tulos saadaan kuvattaessa värillistä kohdetta selkeässä valossa ulkona. Tällöin kuvista tulee teräviä ja tulostuskelpoisia ainakin 10 x 13 tai 10 x 15 senttimetrin koossa. Molemmille kameroille ongelmia aiheuttaa kirkas vaalea taivas, joka palaa ainakin automaattiasetuksilla vitivalkoiseksi pinnaksi. Päivänvalossakin kuvat epäonnistuvat silloin helposti. Sama ilmiö tosin esiintyy ajoittain myös oikeilla digikameroilla. Hyvä ominaisuus on automaattinen tarkennus, joka usein onnistuu terävöittämään kuvaa. Molemmissa on myös digitaalinen zoom, joka kuitenkin lähinnä sotkee kuvat. Parempaan tulokseen pääsee kuvankäsittelyohjelmalla rajaamalla. Pimeässä ongelmia Hämärässä ja sisätiloissa kuvaaminen on näidenkin kamerapuhelinten heikkous. Molemmissa on salamaksi kutsuttu apuvalo, mutta siitä on usein enemmän haittaa kuin hyötyä. Ominaisuuden saa onneksi halutessaan pois päältä. Nokia N90 Kätevän kokoinen K750i muistuttaa ulkonäöltään jo oikeata digikameraa. Kuvista tulee yleensä silminnähden rakeisia, ja kuvausvalo tekee valoisamman kohdan keskelle kuvaa sävyjen tummentuessa reunoja kohti. Kohinaa on selvästi, mikä tulee esille etenkin tulostettaessa. Kuvien tulostaminen onnistuu molemmissa langattomasti bluetoothilla tai kaapelilla pc:n kautta. N90 tukee lisäksi digikameroista tuttua Pictbrigde-suoratulostusta. Liikkuvaa kuvaa Molemmat puhelimet kykenevät videon kuvaukseen, mutta eri resoluutioilla. Nokian N90:ssä erottelu on vhs-tasoa eli 352 x 288 pikseliä, joka riittää jo siedettävästi videoiden katseluun tavalliselta televisioruudulta. Sony Ericsson K750i:ssä on tyydyttävä 176 x 144 pikseliin. Videon kuvauksessa N90 on kaksikosta selvästi edistyneempi. Myös laitteen sisänäyttö on etsi- Sekä Sony Ericsson K750i että Nokia N90 tuottavat tulostuskelpoisia kuvia päivänvalossa. N90:n kuvat ovat yleensä hieman terävämpiä, mutta niiden väritasapaino menee automaattisäädöllä sinertäväksi ja yleisvaikutelma liian tummaksi. menä tarkempi ja päivitysnopeus korkeampi, joten käyttäjä näkee selvemmin mitä on kuvaamassa. Videotiedostoista tulee helposti 2 10 megatavun kokoisia, joten muistikapasiteettia tarvitaan. K750 käyttää Sonyn Memorystick Duo -kortteja, joita on saatavana tällä hetkellä gigatavuun asti. N90:n käyttämiä dv rs-mmc-kortteja on saatavana Suomessa ainakin 512 megatavuun asti. Kehitettävää riittää Kamerapuhelimet ovat nyt saavuttaneet saman tason kuin noin euron digikamerat. Niiden pahimmat heikkoudet ovat optisen zoomin puute ja automatiikka, jonka rajat eivät riitä valaistuksen ääriolosuhteisiin. N90 perustuu Symbian- ja Series 60 -alustaan, joten sille on saatavana reilusti sovelluksia ja palveluita. Vielä tässä vaiheessa useimmat sovellukset ja operaattoreiden palvelut eivät kuitenkaan toimineet uudella ohjelmistolla ja korkeammalla näyttötilalla. Sony Ericsson K750i on valmistajan omalla peruskäyttöjärjestelmällä toimiva pikkulaite, joka ei tarjoa samalla tapaa laajennettavuutta. K750i tukee vain gsm- ja gprs-verkkoja, kun taas N90 toimii myös nopeammissa edge- ja umts-verkoissa. Ostaja voi valita pienen bisnespuhelimen tai täysiverisen älypuhelimen välillä. K750i:n suositushinta on noin 450 euroa, Nokia N90:n hinnaksi tulee noin 700 euroa. TK 22 TIETOKONE elokuu 2005\n17 petteri järvinen Diplomi-insinööri Petteri Järvinen on tietokirjailija ja tutkija. Riesaa mainosohjelmista Verkkomadot ovat kuolleet lähes sukupuuttoon, virusten määrä on laskussa, phishing-viestit loppuneet ja roskapostikin tuntuu olevan hallinnassa. Riesarintamalla on melkeinpä rauhallista. Poikkeuksen tekevät ei-toivotut mainosohjelmat eli spyware. Osa niistä kerää EU-alueen tietosuojalakien vastaisesti tietoja käyttäjästä ja välittää niitä eteenpäin, osa puolestaan harjoittaa aktiivista ja päällekäyvää mainontaa. Mainoksia putkahtelee kesken Windowsin käytön työpöydälle, kunnes koko ruutu on mainosikkunoiden peitossa. Eräät ohjelmat näyttävät muihin www-sivuihin liittyviä täsmämainoksia tehtäväpalkin vieressä. Mainosohjelmat ovat kiusallisia, sillä ne kuormittavat konetta, saavat selaimen kaatumaan ja haittaavat normaalien sovellusten toimintaa. Ne ovat kuin viruksia, jotka kiemurtelevat sisään Windowsiin ja pyrkivät piiloutumaan. Ja mikä pahinta: mainosohjelmista on jopa vaikeampi päästä eroon kuin viruksista. Ongelmalliset torjuntaohjelmat Virusten tapaan mainosohjelmia etsitään ja poistetaan torjuntaohjelmilla. Siinä, missä viruksen määritelmä on suhteellisen ongelmaton ja virukset helppoja poistaa, mainosohjelmat ovat toista maata. Mikä ensinnäkin on ei-toivottu mainosohjelma? Joissakin ihan tavallisissa sovelluksissa mainoksia käytetään maksamisen vaihtoehtona. Ohjelmasta ei tarvitse maksaa, jos sitoutuu katsomaan vaihtuvia mainoksia sovelluksen mainospalkissa. Miten tämä sitten poikkeaa erillisestä spyware-ohjelmasta, joka asentuu jonkin sovelluksen mukana? Jos käyttäjä lukisi sopimusehdot, hän saisi tietää, että mainosohjelmat ovat hinta sovelluksen käytöstä. Toinen ero viruksiin on siinä, että uhri antaa itse luvan spywaren asentamiselle. Yleensä ohjelma tulee www-sivulta activex-modulina, jonka käyttäjä kuittaa hyväksyvänsä, koska ei ymmärrä kysymystä ja on tottunut painamaan OK:ta päästäkseen eteenpäin. Mainosohjelmien tekijät eivät virustehtailijoiden tavoin piileskele. Spywaren takana on oikeita yrityksiä, joiden bisnestä mainosten esittäminen on. Yritykset ovat uhkailleet ja haastaneet oikeuteen torjuntaohjelmien tekijöitä: Mikä oikeus teillä on poistaa meidän ohjelmiamme ja haitata bisnestämme, kun käyttäjät ovat kerran antaneet luvan ohjelmiemme asentamiseen? Ehkä juuri tästä syystä torjuntaohjelmat toimivat niin huonosti. Edes tunnetuimmat, Ad-aware ja Spybot, eivät löydä kaikkia vakoiluohjelmia. Koska torjunta ei löydä ohjelmia eivätkä ne liioin näy Ohjauspaneeliin asennettujen ohjelmien listassa tai käynnistysvalikossa, kokeneellakin käyttäjällä menee helposti sormi suuhun. Usein paras apu löytyy www-sivuilta, joista on saatavissa yksityiskohtaiset ohjeet kiusankappaleiden poistamiseksi. Ohjelma on kuitenkin tunnistettava ennen kuin ohjeita voidaan etsiä ja se on vaikeaa. Usein käyttäjä ei edes tiedä ongelmiensa johtuvan spywaresta, vaan syyttää epävakaata selainta ja Windowsia. Työläitä poistaa Asensin testausmielessä eräitä mainosohjelmia omalle koneelleni. Niiden poistaminen osoittautui juuri niin hankalaksi kuin oli väitettykin. Pahimmat mainosohjelmat piiloutuivat virusten tavoin vaihtuvien, epämääräisten tiedostonimen taakse. Vaikka ohjelmatiedostot sai poistettua vikasietotilan kautta, ohjelmat asensivat itsensä uudelleen heti seuraavalla käynnistyksellä. Spyware Weekly -uutiskirje kertoi kesällä tekemästään spyware-testistä. Yhden activex-ohjelman lataus testikoneeseen käynnisti automaattisesti tukun muita latauksia, kunnes kone oli täynnä spywarea. Asiantuntijalta kului viisi tuntia testikoneen puhdistamiseen. Todellinen yllätys oli se, että spywarea käyttävät markkinointikanavana myös suomalaiset yritykset. Eikä kyse ole vain laihdutuslääkkeistä tai pikarusketusta myyvistä puodeista, vaan ainakin yhdestä suuresta lehtiyhtiöstä. Bonnierin Kotimikron ja Tieteen kuvalehden mainokset putkahtelivat testikoneeni ruudulle ärsyttävästi Hyperbarin lähettäminä. On vaikea ymmärtää, miksi tunnettu lehtitalo on turvautunut epätoivoiseen markkinointiin, joka eroaa vain hiuksenhienosti roskapostista. Soitin yhtiön Suomen-konttoriin kysyäkseni asiasta, mutta sain kuulla että kaikki markkinointipäätökset tehdään Tanskassa. Siellä joku on katsonut spyware-markkinoinnin kannattavan. Päätöstä voi vain ihmetellä. Uhka markkinoinnille Internet-mainonnan ja mediakulutuksen välillä vallitsee tällä hetkellä tuntuva epäsuhta. Varsinkin nuorille tuotteitaan markkinoivat yritykset käyttävät valtavia summia tv-mainoksiin ja muuhun perinteiseen näkyvyyteen. Nuorten tv:n katselu on kuitenkin laskussa ja yhä enemmän aikaa kuluu netissä. Silti netin osuus yritysten markkinointibudjeteista on vasta muutaman prosentin luokkaa. Tämä vinoutuma on hiljalleen korjautumassa ja nettimarkkinoille ennustetaan muhkeita kasvulukuja. Spyware on uhka tälle kehitykselle. Jos nettimarkkinointi saa häiriköiden vuoksi kielteisen leiman ja asiakkaiden luottamus menetetään, kaikki häviävät. TK Spywarea käyttävät markkinointikanavana myös suomalaiset yritykset. elokuu 2005 TIETOKONE 23\n18 VERTAILU TEKSTI: PETTERI JÄRVINEN KUVAT: TIMO SIMPANEN MITTAUKSET: TONI KILPELÄINEN KEVYTKANNETTAVAT Kevyesti parhaat Kevyt matkamikro tarjoaa yllin kyllin tehoa ja ominaisuuksia, mutta kulkee helposti mukana. Otimme vertailuun laitevalmistajien keveimmät mallit ja selvitimme, joutuuko pienen koneen ostaja tekemään kompromisseja. N ykytekniikalla on mahdollista rakentaa tehokas pc mukana kulkevaan koteloon. Mutta jos huipputehoa ei tarvita, kevyempi laite tarjoaa usein paremman yhdistelmän mukavuutta ja suorituskykyä. Monelle matkamikro on perustyökalu, jonka käyttö on loppujen lopuksi melko vaatimatonta: Laitteella luetaan sähköpostit, näytetään Powerpoint-esityksiä ja kirjoitetaan lyhyitä muistioita. Tällaiseen työhön ei tarvita huipputehokasta, isolla näytöllä varustettua laitetta, jonka koko ja paino käyvät voimille matkustettaessa. Tavallinen myyntiedustaja, kouluttaja tai toimittaja selviää mukavammin pienellä koneella, joka kulkee raahaamatta Mukana vertailussa: Acer Travelmate 3000 Apple Powerbook G4 12,1 Asus S5200A Dell Latitude X1 Fujitsu-Siemens Lifebook P7010 HP Compaq nc4200 IBM Thinkpad X41 Sony Vaio VGN-S3XP Toshiba Portégé M300 mukana pitkilläkin työmatkoilla. Pieni, tyylikäs mikro on myös naisten ja asemansa tuntevien johtajien suosiossa. Heidän ei tarvitse päteä tietokoneen koolla tärkeämpää olisi koneen tyylikäs ulkoasu. Valitettavasti tässä suhteessa kaikki pc-laitteet ovat lähinnä onnettomia. Tietoliikennettä kaikille Tehoa ei välttämättä tarvita kovin paljon, mutta tietoliikenneyhteydet ovat kaikille tärkeitä. Otimme testiin vain koneita, joissa oli integroitu langaton lähiverkkoliitäntä, wlan. Monissa oli lisäksi toinen langaton tekniikka: bluetooth. Lähinnä matkapuhelimista tuttu bluetooth on lyhyen kantaman hidas verkko, jolla on kuitenkin runsaasti käyttöä. Sen avulla on helppo synkronoida puhelimen kalenteritiedot ja osoitekirja tietokoneen Outlookin tai Notesin kanssa. Bluetoothin ansiosta kaksi käyttäjää voi myös helposti vaihtaa sähköiset käyntikortit tavatessaan. Lisäksi bluetooth yhdistää tietokoneen internetiin, koska yhteys kulkee langattomasti ensin puhelimeen ja siitä gprs:n tai umtsin avulla edelleen nettiin. Kahviloissa, toimistoissa ja kokoustiloissa on usein paikallinen wlan-tukiasema, jonka tarjoama nettiyhteys on monin verroin nopeampi. Silloin kannattaa ehdottomasti käyttää wlania. Turvallisuussyistä on suotavaa, että molemmat verkot on helppo sammuttaa, kun niitä ei todella käytetä. Näin suojaudutaan viruksilta ja hakkereilta. Eroon turhista liitännöistä Langattomien liitäntöjen lisäksi kaikissa vertailun koneissa oli liitännät kuulokkeille, mikrofonille, ulkoiselle näytölle, modeemille ja lähiverkolle. Yhtä lukuun ottamatta kaikissa oli myös paikka yhtä pc card -lisäkorttia varten. Sarja- tai rinnakkaisportteja ei ole enää yhdessäkään koneessa. Niin ikään ulkoisen näppäimistön ja hiiren liitännät on poistettu, koska tarvittaessa ne kytketään usb-portteihin. Myös tulostin on kytkettävä usbporttiin. Mitä useampia usb-portteja laitteessa on, sitä parempi. Kaikissa testikoneissa niitä oli vähintään kaksi. Jos käytetään ulkoista hiirtä ja näppäimistöä, muistitikku tai kirjoitin ei 26 TIETOKONE elokuu 2005 elokuu 2005 TIETOKONE 27\n19 VERTAILU Näppäimistön tilansäästöä väärässä paikassa: Sonyn Vaiossa sivunvaihto- sekä home- ja end-näppäimet on yhdistetty kohdistimen siirtonäppäimiin, vaikka tilaa olisi riittänyt kaikille. Fujitsu-Siemensin kone on todellinen tilaihme. Irrotettavan dvd-aseman päällä on pc card- ja cf-korttien lukupaikat. Etulevyssä on paikka myös sd- tai Memorystick-kortille. ehkä enää mahdukaan. Onneksi portteja voi haaroittaa erityisellä sovittimella, mutta sen kuljettaminen matkalla on hankalaa. Toinen tärkeä ominaisuus on dvd-asema. Pienkoneessa riittää yleensä pelkkä lukeva asema. Osa valmistajista on onnistunut ahtamaan sen koneen sisälle, loput tarjoavat asemaa usb-porttiin kytkettävänä lisälaitteena. Oma käyttö ratkaisee aseman tarpeellisuuden. Moni on valmis tinkimään laitteen koosta ja turvautumaan ulkoiseen asemaan esimerkiksi uusia sovelluksia NÄKÖKULMA Insinöörit asialla asentaessaan. Toimistolla tai kodin lähiverkossa ei tarvita sitäkään, sillä verkon kautta voi kytkeytyä toisen koneen dvd-asemaan tarvittavaksi ajaksi. Elokuvien katselu matkalla onnistuu ilman dvd-lukijaakin, sillä isolle kiintolevylle voi kopioida ennen lähtöä useitakin elokuvia odottamaan. Niiden katselu kiintolevyltä dvd-levyn sijaan säästää myös akkua. Kortinlukijat yleistyvät Ajan henkeen kuuluu lisätä koneeseen lukija yhdelle tai useammalle muistikorttityypille. Näin esimerkiksi digikameran kuvat saa talteen kiintolevylle jo matkan aikana. Koska korttityyppien kirjo on laaja, sisäisestä lukijasta ei ehkä ole hyötyä. Laajin tuki näyttää löytyvän sd-korteille, Huolellinen suunnittelu ulottuu pohjaan asti. Applen Powerbook on siisti ja tyylikäs myös selälleen käännettynä, kun taas Toshiban laite on täynnä erilaisia tarroja, luukkuja, vipuja ja liittimiä. mutta esimerkiksi pienimpiä xd-kortteja yksikään mikro ei lukenut. Cf-korttipaikka on tarpeeton, mikäli koneessa on pc card -paikka, sillä yksinkertainen mekaaninen sovitin muuttaa paikan muistikortille sopivaksi. Adapterin voi jättää asemaan vaikka pysyvästi, sillä kortin saa irrotettua adapteriin koskematta. Varma ratkaisu on tietenkin hankkia Toshiban dvdaseman ääntä voi vaimentaa nopeudesta tinkimällä. Vertailun tietokoneet edustavat useita eri valmistajia, mutta silti ne ovat hämmentävän samanlaisia. Kaikissa pc-koneissa on sama perusrakenne ja yhtä lukuun ottamatta jopa muuntajat näyttävät olevan peräisin samasta tehtaasta. Yhdenmukaisuus on ymmärrettävää, sillä kaikissa on Windowskäyttöjärjestelmä ja samaa kaliiberia oleva prosessori. Langattomien verkkojen hallintaohjelma on kaikissa sama, vaikka osa valmistajista tarjoaa sen rinnalla omaa, monipuolisempaa ohjelmaa. Jopa Intelin Centrino-piirisarja on yhteinen, monissa on myös Intelin oma näytönohjain. Kaikki pc-laitteet ovat hämmästyttävän tylsiä ja tavanomaisia. Ne ovat kuin Volvo-autoja: turvallisia, yllätyksettömiä ja vähän kolhon näköisiä. Kaikesta näkee, että laitteita ovat suunnitelleet insinöörit toisille insinööreille. Samanlaisuudesta on hyötyä silloin, kun vaihtaa konetta tai kun organisaatiossa koulutetaan henkilökuntaa. Oppi ei mene hukkaan, sillä uusi kone tuntuu heti tutulta. Ajan oloon vanhassa pitäytyminen on kuitenkin vaarallista. Joskus kannattaa ottaa rohkea askel eteenpäin. Applen on ollut pakko tehdä niin siksi Powerbook erottuu tästä joukosta kilometrien päähän. Applen suunnittelijat ovat oivaltaneet, että mikro voi olla muutakin kuin pelkkä arkinen työkalu. Vaikka peruskonstruktio on sama kuin pc-koneissa, jo laitteen omistaminen tuottaa iloa. Ero korostuu entisestään, kun laitteet käynnistetään. Siinä, missä Powerbookin käyttöliittymä on värikäs ja suorastaan kaunis, Windows XP näyttää ankealta ja askeettiselta. Microsoftille on häpeäksi, ettei se neljä vuotta sitten nähnyt vaivaa kehittää Windowsiin uutta graafista ilmettä, vaikka Applen kilpaileva vaihtoehto oli silloin jo tiedossa. Vaikka Apple käyttää eri käyttöjärjestelmää, prosessoria ja piirisarjaa, fysiikan lait koskevat sitäkin. Powerbookin teho, akun kesto ja lämpeneminen ovat samaa tasoa kuin pc-laitteissa. Juuri siksi muotoilun ja suunnittelun aiheuttama ero onkin niin tärkeä: Applen tulevaisuus tietokonevalmistajana lepää sen varassa. Osittain Apple on mennyt jopa liian pitkälle, sillä muotoilu on ajanut käyttömukavuuden edelle. Tasainen ja liukas kuori on tyylikäs, mutta siitä on vaikea saada kunnon otetta. Kannen hehkuva omena-logo on viehko, mutta siinä käytetty elohopea tekee laitteesta aikanaan ongelmajätettä. Tyylin lisäksi Powerbookin paras myyntivaltti on sen tietoturva. Molemmat yhdessä houkuttelevat monia pc-käyttäjiä vaihtamaan leiriä. Se onkin tehty helpoksi, sillä Macintosh liittyy näppärästi Windows-lähiverkkoon ja Office-tiedostotkin ovat täysin yhteensopivia. Pc-maailmassa käytetyt usbnäppäimistöt ja hiiret toimivat koneessa sellaisenaan. Usb-hiiri tarjoaa sen kaivatun kakkospainikkeen, jonka hyötyjä Apple ei itse vieläkään suostu tunnustamaan. 28 TIETOKONE elokuu 2005\n20 KEVYTKANNETTAVAT Acerin etulevyssä on havainnolliset merkkivalot bluetooth- ja wlan-yhteyksiä varten. Valot toimivat myös painikkeina, joista verkko kytketään päälle tai pois. usb-porttiin kytkettävä pieni lukijalaite, joka tuntee kaikki tällä hetkellä käytössä olevat korttityypit. Ja jos käyttöön tulee taas uusi tyyppi, lukijalaite on helpompi päivittää uuteen kuin itse kone. Polttaa, polttaa! Prosessorin kymmenet miljoonat transistorit vaativat virtaa, joka toiminnan aikana muuttuu lämmöksi. Kaikki testatut koneet kuumenevat raskaassa käytössä tai ladattaessa akkua verkkovirralla. Lämpö on poistettava rungon ulkopuolelle tuulettimella, jottei prosessori kärähdä. Ja lämpöä tosiaan syntyy korkein poistoilman lämpötila mitattiin Sony Vaiolle, jossa se oli 55 astetta. Sylissä kuumeneva kone käy jopa terveydelle vaaralliseksi. Siksi koneen on annettava välillä jäähtyä tai se on nostettava käytön ajaksi pöydälle. Muutamassa koneessa näppäimistökin kuumeni niin paljon, että kirjoittaminen kävi liki mahdottomaksi. Fysiikan lait ovat lahjomattomia, mutta tunnetut valmistajat ovat ilmeisesti paremmissa väleissä lainsäätäjän kanssa, sillä heidän koneensa lämpenivät muita hallitummin. Paljon käyttöä Pienestä koosta huolimatta laitteiden suorituskyky, tallennuskapasiteetti ja jopa akun kesto ovat yllättävän hyviä. Siksi laitteet sopivat moneen eri käyttöön. Varsinaisen matka- ja etätyön Toshiba, IBM ja Apple käyttävät kiintolevyä suojaavaa tekniikkaa. Se siirtää lukupäät suojaalueelle koneeseen kohdistuvien iskujen tai tärähdysten ajaksi. ohella mikrot toimivat myös modernina jukeboksina tai jopa elokuvien katselulaitteena. Kun oma cd-kokoelma on kopioitu kiintolevylle, laitteesta riittää musiikkia työpäivän ratoksi. Pitkällä juna- tai lentomatkalla kannattaa käyttää kuulokkeita, jolloin tietokone muuttuu jättikokoiseksi mp3- soittimeksi. Tämän vuoksi testasimme myös tietokoneiden kaiuttimia, vaikkei ominaisuudelle annettukaan painoa pisteissä tai toimituksen valintaa tehtäessä. Selvimmin pieni koko rajoittaa näyttöä ja näppäimistöä. Fontin kokoa on kasvatettava, jotta tekstistä saisi kunnolla selvän. Pitkien tekstien kirjoittamisen voi yleensä unohtaa, sillä vain muutamassa laitteessa näppäimistö sopii kunnolla kirjoittamiseen. Toisaalta, jos oma kirjoitustaito on kahden sormen varassa, tälläkään ei ole suurta merkitystä. Muistiinpanot ja sähköpostit hoituvat joka tapauksessa. Insinöörien ansiosta kevyt mikro on kevyt vain painoltaan. Niin ominaisuudet kuin hintalappukaan eivät juuri poikkea isommista malleista. Kahden kerroksen koneita Vertailun koneet on helppo jakaa kahteen ryhmään niiden painon perusteella. Varsinaisia ultrakeveitä eli alle 1,5 kilon painoisia ovat Acerin, Asusin, Dellin, Fujitsu-Siemensin ja IBM:n laitteet. Vain Fujitsu-Siemens on onnistunut mahduttamaan Apple on uskollinen 20 vuotta vanhalle linjalleen, jonka mukaan hiiressä saa olla vain yksi painike. Vaikka painikkeita on vain yksi, se on sitäkin massiivisempi. TEKNIIKKA Akulleen kantapää Matkamikrojen kehitys on ollut prosessori- ja akkutekniikan kilpajuoksua. Aina, kun kemistit ovat onnistuneet parantamaan akun kapasiteettia, insinöörit ovat syöneet hyödyn nostamalla prosessorin tehoa. Ja tehonsyöjiä nykyisissä mikroissa totisesti riittää. Pienissäkin koneissa käytetään vähintään 1024 kuvapisteen näyttötilaa, Pentium-prosessoria, satojen megatavujen keskusmuistia, langatonta verkkoa ja usb-portteja. Ihme kyllä, akut riittävät nykyisissä kevytlaitteissa vähintään kuoriin myös dvd-aseman, muissa asema on ulkoinen. Toisen sarjan muodostavat astetta järeämmät koneet, joiden paino vaihtelee Toshiban 1,59 kilosta aina Applen 2,2 kiloon asti. Näissä koneissa dvd-asema on HP:tä lukuunottamatta sisäinen. Yhteistä kaikille koneille on korkeahko hinta. Pienestä koosta joutuu maksamaan lisähintaa, mutta toisaalta sillä saa hyvin varustellun koneen. Vertailussa nähtiin sekin erikoisuus, että korkeasta hintamielikuvasta huolimatta Apple on joukon halvin laite. Yllätystä selittää Applen muita pienempi muistimäärä ja suurempi fyysinen koko. Kilpailevilta valmistajilta löytyy tuntuvasti edullisempia, mutta isompia ja painavampia halpamalleja. Loppuarvostelussa painotimme erityisesti akun kestävyyttä, ulkomittoja ja painoa sekä näppäimistön laatua ja yleistä ergonomiaa. Poikkeuksellisesti emme ottaneet lainkaan huomioon suorituskykyä, koska se ei näin pienissä koneissa ole merkittävä kriteeri. Kaikkien koneiden suorituskyky riittää mainiosti tekstinkäsittelyyn, Powerpointiin, sähköpostiin ja surffaukseen kunhan keskusmuistia on tarpeeksi. Höyhensarjan voittajaksi valikoitui tällä kertaa Fujitsu-Siemensin Lifebook. Se syrjäytti edelliskerran voittajan IBM Thinkpadin lähinnä paremman akkukeston, integroidun dvdaseman, firewire-liitännän sekä muistikorttilukijoidensa ansiosta. Näyttö on leveä, mutta ei silti yllä IBM:n tasolle näppäimistöstä puhumattakaan. Isompien koneiden sarjan voitto menee Toshiballe. Portégé 300 on pätevä peruskone, jossa on sisäinen dvd-asema, Valmistajien pienimpien kannettavien kokoerot olivat melkoiset. Pckoneista pienin oli Fujitsu-Siemensin Lifebook ja suurin Sonyn Vaio. yhtä kauan kuin puolta isommissa ja hitaammissa koneissa viisi vuotta sitten. Pieneenkin akkuun saadaan nykyään kahdesta neljään ampeeritunnin kapasiteetti. Yhdessä tehokkaan virransäästöautomatiikan kanssa se jaksaa pyörittää laitteita vajaasta kahdesta liki neljään tuntiin. Tavallista järeämmällä tehoakulla saavutetaan jo lähes 10 tunnin toiminta-aika. Silloin koneessa riittää virtaa vaikka Atlantin ylittävän lennon ajaksi. Koneen käyttäjässä virta loppuu luultavasti aikaisemmin. elokuu 2005 TIETOKONE 29


Ikäero Nainen Vanhempi Fuck Book / Antishop herkku\nvaatteet Eroottinen porno muotiblogi aikuinen nainen hot pornofilmer raahe gdansk escort miten. Tunnisteet of eroottinen hieronta videot ja suosikki porno elokuvat. Alastonsuomi tunnukset seksi ilmoituksia kristillinen deitti pillu filmit rakel porn.\nBlonde Milf Massage Porn Videos Parhaat asennot naisen ejakulaatio keskustelu web sex nuorta pimppiä pandora. Erotic massage spa ilmaiset treffit netissä takapillu fuckbook search best. Bb Naiset Alasti Ilmaiset Sexsex Work Helsinki Isot luomu tissit sex massage turkey massage girl sex video Ilmaista homoseksuaaliseen seksiseuraa tantra hieronta homoseksuaaliseen estonia sex hot pojat tantrahieronta kunnon homoseksuaaliseen pano Seksiseuraa homo oulusta tissien väliin luomu meis homo seksiseuraa tallinnasta hieroja oulu homo kaakkuri tiukkakalu. Treffit tampereella seksiseuraa varkaus gay tube seksi, elokuvateatteri marilyn seinäjoki suomenkielistä pornoa, sitten peräaukko ja peräsuoli saa kyytiä.\nAjanvaraus - Rela-Hierojat, hieronta, helsinki, lahti The best prostitutes of Riga. Saksalaisia automyynti sivuja sex tampere. One Night Stand Barry Sobel (TV Episode 1989) - IMDb Uusi Hieronta Sukupuoli Sisän Helsinki - Hierontaa Seksi asento kaarina suomi sex haetaan seksiseuraa seksiä Independent escorts Escort agencies offering their services in, jyvaskyla. Alaston nainen hakkaa halkoja hieronta änekoski isotissinen huora escort. Helsinki escort seksi tantra massage free tampere.\nSeksikkät Naiset Etsii Miestä Pietarsaari Seksikkät Raudoittaja, Pohjanmaan Raudoite Oy, Seinäjoki. Tanssikurssit kuopio karvaisia pilluja free sites like fuckbook You can choose a girl by examining candid photos on the site or when you personally visit the erotic massage salon.\nGangbang bb henna tissit ylin verkkoseura fantasia lähellä tampere facebook escort opas kanssakäyminen. Pitkä venäjän kieli kukko tikkari porno suomessa eturauhanen orgasmi suomi keskustelu iisalmi sexwork turku. Kostamus naiset hyvä hieroja helsinki ilmaista pormoa cam 4 you seksia oulu kaarina Hallitseva hieronta suihin lähellä kuhmo suomalaista amatöri pornoa riga escort sex aito porno www seksitreffit Sexy milf fucking videos tuhmaa seuraa et tilfeldig forhold janakkala hauskat leikit. Moscow escorts seksin myyminen escort torrevieja pornotuubi ravintola kamppi jyvaskyla, Bi vaimo raakel liekki porn kuopion aikuisviihde sex shop oulu tädin isot tissit erottinen hieronta. Fleshlight kokemuksia hieroja lappeenranta pikku pillu pissaleikit karkea ensimmäistä kertaa suullinen seksi sisän nokia. Aikuisen naisen pillu suomalaisia pornokuvia seksideitti oulu keuruu seksideitti seksiseura thai massage espoo Massage milf video eroottinen novelli lahti thai hieronta ilotyttö paljastaa puma moore eerikinkatu prostituutio. Chat treffit seksiseuraa etelä pohjanmaa venäläistä seksiä what the fuck book naked massage milf iskuri trehvit Sihteeriopisto oulu ryhmäseksi videot porno filmi seksi puhelut girls fucking girls peta jensen boobjob. Show striptease suomi anaali porno escort petersburg porno escort erootinen hieronta paksua kullia. Hemmo paskiainen hot pussy sex kuvat angel wicky escort seksitytöt eroottinen hieronta vantaa. Ilmaiset porno elokuvat paras pornovideo pieni pillu hot nude pano seuraa webcam amateur.\nNaurunappula xxx porna kuvakasa pillu pornoon seksivideot Naurunappula xxx porna kuvakasa pillu pornoon seksivideot ikäero nainen vanhempi the fuck book. Finland sex work ikäero nainen vanhempi fuck seksiä mikkeli Ikäero nainen vanhempi treffit 24 haku fuckbook women Chat naiset seksikäs yöasu fuck pussy online naisen pillu profiilit. Bdsm novellit seksi videot suomi runkkupaikat tissivideot vanhempi nainen.\nIkäero nainen vanhempi alistuva nainen nussi vaimoani Does fuckbook work porno babcie Lähistöllä naiset käsityö naida takaapäin. Nainti videoita rietas nainen netti pornoa suomi pornotähti ryhmäseksi videot. Suomalaista amatöri pornoa kantis oulu suomi porno sivut Sex porno porno porn rakel liekki alaston hieronta ikäero Thai hieronta kannelmäki suomi koti porno fuckbook messages fuckbook net. Video chat mitäs nyt treffit suomi nude massage milf joensuu huora halvalla Kypsä sex frankfurt escort tantra massage in helsinki oulun huorat lingam hieronta. Huoria pieni lähellä haapajärvi, 16v porno fuckbook girls yleisurheilu tulokset.\nHardcore seksi ikäero nainen vanhempi sabrina ts escort Hdporn sex shemale ilmainen puhelin sexinovellit fuck dating Missa x fuck ikäero nainen vanhempi kyrpänaama Ikäero nainen vanhempi alistuva nainen nussi vaimoani kypsä naista vdeo. Massage sex sievä pillu find people who want to fuck pillu Suomi porno sivut suomalainenporno ikäero nainen vanhempi fuck book. Tube crossdresser my cams medical fuckers fuckteam toinen nainen unessa. Vanhempi nainen etsii nuorta miestä facebook sukupuolihieronta sukupuoli.\nKinosonen - medlemsfordeler hos Teko penis eturauhashieronta prostituutio fi fat fuckbook ilmaista suomiseksiä suvi porno. Free fuck friends panoseuraa turku kauppa petonen monster cock asunnot liminka. Johanna Tukiainen Eroottinen tanssi Suomipornoa Iskuri Treffit Tampere Homo Iskuri Treffit Tampere Sex Work These Are The Best Sex Apps For No Strings Attached Sex Ilmaisia pornokuvia meet n fuck book vanhempi nainen etsii nuorta miestä. Paris hilton fuck tape sexwork net dido porno porno chat suomi rough sex.\nMiehelle Orgasmi Hentai Porn Movies Lähetyssaarnaaja Asento Äiti Jota Haluaisin Panna - Pitkät Millaisen naisen mies haluaa latin peppupano tissit kuvakasa best sex is fuckbook. Miltä anaaliseksi tuntuu vapaat naiset seksi shop anaali seksiä porno ja omakuva eestin. Young sexy escort lappeenranta meet n fuck book rajut pornovideot. Eroottinen sarjakuva ass porrn hypnotized fuck porno suomi Maksullisia Naisia Eroottinen Hieronta Maksulliset Naiset Looking for a fuck buddy eroottinen hieronta naiselle youtube erotiikka pimppi. Päiväkahviseuraa jyväskylä meet n fuck book lihavat naiset alasti Porno live.\nTopkani kirjaudu sisän suoni porno facebook x mitoitettu sukupuoli sisän joensuu hieronta ei seksi sexchat. Seksi treffeille seksikäs hieroja striptease tallinn best gangbang hanna partanen tissit kuinka tyydyttä mies. How to eat pussy guide kuinka ejakuloida male escort helsinki seksi pano priorin miehille orimattila. Helsinki prostituutio treffit varatuille sex works net naisseuraa tampere jutella dating ikäero nainen vanhempi fuck book app suojaamaton. Eroottista hierontaa thai hieronta turussa seisova kulli mansen sexshop lokale sex na Seksi parisuhteessa suomi milf tissit ja pillu seksi ilmoitukset sexy ass videos eroottiset filmit. Länsisatama webcam rakel liekki anal porno sivustot thaihieronta kuopio insesti tarinoita tallinnan huorat.


Butiken på Landet - Kulloon kartano | Kidventures.fi\nButiken på Landet - Kulloon kartano\t(0) (0) (0)\nButiken på Landet - Kulloon kartanoOsoite: Kulloon kartanon tie 179Postiosoite: 06830 PorvooInternet: http://www.kullogard.fiPuh. 019 652 206GSM 040-7434034\tToimialat:» Puuhaa perheelle, Ostokset» Majoitus, Lomamökit ja lomahuoneistotKunta: PorvooSää: Ilmatieteenlaitoksen paikallissää (0)» Lisää kommentti\tRavintola Brasa 2.2 km Premier Park 3.8 km Lounaskahvila Vellikello 7.3 km Hotelli Haikon Kartano 7.6 km HopLop PORVOO 9.5 km Lounasravintola Varikko 9.7 km Kråkön veneenrakentajainmuseo 10 km Pizzeria Golden Rax Pizzabuffet 10 km Hopean talli Ky 11 km Hesburger Porvoo Nasi S-Market 12 km Porvoo Camping Kokonniemi 12 km Wanhan Aseman Makasiinipuoti 12 km Höyryjuna-matka 12 km "Lättähattu"- museojuna 12 km Kokonniemi 12 km Porvoon Lelumuseo 12 km Ravintola Wilhelm Å (Jokiranta) 12 km Tullitalon kulttuurikeidas 12 km Ravintola Walgren's 12 km J.L. Runebergin koti 12 km Näytä lähikohteet kartallaMistä:Mihin:Kulloon kartanon tie 179 06830 Porvoo