Kolin kansallispuisto Hoito- ja käyttösuunnitelma - PDF\nKolin kansallispuisto Hoito- ja käyttösuunnitelma\nDownload "Kolin kansallispuisto 2010. Hoito- ja käyttösuunnitelma 2003-2010"\n1 Kolin kansallispuisto 2010 Hoito- ja käyttösuunnitelma Metsäntutkimuslaitos Tutkimusmetsäpalvelut ja Joensuun tutkimuskeskus 2005\n2 Metsäntutkimuslaitos, Tutkimusmetsäpalvelut ja Joensuun tutkimuskeskus Kolin kansallispuisto Hoito- ja käyttösuunnitelma ISBN ISSN Painokanava Oy kpl Taitto: Merja Lindroos\n3 Sisällys Saatteeksi 1. Johdanto 2. Tehtävä suojelualueverkossa ja pitkän aikavälin kehittämistavoitteet 2.1 Tehtävä suojelualueverkossa 2.2 Luonnonsuojelun ja kulttuuriperinnön suojelun tavoitteet 2.3 Muut hoidon ja käytön tavoitteet 3. Puiston käytön vyöhykkeet 3.1 Hoidon ja käytön vyöhykkeet 3.2 Liikkumis- ja retkeilyalueet eri vyöhykkeillä 4. Luonnon ja perinneympäristöjen suojelu ja hoito 4.1 Aluemuutokset 4.2 Geologiset muodostumat 4.3 Luonnonvarainen alue 4.4 Perinnemaisemien suojelu ja hoito 4.5 Historialliset ja esihistorialliset kohteet 4.6 Eläimistön ja kasvillisuuden suojelu 5. Opastus, ympäristökasvatus ja tiedotus 5.1 Opastustoiminnan periaatteet 5.2 Luontokeskus Ukko 5.3 Muut opastuspaikat 5.4 Opasteet ja viitat 5.5 Luontopolut 5.6 Ympäristökasvatus ja -harrastus 5.7 Painotuotteet ja muu tiedotusaineisto 6. Palvelurakenne, varustus ja puiston käyttö 6.1 Kehittämisen periaatteet 6.2 Ukko-Kolin palvelukeskus 6.3 Kolin kyläkeskus 6.4 Kolin perinnepihat 6.5 Satama ja muut venepaikat 6.6 Rinnekeskus 6.7 Herajärven perinnepihat 6.8 Tiealueet 6.9 Reitit ja maastoliikenne 6.10 Tuli-, teltta- ja uimapaikat 6.11 Varausmajat 6.12 Teleliikennepalvelut 6.13 Kulttuuripalvelut 6.14 Kansallispuiston muu käyttö 6.15 Valvonta ja huolto\n4 7. Tutkimuskäyttö 7.1 Perusselvitykset 7.2 Alueen hoidon edellyttämä tutkimus 7.3 Kansallispuiston käyttö tutkimusalueena 8. Hallinto, henkilöstö ja muut voimavarat 8.1 Hallinto 8.2 Henkilöstö 8.3 Muut voimavarat 9. Yhteistyö sidosryhmien kanssa 9.1 Yhteydet valtion viranomaisiin 9.2 Yhteydet opetus- ja tutkimuslaitoksiin 9.3 Yhteydet maakuntaan, kuntiin ja yrityksiin 9.4 Yhteydet paikallisyhteisöön 9.5 Kansainväliset yhteydet 10. Suunnitelman vaikutusten arvio 10.1 Vaikutukset Natura -alueen luonnonarvoihin ja luonnonympäristöön 10.2 Vaikutus maisemaan 10.3 Vesistövaikutukset 10.4 Vaikutuksen maankäyttöön 10.5 Liikenteelliset vaikutukset 10.6 Vaikutukset matkailuun, virkistykseen ja palveluihin ja asiakkaiden saamiin hyötyihin 10.7 Vaikutus työllisyyteen 11. Koli ja maailmanperintö 12. Erikseen laadittavat suunnitelmat Liitteet Liite 1. Kolin kansallispuiston kehittäminen edellisellä suunnitelmakaudella Liite 2. Kolin kansallispuiston luonto Liite 3. Kansallispuiston toimintaan vaikuttavat sopimukset, käyttöoikeudet ja luvat Liite 4. Kolin kansallispuiston järjestyssäännöt Liite 5. Runkosuunnitelmasta pyydetyt lausunnot Liite 6. Ympäristöministeriön vahvistus\n5 5 Saatteeksi Metsäntutkimuslaitoksen Joensuun tutkimuskeskus käynnisti Kolin kansallispuiston runkosuunnitelman uudistamistyön. Runkosuunnitelman valmistelussa oli tarkoitus selvittää kansallispuiston maankäyttö suunnitelmakaudella , siihen liittyvät toiminnalliset kehittämistavoitteet sekä muut runkosuunnitelman edellyttämät asiat. Suunnitelmassa oli tarkoitus määrittää myös tarkempien erityissuunnitelmien tarve ja periaatteet. Metsäntutkimuslaitos kutsui runkosuunnitelman valmistelua ohjaamaan neuvotteluryhmän (ohjausryhmä). Ohjausryhmän puheenjohtajana toimi tutkimuskeskuksen johtaja Jari Parviainen Metsäntutkimuslaitoksen Joensuun tutkimuskeskuksesta ja varapuheenjohtajana ylimetsänhoitaja Risto Savolainen Metsäntutkimuslaitoksen tutkimusmetsäpalveluista. Ohjausryhmän jäseninä (varajäsen suluissa) toimivat kehittämispäällikkö Pekka Huovinen (suunnittelujohtaja Risto Poutiainen) Pohjois-Karjalan liitosta, aluearkkitehti Kimmo Hartikainen (kaupungingeodeetti Heikki Rautiainen) Lieksan kaupungista, metsäesimies Reijo Tuononen Juuan kunnasta, ympäristönsuojelusihteeri Antti Suontama (kaavoitusinsinööri Timo Lajunen) Kontiolahden kunnasta, kunnansihteeri Markku Aho (ympäristönsuojelusihteeri Reino Valkonen) Enon kunnasta, professori Jari Kouki (yliassistentti Jari Miina) Joensuun yliopistosta, johtaja Matti Kuosmanen (kehittämispäällikkö Juha Palosuo) Pohjois-Karjalan TE-keskuksesta, luonnonsuojelupäällikkö Juha Hämäläinen (biologi Sirkka Hakalisto) Pohjois-Karjalan ympäristökeskuksesta, toiminnanjohtaja Vilho Pasanen MTK-Pohjois-Karjalasta (toiminnanjohtaja Matti Saramäki Pohjois-Karjalan Metsänomistajaliitosta), kauppaneuvos Eino Tenhunen (hotellin johtaja Jan-Erik Hagfors Hotelli Koli Oy:stä), FT Heikki Simola (Erkki Sankari) Pohjois- Karjalan luonnonsuojelupiiristä, kauppapuutarhuri Ilmari Martikainen (maanviljelijä Unto Korhonen) Kolin suojeluryhmästä ja yrittäjä Seppo Saarelainen (maanviljelijä Eero Kukkonen) Kolin kylätoimikunnasta. Ohjausryhmän sihteerinä toimi kansallispuiston johtaja, tutkija Lasse Lovén. Ohjausryhmä käsitteli runkosuunnitelman luonnoksia kahdeksassa kokouksessa ja tutustui suunnittelukohteisiin maastossa. Suunnitelman valmisteluvaiheessa ohjausryhmä järjesti Kolin kylällä paikalliselle väestölle ja yrittäjille suunnatun tiedotus- ja kuulemistilaisuuden sekä erillisen kehittämisseminaarin yhdessä Kolin strategiaryhmän kanssa. Runkosuunnitelmaluonnoksesta pidettiin Kolin kylällä syksyllä 2002 yleinen tiedotus- ja kuulemistilaisuus. Suunnitelman valmistelussa ohjausryhmää avusti projekti, jonka vetäjänä toimi kansallispuiston johtaja, tutkija Lasse Lovén ja muina toimijoina metsänhoitaja Pekka Äänismaa sekä metsäinsinöörit Hannu Ihme ja Jorma Siitonen. Projekti käytti apunaan Metsäntutkimuslaitoksen Joensuun tutkimuskeskuksen, Geologian tutkimuskeskuksen, Joensuun yliopiston, Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun ja Pohjois-Karjalan ympäristökeskuksen valmistamia kansallispuiston luonnon ja kulttuurin perusselvityksiä. Suunnitelman luonnos valmistui ohjausryhmän yksimielisenä ehdotuksena Suunnitelman viimeistelyvaiheessa Metsäntutkimuslaitos hankki lausunnot suunnitelman luonnoksesta 46 yritykseltä ja yhteisöltä ja asiantuntijalta. Lausunnoissa esitetyt huomautukset ja ehdotukset käsiteltiin suunnitelman viimeistelyssä. Ympäristöministeriö vahvisti suunnitelman päätöksellään Ohjausryhmän puheenjohtaja, tutkimuskeskuksen johtaja Jari Parviainen Ohjausryhmän sihteeri, puistonjohtaja Lasse Lovén\n6 6 1. Johdanto Kolin kansallispuisto perustettiin vuonna 1991 säädetyllä lailla (L 581/1991), joka tuli voimaan Kansallispuiston laajennuksesta säädettiin lailla (L 634/1996) Kansallispuiston toimintaa on ohjattu asetuksen (As 674/1991), järjestyssäännön (Metla ) ja ympäristöministeriön vahvistaman hoito- ja käyttösuunnitelman (YM ) perusteella. Kansallispuiston toiminnan alkuvaiheisiin liittyviä suojelun ja matkailukäytön kehittämishankkeita on lisäksi ohjattu hoito- ja käyttösuunnitelman pohjalta valmistettujen erillissuunnitelmien avulla. Kansallispuisto on Metsäntutkimuslaitoksen (Metla) hallinnassa ja sen hoidosta vastaa Metlan Joensuun tutkimuskeskus. Kansallispuistoa kehitettäessä eri hallintoviranomaiset ovat pyrkineet huolehtimaan siitä, että eduskunnan hyväksymän lausuman mukaiset periaatteet ovat toteutuneet. Säätäessään Kolin kansallispuiston perustamislakia Eduskunta edellytti, että hallituksen esityksen perusteluissa mainitun tavoiterajauksen piiriin kuuluvien kiinteistöjen omistajien oikeusturva ja oikeudellinen asema ei vaarannu; kansallispuistoa laajennettaessa maanhankinnat tapahtuvat ainoastaan vapaaehtoisin kaupoin tai maanvaihdoin; Kolin seudun matkailun ja muun elinkeinotoiminnan kehittämisestä tehdään pikaisesti periaatepäätös; kansallispuiston hoitoa ja opastamista varten palkataan riittävästi henkilöstöä sekä alueella sijaitsevien matkailupalvelujen ja rinnetoimintojen alueet ja toiminnat turvataan Kolin kansallispuistoa toteutettaessa. Vuonna 1996 vahvistetun hoito- ja käyttösuunnitelman keskeisinä tavoitteina oli varmistaa alkuperäisen luonnon suojelu, perinneympäristöjen vaaliminen, opetus- ja tutkimusmahdollisuuksien kehittäminen, kansallismaiseman säilyttäminen ja matkailu- ja virkistyskäytön kestävyyden turvaaminen Kolin kansallismaiseman ytimenä olevassa Kolin kansallispuistossa. Lisäksi asetuksen 674/ :n asettaman velvoitteen mukaan matkailupalvelut pyrittiin turvaamaan kansallispuistoa toteutettaessa. Vuonna 1996 vahvistetun runkosuunnitelman tavoitteet on suurimmaksi osaksi saavutettu ja osittain ylitettykin (Liite 1). Suunnitelman tarkistaminen on tullut ajankohtaiseksi Euroopan Unionin luonnonsuojelujärjestelmän kehittymisen, puiston alueen voimakkaan laajentumisen, puistossa kuluneella kaudella toteutettujen huomattavien kehittämishankkeiden jatkovaiheiden koordinoimisen sekä kotimaisten ja kansainvälisten verkostosuhteiden kehittämiseen perustuvan toiminnallisen laajentumisen johdosta. Samalla pyritään ottamaan huomioon Kolin kansallispuiston rooli valtakunnallisen luonto- ja kulttuurimatkailun alueverkoston kehittämisessä ja Pohjois-Karjalan maakunnallisen kehittämisstrategian asettamat kehittämistavoitteet Kolin kansallispuiston ja siihen liittyvän matkailualueen tulevaisuudelle. Suunnittelu perustuu nykyisiin toimintaedellytyksiin, voimassa oleviin vuokrasopimuksiin ja määriteltyihin käyttöoikeuksiin tämän suunnitelman aikajaksolle vuoteen Suunnitelmalla on vaikutuksia myöhemmin päättyviin sopimuksiin ja niissä määriteltäviin linjauksiin. Suunnitelma ei ota kantaa suunnittelujakson jälkeen umpeutuviin sopimuksiin, joiden jatkosta päättävät sopijaosapuolet. Suunnitelmassa käsitellään kuitenkin erilaisia kehittämisvaihtoehtoja, jotta sopimusten uusiminen voidaan ratkaista toimintaympäristön ja toiminnan edellytysten perusteella. Suunnitelma kohdistetaan nykyiselle maa-alueelle. Mahdolliset maa-aluelaajennukset kytketään suunnittelun tavoitteisiin. Metsäntutkimuslaitos hoitaa ja kehittää kansallispuistoa suunnitelmakaudella pilottiluonteisena kehittämis- ja tutkimuskohteena. Koko Kolin alue otetaan huomioon kehittämistarkasteluissa, vaikkakin pääpaino on kansallispuiston suunnitelmissa. Pääosa Kolin kansallispuiston nykyisestä alueesta on ehdotettu (Vnp ja ) liitettäväksi Euroopan Unionin Natura-verkkoon. Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN)\n7 luokituksessa Kolin kansallispuisto on luokiteltu kansallispuistolle tyypilliseen yhdistetyn suojelu- ja nähtävyysalueen luokkaan (II luokka) Kansallispuiston rajoitettu matkailukäyttö ei ole aiheuttanut tarvetta luokan muutokseen. Pohjoismaiden neuvoston asettama työryhmä ehdotti selvitettäväksi vuonna 1996 Kolin maisema-aluetta, jonka ytimenä on Kolin kansallispuisto, mahdolliseksi UNESCO:n maailmanperintökohteeksi yhdistetyin luonnon ja kulttuurin suojelukriteerein. Selvitystyö on parhaillaan käynnissä Kolin paikallisyhteisössä, jonka ehdotus on lähtökohtana hankkeen edistymiselle. Hoito- ja käyttösuunnitelman yhdeksi tavoitteeksi asetetaan Kolin kansallispuiston maailmanperintöarvojen selvittäminen ja mahdollisten jatkotoimenpiteiden määrittely. Hoito- ja käyttösuunnitelmassa tutkimustoiminnan, opetuskäytön sekä matkailijoiden ja retkeilijöiden määrän laajentuminen on pyritty sopeuttamaan puiston kokonaistilanteeseen siten, että kansallispuiston suojelutavoitteet eivät vaarannu. Suunnittelutyön yhteydessä puistoon on valmisteltu uusi järjestyssääntö, joka ottaa huomioon hoito- ja käyttösuunnitelman. Hoito- ja käyttösuunnitelman luonnoksesta pyydetään lausunnot Kolin kansallispuiston tärkeimmiltä sidosryhmiltä (liite 5). Hoito- ja käyttösuunnitelma esitetään ympäristöministeriön hyväksyttäväksi. Hoito- ja käyttösuunnitelmassa esitetään kansallispuiston maankäyttösuunnitelma, puiston toiminnan keskeiset tavoitteet sekä erityissuunnittelussa sovellettavat periaatteet. Hoito- ja käyttösuunnitelman vahvistaa ympäristöministeriö. Erityissuunnitelmat viimeistellään hoito- ja käyttösuunnitelman vahvistamisen jälkeen. Erityissuunnitelmat hyväksyy Metsäntutkimuslaitos Pohjois-Karjalan ympäristökeskusta ja muita asiantuntijoita kuultuaan. 7 Kuva 1. Kolin kansallispuiston sijainti.\n8 2. Tehtävä suojelualueverkossa ja pitkän aikavälin kehittämistavoitteet 2.1 Tehtävä suojelualueverkossa Koli on yksi Suomen 35 kansallispuiston muodostamasta valtakunnallisesti arvokkaiden luontoja nähtävyysalueiden verkostosta. Kolin kansallispuisto on lain (L 581/1991) mukaan perustettu edustavan pohjoiskarjalaisen vaara-alueen, vanhojen metsien ja niiden eliöstön suojelemiseksi sekä Kolin kansallismaiseman keskeisen osan suojelemiseksi ja kaskitalouden luomien maisemien ja kasviyhdyskuntien ylläpitämiseksi. Kolin kansallispuisto sisältyy Suomen esitykseen Euroopan unionin Natura ohjelman alueeksi. Luontodirektiivin luontotyypeistä puistossa tavataan 14. Lintudirektiivin lajeja on tavattu 16 ja luontodirektiivin liitteen lajeja 8. Kansallispuiston alueella havaittu 22 valtakunnallisesti uhanalaista eliölajia. Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n suojelualueluokituksessa Kolin kansallispuisto on vuonna 1993 sijoitettu luokkaan II (kansallispuistot). Koli on esimerkki suomalaisesta kansallismaisemasta, joka edustaa itäsuomalaista vaara- ja järvimaisemaa. Maiseman erityisarvojen vuoksi Kolin alue on muodostunut myös valtakunnallisesti tunnetuksi ikonityyppiseksi symboliseksi maisemaksi, joka liittyy vahvasti suomalaiseen kansalliseen identiteettiin. Tämä maisema on vaikuttanut kansallisesti merkittävien taiteilijoiden tuotantoon. Puiston kulttuuritausta on myös erityisen laaja-alainen ulottuen paikallisesta kaskikulttuurista valtakunnan tason korkeakulttuuriin. Kolin alueella luvuilla kukoistanut kaskikulttuuri tuotti mosaiikkimaisen kulttuurimaiseman, jonka luonto on harvinaisen monimuotoista. Kolin kaskimaisema on nykyisellään arvokas reliktimaisema, jonka ylläpitäminen on yksi kansallispuiston keskeisiä tehtäviä. Koli on kansallispuistona nuori, vain hieman yli 10 vuoden ikäinen, mutta tunnetulla Kolin alueella on yli sadan vuoden mittainen matkailuperinne. Koli on ollut valtakunnallisesti luonto- ja kulttuurimatkailun kärkikohteita 1930-luvulta alkaen. Koli on ollut erityisesti maisemanähtävyys ja talviurheilukohde. Tästä johtuen puiston palveluvarustus on Suomen kansallispuistojen joukossa poikkeuksellisen korkeatasoinen ja monipuolinen. Kolin kansallispuistossa vierailee vuosittain nykyisin (v. 2002) noin matkailijaa. Asiakasmäärien perusteella Koli on yksi suosituimmista suomalaisista kansallispuistoista ja kiistatta Pohjois-Karjalan luontomatkailun kärkikohde. Kolin kansallispuisto on ainoana suomalaisen kansallispuistoverkon kohteena tutkimuslaitoksen (Metsäntutkimuslaitos) hallinnassa. Tämä erityisasema mahdollistaa kansallispuiston käytön monipuoliseen tutkimustoimintaan ja tutkimuksen tuottaman tiedon käytännön sovelluksiin Kolilla sekä muissa Suomen kansallispuistoissa ja luonnonsuojelualueillamme yleensä. Tutkimustiedon käytäntöön viemisessä ja kansantajuistamisessa tärkeä tehtävä on viestinnällä ja ympäristökasvatuksellisilla palveluilla. Niiden kehittäminen on keskeinen Kolin kansallispuiston tehtävä Suomen suojelualueverkossa. Kolin kansallispuiston tehtävänä on eri lähtökohdat huomioon ottaen esitellä luonnon ja kulttuurin tavattoman suurta vaihtelua pienialaisena mutta hyvin tunnettuna suomalaisena esimerkkikohteena. Puiston laajaa profiilia kuvaa seuraava toiminta-ajatus: Kolin kansallispuisto on luonnonsuojelun, kulttuurin, tutkimuksen ja näihin perustuvan luontomatkailun ja ympäristökasvatuksen kansallispuisto. 8\n9 Kolin kansallispuiston aikavälille tehdyllä hoito- ja käyttösuunnitelmalla pyritään seuraaviin avaintuloksiin: Luonnonsuojelun ja kulttuuriperinnön suojelun suotuisa taso saavutetaan. Kaskikulttuuria ja perinnemaisemien käyttöä edistetään tutkimustiedon avulla kestävällä pohjalla. Tutkimustoimintaa ja sen tuloksiin tukeutuvaa opetuskäyttöä edistetään suojeluarvoja vaarantamatta. Varaudutaan matkailijamäärän kasvuun. Kestävää matkailukäyttöä kehitetään suojeluarvoja tai tutkimus- ja opetuskäyttömahdollisuuksia heikentämättä. Kansallispuiston yhteisösuhteita kehitetään. Valmistetaan toimenpideohjelma Kolin kansallispuiston kehittämiseen UNESCO:n maailmanperintökohdeverkoston osana Luonnonsuojelun ja kulttuuriperinnön suojelun tavoitteet Kolin kansallispuiston kansainvälisesti merkittävimmät luonnonarvot sisältyvät Kolin vaarajonon geologiseen muodostumaan. Eri-ikäiset kallioperämuodostumat (arkeeinen peruskallio, kvartsiittimuodostumat, ensimmäiset hapellisen ilmakehän olemassaoloa osoittavat rapautumat ja vulkaaniset juonet) edustavat havainnollisesti maapallon kehityshistorian vanhimpia vaiheita. Viimeisiä jääkauden aikaisia ja sen jälkeisiä geologisia vaiheita osoittavat havainnolliset maaperämuodostumat (moreenit, harjut, jäätikön sulavesien uurtamat uomat ja niihin liittyvät soraja hiekkamuodostumat, turvemaat sekä luonnon ja ihmisen muovaamat lukuisat rantamuodostumat). Kolin kansallispuiston suojelun keskeiset tavoitteet ovat seuraavat: Kolin kansallispuiston vaara-alueen geologisen arvon suojelemiseksi kaikessa puiston kehittämisessä ja erityisesti infrastruktuurin kehittämisessä varotaan muuttamasta kallioperän tai maaperän ominaisuuksia ja muodostumien eheyttä. Muodostumien kestävyyttä turvaavia toimenpiteitä suunnitellaan ja toteutetaan osana puiston kehittämisohjelmaa. Luontodirektiivin luontotyyppien ja lajien ja lajien elinympäristön suojelu on kansallispuiston kaiken kehittämistoiminnan lähtökohta. Kansallispuiston kehittämistoimissa ei aiheuteta haittaa niille luontodirektiivin luontotyypeille tai luonto- ja lintudirektiivilajeille, joiden perustella Kolin kansallispuisto on otettu Suomen Natura 2000 verkostoon. Luodaan edellytyksiä kulttuurikohteiden ja kulttuuritoimintojen kehittämiselle osana puiston suojelua ja käyttöä. Perinneympäristöjä ja perinnerakennuskohteita kehitetään ja ylläpidetään luonnon ja kulttuurin monimuotoisuuden erityiskohteina. Kolin kansallispuiston kansainvälisen merkityksen täsmentämiseksi tulee alueen luonto- ja kulttuuriarvot arvioida perinpohjaisesti ja selvittää alueen merkitys suhteessa UNESCO:n Maailmanperintökohteiden verkostoon. Samassa yhteydessä pyritään kohottamaan Kolin paikallisyhteisön tietoisuutta Kolin suojeluarvoista. Kolin kansallispuistoon sisältyy suunnitelmakauden alkuvaiheessa 680 ha vähintään 100 vuotta vanhaa metsää. Näistä 420 ha (noin 15 % puiston maa-alasta) on hakkuilla käsittelemättömiä täysin tai lähes luonnontilaisia metsiä. Luonnontilaiset vanhat metsät ovat harvinaisia elinympäristöjä, joissa useat uhanalaiset eliölajit saavat suotuisan elinympäristön. Näidenkin metsien kehitykseen ovat vaikuttaneet erilaiset ja ajan mukana muuttuneet metsänkäyttömuodot kuten kaskeaminen ja siihen liittyneet metsäpalot, metsän laidunnus, hirvikantojen muutokset, metsästyksen rajoittamisesta seurannut lisääntynyt laidunnuspaine (hirvi, jänis) ja kulojen rajoittamisesta seurannut hidastunut uudistuminen. Kaikki muut kansallispuistoon kuuluvat metsät ovat aikanaan olleet poiminta- ja harvennushakkuiden tai uudistushakkuiden piirissä joko yksityisinä talousmetsinä tai valtion tutkimus- tai työllistämiskohteina. Luonnontilaisina kehittyviä tai luonnontilaiseksi palautuvia metsiä pyritään lisäämään puistossa tarkoitusta varten valmistettavan ennallistamissuunnitelman mukaan siten, että niiden pinta-ala on suunnitelmakauden lopussa merkittävästi nykyistä suurempi. Aiemmissa talousmetsissä pyritään lisäämään luonnontilaisen metsän erityispiirteitä mm. lahopuun ja palaneen puun muodostumista te-\n10 10 hostavilla hoitotoimilla. Lahopuun ja palaneen puun lisääminen suunnataan sellaisille kohteille, joilla voidaan edistää niihin tukeutuvien eliöiden uhanalaisten kantojen säilymistä ja siirtymistä alueelta toiselle. Kolin kansallismaiseman arvot ovat merkittäviä sekä kaukomaisemassa että lähimaisemassa. Kansallispuisto muodostaa kansallismaisemassa ydinalueen, josta käsin kansallismaisemaa pääosin havainnoidaan ja ihaillaan. Kolin kansallismaiseman rajaus on kuitenkin huomattavasti kansallis-puiston rajausta laajempi (kuva 2). Näköalapaikkojen lähimaiseman laatu vaikuttaa siihen, minkälaiseksi maiseman kokonaisarvo muodostuu. Kansallismaiseman suojelussa pyritään säilyttämään kansallispuiston sisällä puiston näköalapaikoilta Pielisen suuntaan näkyvän maiseman erämaisuus ja rakentamattomuuden vaikutelma. Näköalapaikoilta länteen suuntautuvassa maisemassa pyritään kansallispuiston sisällä säilyttämään kaskikulttuurin luoma mosaiikkimainen eri-ikäisten aukeiden ja metsiköiden muodostama kokonaisuus sekä kaskikulttuuriin liittyvien rakennusten ja rakenteiden monimuotoisuus. Vakiintuneiden näköalapaikkojen lähimaisemaa hoidetaan tarpeen mukaan siten, että kansallismaisemaa voidaan ihailla riittävän esteettömästi ja turvallisesti. Kuva 2. Kolin kansallispuisto muodostaa keskeinen osan Kolin kansallismaiseman alueesta (Lähde: Pohjoismaiden ministerineuvoston työryhmän raportti 1996:30). Kaskimaisema on Kolin kansallismaisemassa ns. reliktimaisemaa, jossa maiseman syntyyn ja kehittymiseen vaikuttanut luonnonkäyttökulttuuri on jo likimain kadonnut tai päättynyt. Kaskitalouden luomien maisemien ja kasviyhdyskuntien ylläpitäminen sisältää laajan toimintakoko-\n11 11 naisuuden, johon kuuluvat mm. jatkuva uusien kaskien polttaminen kaskeamiseen sopivissa kohteissa, kaskien viljely, kasken jälkeen kehittyvien ahojen ja muiden niittyjen hoitaminen niittämällä tai laiduntamalla sekä kaskiin nousseiden ominaisuuksiltaan erikoisten kaskimetsien maisemanhoito. Kaskimaiseman ja kaskeamisen synnyttämien kasviyhdyskuntien ylläpitäminen säilyttää tulen vaikutukset metsäympäristössä ja mahdollistaa erilaisten kasvien lisäksi muidenkin palohakuisten eliölajien menestymisen. Näin kaskeamalla ylläpidetään myös eräitä paloista riippuvia eliölajeja samalla kun kaskimaisema säilyy. Kolin kansallispuistoon valmistetaan kestävän kaskitalouden suunnitelma, joka sovitetaan yhteen olemassa olevien perinnebiotooppien hoitosuunnitelmien kanssa. Kaskimaiseman ylläpitäminen toteutetaan suunnitelmien mukaan vuotuisena hoitotoimena, johon varataan sen tarvitsemat voimavarat ja jota pyritään toteuttamaan yhteistyössä paikallisyhteisön kanssa kaskikulttuurin sosiaalisen kestävyyden varmistamiseksi. Kuva 3. Kaskikulttuurin turvaaminen on osa kansallispuiston tavoitteita. Kuva: Metla - Ismo Hyttinen. 2.3 Muut hoidon ja käytön tavoitteet Kolin kansallispuiston tehtävänä on suojelun ohella myös ympäristöntutkimuksen, ympäristövalistuksen ja luonnonharrastuksen edistäminen (L 581/1991). Lisäksi eduskunnan lausuman ja siihen perustuvan asetuksen 674/ :n asettaman velvoitteen mukaan puiston perustamisvaiheessa puistossa sijainneet matkailupalvelut ja niiden tarvitsemat alueet turvataan kansallispuistoa toteutettaessa. Puiston ensimmäiseen runkosuunnitelmaan sisältyi liitteenä Kolin kansallispuiston tutkimus-ohjelma. Ohjelma kuvasi alueen tutkimuksellista merkitystä, käynnissä olevia tutkimushankkeita ja tulevia tutkimustarpeita. Tutkimusohjelmassa esitetyt tavoitteet on saavutettu osittain; Koliluonnonvaratietopankki ja paikkatietojärjestelmä ovat toteutusvaiheessa, Kolin kirjallisuustietokanta on kerätty, perinnemaisemien tutkimus- ja seurantaohjelma on käynnistetty ja yhteiskuntatieteellisiä tutkimuksia on kohdennettu verkostomuotoisesti Kolille. Mahdollisuudet tutkimustoiminnan olennaiseen lisäämiseen ovat parantuneet Metlan Joensuun tutkimuskeskuksen kasvun sekä Joensuun yliopiston ja ammattikorkeakoulun aktiivisuuden ansiosta.\n12 12 Ympäristötutkimusta varten laaditaan kansallispuiston tutkimuskäytön kehittämisohjelma, joka sisältää tutkimusten painoalojen määrittelyn ohella tutkimustoimintaan tarvittavien alueiden märittelyn sekä mahdollisten tutkimuksen tarvitsemien rakennusten, rakenteiden ja muiden voimavarojen määrittelyn. Metsäntutkimuslaitoksen oman toiminnan ohella tutkimustoimintaa toteutetaan verkostomuotoisesti, se kansainvälistyy ja laajenee merkittävästi nykyiseen tasoonsa verrattuna. Ympäristövalistuksen toteuttamisen keskeinen palvelukokonaisuus Kolin kansallispuistossa on Luontokeskus Ukko, joka on ollut toiminnassa kesäkuusta 2000 alkaen. Luontokeskuksen näyttelyt, mediaohjelmat ja kirjasto sekä luontokeskuksen kautta saavutettavat sähköiset tietopankit ja kirjalliset lähteet ovat ympäristökasvatuksen tärkeimmät puitteet puistossa. Näitä täydentävät pedagogiset luontopolut oheisaineistoineen, leirikoulujen tarpeisiin kehitetyt pedagogiset ohjelmat ja puiston toimintaan liittyvät teemaseminaarit ajankohtaisista aiheista. Luontokeskuksessa vierailee suunnitelmakauden alussa noin jokamiesmatkailijaa, joka muodostaa ympäristövalistuksen pääkohdejoukon. Erityisten pedagogisten ohjelmien käyttäjinä puistossa vierailee suunnitelmakauden alussa vuosittain noin 60 leirikoulua, joihin osallistuu yhteensä noin 2000 oppilasta. Ympäristövalistus- ja ympäristökasvatustoimintaa laajennetaan Luontokeskus Ukossa ja puistossa. Palvelun suunnittelussa Metsäntutkimuslaitos verkostoituu opetuslaitosten ja ympäristökasvatuksen yhteisöjen kanssa. Kansainvälisiä yhteyksiä lisätään ja käytännön toimintaa toteutetaan sovittavan työnjaon perusteella yhteistoimintaan sitoutuneiden kumppanien kanssa. Kansallispuiston käyttö luonnonharrastukseen on hyvin monimuotoista. Luonnonharrastusta palvelevat Luontokeskus Ukko ja puiston retkeilyreitit ja luontopolut. Pääosa puiston asiakkaista on kansallismaiseman ihailijoita, jotka eivät ole erityisesti perehtyneitä luonnonharrastuksen taitoihin. Osa puistossa retkeilevistä asiakkaista tarkkailee luonnon yksityiskohtia systemaattisesti. Luontokeskuksen näyttelyt ja tietopankin parantavat asiakkaiden mahdollisuuksia luonnontuntemuksen kehittämiseen ja teemapolut antavat virikkeitä lajituntemuksen ja luontotyyppien tuntemuksen ja geologiatiedon kehittämiseen. Eräiden luonnonharrastajayhteisöjen kuten Pohjois-Karjalan luonnonsuojelupiirin ja WWF:n kanssa on tehty sopimuksia yhteis-toiminnasta puiston hoidossa, esimerkiksi perinnemaisemien hoidossa. Luonnonharrastajien palveluita kehitetään yhteistyössä luonnonharrastajien maakunnallisten ja valtakunnallisten yhteisöjen kanssa. Luonnonharrastajien mahdollisuuksia osallistua puiston hoidon suunnitteluun ja toteutukseen lisätään. Kansallispuiston perustamisvaiheessa puistossa sijaitsivat seuraavat matkailupalvelut, jotka on eduskunnan lausuman ja siihen perustuvan asetuksen (674/1991) 7 :n säännön mukaan pyritty turvaamaan puiston toteutuksessa: hotelli, ravintola, savusauna laskettelurinne, jolla 2 hissiä, palvelurakennus (Rinnetupa), pysäköintialue, lumetusjärjestelmä ja tieyhteys yleiselle tielle karavaanarialue jätevesipuhdistamo ja putket, vesipumppaamo ja putket teleliikennemasto huoltorakennuksineen satama (laiturit, huoltorakennukset, venepaikat, kalastajapalvelut) yleiset tiet Ukko-Kolille ja Satamaan, yksityiset tiet, joilla matkailuliikennettä puiston sisällä oleville - yksityistiloille ja yrityksille sähkö- ja puhelinlinjat retkeilyreitit (polut ja ladut, tulipaikat, leirintäpaikat, uimapaikat, rantautumispaikat) ja nähtävyyskohteet ja näköalapaikat. Vuosina Kolin kansallispuiston palveluvarustukseen on investoitu pääosin työllistämisrahoitusta noin 70 milj. mk. Pääosa Ukko-Kolin palveluvarustuksesta on näiden investointien avulla saatu kunnostettua ja kehitettyä tarpeita vastaavalle tasolle. Suunnittelukaudella pääpaino on puiston sisällä olevan muun palveluverkoston kunnostamisessa. Tähän kuuluu sa-\n13 13 tama-alueen kehittäminen, palveluvarustuksen laadullinen ylläpitäminen ja palvelujen sisällön kehittäminen. Kolin alueelle mahdollisesti tulevat muut suurimittaiset matkailuinvestoinnit suunnataan kansallispuiston ulkopuolelle. Kansallispuiston alueelle sijoittuvat matkailupalvelut ja niiden tarvitsemat alueet turvataan eduskunnan lausuman mukaisesti. Palvelut ylläpidetään ja tarpeen mukaan kehitetään suojeluarvoja vaarantamatta nykyisten aluevarausten puitteissa siten, että palvelujen sopeutuminen kansallispuiston tavoitteisiin ja eri kohteiden suojelutaso parantuu. Kehittämisessä varaudutaan asiakasmäärän 50 % lisäykseen ja sen aiheuttamaan palvelujen lisääntyneeseen tarpeeseen suunnitelmakaudella. Suunnitelma ei ota kantaa suunnitelmakauden jälkeen päättyvien sopimusten jatkamiseen. Suunnitelmassa esitetyt toimenpiteet eivät ole esteenä sopimusten uusimiselle.\n14 14 3. Puiston käytön vyöhykkeet 3.1 Hoidon ja käytön vyöhykkeet Kolin kansallispuiston alueen maankäyttö on pääpiirteissään muotoutunut jo yli 250 vuoden aikana alueella harjoitetun kaskikulttuurin, maatalouskäytön sekä satavuotisen matkailukäytön myötä. Ja se on tämän Kolin näköalan kaksinaisuus ja sen miltei symbolinen luonne, joka tekee sen niin sattuvaksi ja joka taiteellisen kauneuden ohessa antaa sille enemmän aatetta kuin mikä tavallisessa maisemassa on tavattavana (Aho 1893). Vaihteleva kaski- ja maatalousmaisema on sijoittunut kansallispuiston pohjoisosan länsipuolisille rinteille ja laaksoihin. Samat maisemapiirteet ovat puiston eteläosassa osittain käänteisesti; puiston keskiosassa kaskimaisemaa on puiston Pielisen puoleisella alueella, puiston eteläpäässä taas Herajärven järvenlaskurannoilla. Suurin osa matkailupalvelujen rakenteista on pystytetty puiston pohjoisosaan Ukko-Kolin, Sataman ja Kolin kylän väliselle alueelle jo ennen kansallispuiston perustamista (1991). Puiston pohjoisosassa Pielisen puoleinen maisema on Kolin kansallis-maiseman erämaista luontomaisemaa. Palvelukeskittymät ja niiden väliset reitit ja alueelle sijoittuvat kaskikulttuurin vaalimisalueet muodostavat Kolin kansallispuiston nähtävyysosan, jota kutsutaan kulttuurivyöhykkeeksi. Muu osa puistoa on erämaista luonnonmetsää, järvi- ja saarimaisemaa tai luonnonympäristöksi ennallistettavaa entistä talousmetsää, joka muodostaa puiston syrjäosan ja jota tässä suunnitelmassa kutsutaan luontovyöhykkeeksi. Vakiintuneet kansallismaiseman ihailupaikat, näköalapaikat, sijaitsevat molemmissa päävyöhykkeissä. Erilaisiin tutkimustarpeisiin käytettävät alueet sijoittuvat molempiin päävyöhykkeisiin hajalleen. Puiston käytön ja hoidon vyöhykejaon tavoitteena on osoittaa puiston maankäytön kehittämisstrategian päälinjaus ja ohjata pääosa matkailukäytöstä ja aktiivisista pitkäaikaisista ja toistuvista luonnonhoitotoimista kulttuurivyöhykkeelle. Matkailukäytön rakenteita ja palvelupisteitä sijoitetaan ensisijaisesti vain kulttuurivyöhykkeelle. Vain pienialaisia retkeilypalveluja ja opetuskohteita sijoitetaan luontovyöhykkeelle. Luontovyöhyke vastaa IUCN:n luokituksen mukaan tiukasti suojeltua luonnontilaista aluetta (suojeluluokka I), jonka sisällä entisissä talousmetsissä tehtävät toimenpiteet tähtäävät luonnontilaisen kehityksen palauttamiseen. Luontovyöhykkeellä suojellaan luonnonmetsiä, joissa ei tehdä mitään metsänhoidollisia toimenpiteitä. Luontovyöhykkeellä ennallistetaan viljelymetsiä ja ojitusalueita. Viljelymetsien ennallistamisessa voidaan käyttää kaskeamista, mutta kohteita ei sisällytetä myöhempään kasken kiertoon vaan ne palaavat luonnonkehitykseen kaskeamisen jälkeen. Luontovyöhykkeellä on puiston nähtävyyskäyttöä palveleva lähimaiseman hoito mahdollista ja sinne voidaan sijoittaa myös puiston metsien ennallistamiseen liittyviä tutkimus- ja esimerkkialueita. Kulttuurivyöhyke vastaa IUCN:n luokituksen mukaan luonto- ja kulttuuriarvoja säilyttävän luonnon kehityksen tai rajoitetun ja kestävän hoidon piirissä olevaa aluetta (suojeluluokka II), jonka sisällä toimenpiteet tähtäävät erilaisten perinnemaisemien ylläpitoon ja niihin liittyvän luonnon monimuotoisuutta vahvistavan kehityksen voimistamiseen. Kulttuurivyöhykkeelle voi sijoittua myös pienialaisia luonnontilaisina suojeltavia vanhoja metsiä ja muita luontotyyppejä. Kulttuurivyöhykkeelle sijoitetaan kestävän kaskitalouden mallialueet ja muut perinnemaisemien hoitoalueet. Puiston nähtävyyskäyttöä palveleva vakiintuneiden näköalapaikkojen lähimaiseman hoito on kulttuurivyöhykkeellä perusteltua. Kansallispuiston käytön ja hoidon vyöhykkeet esitetään kuvassa 4 ja taulukossa 1.\n15 15 Kuva 4. Kolin kansallispuiston hoidon ja käytön vyöhykkeet.\n16 16 Taulukko 1. Kolin kansallispuiston käytön ja hoidon vyöhykkeet. Pinta-ala Ha % Kulttuurivyöhyke Luontovyöhyke Yhteensä Liikkumis- ja retkeilyalueet eri vyöhykkeillä Kansallispuiston hoitoa ja käyttöä ohjaavilla luonto- ja kulttuurivyöhykkeillä on pienempiä osaalueita, joilla matkailu- ja retkeilykäyttöä ohjataan, jotta alueen suojelun ja hoidon tavoitteet eivät vaarannu. Pääosa molemmista vyöhykkeistä on kansallispuiston matkailukäytön perusosaa, jolla ei aseteta erityisiä liikkumisrajoituksia retkeilijöille. Puiston kulumisen estämiseksi ja arvokkaiden luontokohteiden suojaamiseksi retkeilijöitä kuitenkin opastetaan liikkumaan poluilla ja laduilla. Perusosassa on pienialaisia retkeilijöiden palvelupisteitä (nuotiopaikat, rantautumispaikat, varausmajat, uimapaikat, opastuspisteet). Perusosassa autojen pysäköinti on sallittua tarkoitukseen osoitetuilla alueilla. Liikkuminen moottoriajoneuvoilla, hevosilla ja maastopolkupyörillä sekä leiriytyminen ja tulenteko sallitaan niitä varten osoitetuilla reiteillä ja alueilla. Palvelukeskukset ovat kulttuurivyöhykkeelle sijoittuvia käytön keskittymiä, joiden pinta-ala on vähäinen puiston kokonaispinta-alaan verrattuna, mutta joilla liikkuu päivittäin suuri määrä asiakkaita. Matkailijoiden kulkua ohjataan opastein ja autojen pysäköinti sallitaan vain tarkoitukseen osoitetuilla paikoilla. Puiston nykyiset palvelukeskukset ovat Ukko-Kolin palvelukeskus, Satama, Rinnetuvan ja laskettelurinteiden muodostama Rinnekeskus, Ollilan-Mattilan-Vaaralan vanhojen talouskeskusten muodostama kulttuurimaisemakokonaisuus (Kolin perinnepihat) ja Lakkalan-Seppälän vanhojen pientilojen perinnepihojen muodostama museaalinen leirikeskuskokonaisuus (Herajärven perinnepihat). Kolin kansallispuiston palveluverkkoa on tarkoitus täydentää suunnitelmakaudella Kolin kylässä siten, että Kolin Ryynäsen ja Ukko-Kolille johtavan polun alun yhteyteen muodostetaan uusi käytön keskittymä (Kolin kyläkeskus). Pienialaiset rajoitusosat määritellään tarpeen mukaan kohteille, joissa maaston kulumisherkkyys ja lajiston suojelutavoitteet tekevät välttämättömäksi liikkumisen rajoittamisen määräajaksi tai kokonaan. Rajoitusosia voidaan osoittaa sekä luonto- että kulttuurivyöhykkeellä. Palvelukeskukset Ukko-Kolin palvelukeskus Ukko-Kolin palvelukeskus sisältää Luontokeskus Ukon, Hotelli Kolin, pysäköintipalvelut ja lähikuljetuspalvelut, retkipalvelut, laskettelurinteen yläaseman sekä teleliikennepalvelut. Kolin kyläkeskus Kolin kylän keskustaan sijoittuva Kolin Ryynänen ja sen viereen sijoittuva kansallispuiston opastuspiste ja polkujen ja latujen lähtöpiste ohjaavat retkeilijöitä ja matkailijoita tutustumaan puiston luontoon ja muihin palvelukeskuksiin. Kylän palvelukeskus vähentää Ukko-Kolin palvelukeskukseen kohdistuvaa liikennepainetta. Kolin satama Kolin satama sisältää opastuspalvelut sekä laiva- ja pienvenesataman, kotisataman sekä kalastajien palvelut. Satamassa on myös uimaranta ja monitoimitalo Alamaja, joka sisältää sesonkiajan muonituspalvelut ja veneilijöiden huoltopalvelut sekä leirikoulujen palvelut.\n17 17 Rinnekeskus Ukko-Kolin hiihtourheilukeskus sisältää rinnepalvelut ja niiden tukena olevat huolto- ja muonitus- ja pysäköintipalvelut. Talviaikana Rinnetupa palvelee myös Pielisen moottorikelkkareittiä ja kesäaikana rinteiden kulttuuripalveluja. Kolin perinnepihat Kolin vanhimpien maatilojen (Mattila-Ollila-Vaarala) ryhmä, joka muodostaa kansallispuiston pohjoisosan perinnekulttuurin toimintakokonaisuuden ja kansallispuiston huolto- ja tutkimuspalvelu-keskuksen. Herajärven perinnepihat Lakkalan-Seppälä alueen museaalinen leirikeskus palvelee talkooleirejä, ympäristökasvatusta ja retkeilijöitä ja muodostaa puiston eteläpään perinnekulttuurin toimintakeskuksen. Rajoitusosat Uusia rajoitusosia ei suunnitelmassa esitetä. Edellisessä runkosuunnitelmassa ja sen perusteella annetussa järjestyssäännössä määrättyjä maihinnousun rajoituksia lintujen pesimäluodoilla jatketaan entisen laajuisina. Muilla aroilla kohteilla retkeilijöitä voidaan poluilla ja opasteilla ohjata siten, että alueellisia kulkemiskieltoja ei tarvita. Metsäntutkimuslaitoksen päätöksellä perustettavat rajoitukset Metsäntutkimuslaitos voi päätöksellään perustaa tilapäisluontoisia, vain maastoon merkittäviä rajoitusosia erityistä suojelua tarvitsevan eläimistön, arvokkaan kasvillisuuden, tutkimuskoealojen suojaamiseksi tai opetuskohteen turvaamiseksi. Yli 10 hehtaarin suuruisten, pysyviksi tarkoitettujen tai yli 100 hehtaarin suuruisten, määräaikaisten rajoitusosien perustaminen edellyttää tämän runkosuunnitelman sekä järjestyssäännön muutosta. Taulukko 2. Puiston hoidon vyöhykkeiden ja matkailukäytön alueiden pinta-alat. Pinta-ala Ha % Kulttuurivyöhyke yhteensä josta Palvelukeskus 50 Perusosa 680 Luontovyöhyke yhteensä josta Palvelukeskus 0 Perusosa 2179 Yhteensä\n18 18 4. Luonnon ja perinneympäristöjen suojelu ja hoito 4.1 Aluemuutokset Kansallispuiston laajentamisella vapaaehtojen kauppojen kautta on saavutettu likimain valtioneuvoston määrittelemän tavoiterajauspinta-alan määrällinen tavoite 2500 ha. Tavoiterajausalueen laadullisessa tavoitteessa on puutteita lähinnä Kirkkokallion-Nuutilanvaaran alueella. Tavoiterajausalue on ylitetty eräillä alueilla suotuisan kauppatilanteen ja alueen suojeluarvojen antaessa perustelut kansallispuiston alueen eheyden täydentämiseen. Koska kansallispuiston laajuus on saavuttanut likimain tavoitetilansa, kansallispuiston tavoiterajaus-alueella ei ole enää vaikutusta kansallispuiston alueelliseen kehittämiseen. Kansallispuiston eheyttä on edelleen tarpeen kehittää ja sen suojeluarvoja vahvistaa erityisesti Natura -perustein ja toiminnallisuuden parantamiseksi tehtävillä vapaaehtoisiin kauppoihin perustuvilla lisämaan hankinnoilla. Kansallispuiston sisään jäävät pienvedet ovat osittain jakamattomia tai niiden omistus- ja hallintatilanne on epäselvä. Pienvesillä ei ole kalataloudellista merkitystä, mutta niiden arvioidaan vaikuttavan alueen biodiversiteettiin ja lajien suojeluun edullisesti. Pienvesien hallintakysymyksen ratkaisuilla voidaan vaikuttaa puiston ja yksityisten naapurien välisiin suhteisiin. Puiston sisään jäävien pienvesien hallinta tulisi ensi tilassa selvittää ja mahdollisuuksien mukaan hankkia ne liitettäväksi puistoon. 4.2 Geologiset muodostumat Erityisen arvokkaita geologisia erityiskohteita ovat maapallon kallioperän synnyn varhaisvaiheisiin liittyvien kvartsiittisedimenttien alkuperäisrakenteet kuten aallonmerkit, kvartsiittien muuttumisprosessia selittävät kyaniittiesiintymät sekä paleorapaumat ja niiden päälle kerrostuneisiin kvartsiitteihin saostuneet uraaniesiintymät, jotka yhdessä kuvastavat maapallon hapellisen ilmakehän syntyvaihetta ja varhaista kehitystä. Jääkauden vaikutusta kallioperään ja maaperään kuvaavat oppikirjamaisen havainnolliset ja hyvin nähtävissä olevat silokallioiden kulutusjäljet, moreenimuodostumat, siirtolohkareet ja harjumuodostumat sekä jäätikön sulamisvesien uurtamat uomat ja niihin liittyvät sora- ja hiekkakerrostumat. Kaikki palvelurakentaminen ja maaston käyttö pyritään toteuttamaan siten, että vältetään kallioiden ja erityisten maaperämuodostuminen vahingoittamista. Erityisen arkoja esiintymiä (kyaniitti ja aallonmerkkikalliot) ei esitellä matkailijoille nähtävyyskohteina maastossa. Näiden kohteiden esittely ratkaistaan tapauskohtaisesti yhteistyössä Geologian tutkimuskeskuksen ja ympäristökeskuksen kanssa ja toteutetaan ensisijaisesti luontokeskuksen näyttelyssä tai opastettuina koulutuskohteina. Luolista esitetään nähtävyyskohteina Ukko-Kolin ja Pirunkirkon luolat. Muut luolat ovat käytettävissä vain erityisluvalla tutkimus- ja opetuskohteina. 4.3 Luonnonvarainen alue Puiston luonnon suojelulla ja hoidolla turvataan alkuperäisen vaaraluonnon säilyminen ja kaskikulttuurin luomien luontotyyppien säilyminen ja uusiutuminen. Puistoon sisältyvien entisten talousmetsien ennallistaminen luonnonmaisemaksi tai kaskikulttuurin perinnemaisemaksi on laaja-alainen ja pitkäaikainen kehittämistehtävä. Puiston arvokkaita kallio- ja maaperämuodos-\n19 tumia suojellaan kaikessa puiston hoidossa ja käytössä, jotta puiston Natura-suojeluperusteet eivät heikkenisi. 19 Kansallispuiston pääosa on luonnonvaraista aluetta, jossa luontaisesti syntyneiden metsien kehitykseen ei puututa metsäpalojen sammuttamista lukuun ottamatta. Luonnonvaraisen alueen erityinen suojeluongelma on lahoavan puun vähäinen määrä, mikä johtuu aiemmasta talousmetsänhoidosta. Luonnonmetsien annetaan kehittyä ilman erityisiä hoitotoimenpiteitä. Niihin ei rakenneta uusia palvelukohteita tai polkuja, ellei maaston suojelun tarve sitä edellytä. Nykyiset palvelukohteet ja polut ylläpidetään. Reittien varsille sijoittuviin luonnonmetsiin ja tutkimus- ja ennallistamiskohteisiin sijoitetaan opastustaulut, jotka kuvaavat kohteen ominaisuuksia. Tutkimustoiminnan edellyttämiä vertailukoealoja perustetaan, joissa luonnonläheinen metsänkäsittely on mahdollista. Kansallispuistosta pääosa eli 2554 ha sisältyy Natura suojeluohjelmaan ehdotettuun alue-verkostoon. Keskeiset suojeltavat luontotyypit ovat boreaaliset luonnonmetsät ja kasvipeitteiset silikaattikalliot. Kolin kansallispuiston luontotyyppien suojelun erityispiirteinä ovat huomattavan laaja-alaisena esiintyvät boreaaliset lehdot sekä Fennoskandian hakamaat ja niitetyt niityt (vrt. liite 2). Kansallispuiston hoidon ja kehittämisen toimenpiteitä suunniteltaessa toimenpiteiden vaikutukset Natura -suojeluperusteisiin arvioidaan kaikissa kohteissa. Lehtojen hoitotavoitteet määritellään kohteittain tehtävissä hoitosuunnitelmissa. Tavoitteena on hidastaa ja vähentää aiemmasta metsätaloudesta johtuvaa kuusettumista. Kasvillisuudeltaan arvokkaita lehtoja ei pääsääntöisesti sisällytetä kaskeamisohjelmaan. Lehtojen retkeilykäytössä ja opetuskäytössä estetään maaston kulumista tarpeellisilla rakenteilla (pitkokset, portaat). Metsäluonnon ennallistaminen Pääosa kansallispuiston alueista on ollut eri tavoin ihmistoiminnan vaikutuksen alaisena. Metsänviljelyllä sekä soiden ja kankaiden ojitustoiminnalla on merkittävästi muutettu luonnon kehitystä yhteensä noin 800 ha alueella. Alueen metsien hoidon tavoitteena on ennen kansallispuiston perustamista ollut ensisijaisesti metsien taloudellisen tuoton kehittäminen ja käyttäminen. Viljelymetsien ja metsäojitusalueiden luonnonmukaisuutta kehitetään tarkoitusta varten valmistettavan ennallistamisohjelman avulla. Ennallistamisohjelmassa otetaan huomioon lahopuun ja palaneen puun lisääminen, jolla voidaan kohottaa puiston metsien suojelun tasoa. Ennallistamisohjelmaan voidaan sisällyttää vertailualueita, joilla luonnonläheinen metsänkäsittely on mahdollista. Luontaisesti syntyneet aiemmin metsätalouskäytössä olleet metsiköt jätetään kehittymään ilman hoitotoimenpiteitä, jolloin ne vähitellen muuttuvat rakenteeltaan luonnonmetsien kaltaisiksi. Metsäluonnon ennallistamisen toimenpiteet jaksotetaan pääosin seuraavien 20 vuoden ajalle. Kaskeamalla ennallistettavia kohteita toteutetaan seuraavan 50 vuoden aikana. Geologisten kohteiden ennallistaminen Puistossa on lisäksi pienialaisia sorakuoppia ja tien luiskia, joiden maisemointi on tekemättä. Eräissä tapauksissa näkyvillä saattaa olla sellaisia kallioperän rakenteita ja muodostumia, jotka muutoin ovat näkymättömissä irtomaan alla ja joita voidaan käyttää opetus- ja tutkimuskohteina. Esimerkkinä viimeksi mainitusta on 1950-luvulla Herajärven kannakselle tehty Hermanninmonttu -niminen uraanitutkimuksen koekaivos. Käytöstä poistetut tiet ja sorakuopat maisemoidaan ottaen huomioon kohteen erityisominaisuudet. Toimenpiteiden suunnittelu ja toteuttaminen tehdään yhteistyössä Geologian tutkimuskeskuksen ja ympäristökeskuksen kanssa.\n20 Perinnemaisemien suojelu ja hoito Puiston erityisiin suojelutehtäviin kuuluu kaskikulttuurin luomien maisematyyppien ja luonnon monimuotoisuuden ylläpitäminen. Kaskimaisemien ja perinneniittyjen hoito ja suojelu perustuvat tarkoitusta varten tehtävään erillissuunnitelmaan. Suunnitelmassa pyritään toteuttamaan seuraavia periaatteita. Kansallispuistoluokkaan kuuluvalla suojelualueella (IUCN II luokka) jatkuvasti hoidettu ja kehitetty ympäristö voi olla enintään 20 % puiston pinta-alasta. Kolin kansallispuiston kohdalla rakentamisella kehitetyn tai jatkuvasti perinnemaisemina hoidetun maan enimmäismäärä voi siten olla enimmillään noin 600 ha. Suunnitelmakauden alussa puistoon sisältyvän rakennetun maan ja aktiivisen hoidon piirissä oleva maatalousmaa-perinneympäristön pinta-ala on yhteensä noin 80 ha, mikä on noin 3 % kansallispuiston pinta-alasta Suunnitelmassa esitettävät kehittämis-, tutkimus- ja hoitotoimenpiteet kohdistuvat huomattavasti em. enimmäismäärää pienemmälle pinta-alalle, joten kansainvälisen suojeluluokan muuttamiseen ei ole perusteita. Perinnemaisemien suojelun ja hoidon tavoitteet Perinnemaatalouden tuottamaa luonnon monimuotoisuutta, erityisesti ihmistyönä niitettyjen vaaraahojen kasvillisuutta ja hyönteislajistoa ylläpidetään siihen varattavilla alueilla yhteistyössä Pohjois-Karjalan ympäristökeskuksen ja paikallisyhteisön kanssa. Perinnekulttuurin työmenetelmien ja välineiden käyttötaitoa ylläpidetään ja sovelletaan tarkoituksenmukaisella tavalla alueiden hoidossa. Perinnemaisemiin liittyvää kulttuuriperintöä hoidetaan ja vaalitaan yhteistyössä museoalan asiantuntijoiden ja paikallisyhteisön kanssa. Kaskimaiseman ylläpito Kaskikulttuurin vaalimista ja kaskimaiseman palauttamista ja ylläpitoa varten varataan kaksi osa-aluetta (pohjoinen ja eteläinen), joilla kaskeamista toteutetaan kestävän talouden periaatteella. Kaskitaloudessa sovelletaan erilaisia kaskeamistapoja (huuhtakasket, lehtimetsäkasket, rieskakasket ja pykälikkökasket). Kaskia sijoitetaan sekä aiempien talouskeskusten lähialueille että kauempana sijaitseville ns. kaukokaskikohteille. Kaskeamiseen pyritään varaamaan sellainen pinta-ala (noin 1,5 ha/maatila/v), että kaskitaloutta harjoittava maatalousyksikkö olisi luvun puolivälissä tullut sen varassa kohtuullisesti toimeen. Puiston pohjoisosassa kehitetään kaskitaloutta erityisesti Ollila-Mattila-Vaarala -perinnekeskuksen alueella. Ollilasta pyritään kehittämään savolaistyyppinen maatilojen lähikaskien esittelykeskus. Puiston eteläpäässä kehitetään kaskitaloutta erityisesti Lakkala-Seppälä taloryhmän ympärille. Lakkalasta pyritään kehittämään karjalaistyyppisen eräkaskikulttuurin ja niittykulttuurin esittelykeskus. Kaskeamiseen valitaan sellaisia metsiköitä, jotka ovat aiemmin olleet kaskettuja tai jotka muutoin ovat siihen tarkoitukseen suotuisia (kaskeamiskelpoiset maat ja metsät, ennallistettavat viljelymetsät). Kohteiden valinnassa pyritään samanaikaisesti ottamaan huomioon myös kansallispuiston muita tavoitteita, kuten lajien suojelu ja monimuotoisuuden turvaaminen, kaskimaiseman näytealojen toteutus osana puiston nähtävyyskäyttöä ja opetus- ja tutkimuskäyttöä, sekä turvallisuusnäkökohdat. Kaskeaminen tukee erityisesti metsäpaloista riippuvien eliölajien säilymistä (esim. kulokauniainen). Kaskeamisella pyritään ylläpitämään ja lisäämään luonnon monimuotoisuutta puiston alueella. Kaskeamista ei suunnata uhanalaisille kohteille tai muutoin harvinaisille luontotyypeille.


Heikki Hiilamo: Perustulon avulla eroon köyhyydestä - PerustuloPerustulo\nHeikki Hiilamo: Perustulon avulla eroon köyhyydestä\nJuhani Aho (1912) kirjoittaa lastussaan Sasu Punanen: “Luonnonlahjat ovat epälukuiset ja sen tähden niistä lieneekin jokainen saanut oman osansa. Tavallisesti kyllä puhutaan lahjakkaista ja lahjattomista ihmisistä, mutta se tulee kai siitä, ettei kaikkia ihmisiä saada nähdä heidän oikeassa ympäristössään. Mutta anna heidän kunkin päästä omalle alalleen, niin näet, mihin heistä mikin kelpaa. Luulit häntä aivan mitättömäksi mieheksi ja yht’äkkiä saattaa hän esiintyä lajinsa täydellisimpänä.”\nUskon, että perustulo antaisi nykyjärjestelmää selvästi useammalla mahdollisuuden “esiintyä lajinsa täydellisimpänä”. Juuri tämä sykähdyttää minua perustulossa.\nPerustulon tehtävänä ei ole mielestäni tarjota lokoisaa elämää yhteiskunnan kustan-nuksella, vaan reittejä ulos köyhyyden ja syrjäytymisen labyrinteistä. Tämä tarkoittaa eri-laisten loukkujen purkamista. En välttämättä kaipaa perustuloa tuhoamaan kapitalismia (ehkä kuitekin sitä heikentämään). Sen sijaan haluan perustulon vahvistamaan heikoimmassa asemassa olevien työhaluisten ja osatyökyisten asemaa työmarkkinoilla.\nPerustulo ulottuu kaikille, mutta sen merkitys on suurin niille, jotka ovat tällä hetkellä perusturvan saajia tai sosiaaliturvan väliinputoajia – kuten pätkätyöläiset, free lancerit ja muut itsensä työllistävät. Perustulo ei heikennä palkkoja eikä vaikuta ansioturvaan.\nValitettavasti perustulokeskustelua ympäröi väärinymmärrysten, ennakkoluulojen ja löysien määritelmien sumu. Uskon, että voimme poistaa sen etenemällä kohti perustuloa pienten askelien kautta.\nTässä yksi ehdotus reitiksi kohti perustuloa:\n1. Sosiaaliturvan yksilöllistäminen\nEnsimmäinen toimi on puolison tulojen tarveharkinnan poistaminen työmarkkinatuesta vuoden 2013 alussa. Seuraava askel on asumistuen ja toimeentulotuen henkilökohtaisuus.\n2. Yhdenvertaisen kohtelun takaaminen sosiaaliturvassa\nAsuinkunta ei saisi vaikuttaa sosiaaliturvan myöntämiseen (esimerkiksi ehkäisevän toimeentulotuen käytössä tai muutoin toimeentulotuen myöntämisessä).\n3. Etuuksien yhdistäminen\nEnsivaiheessa pitäisi yhdistää työttömän peruspäiväraha ja työmarkkinatuki, toisessa vaiheessa työttömän perusturva sekä vähimmäismääräiset äitiys-, isyys-, vanhempain- ja sairauspäivärahat.\n4. Byrokratian karsiminen\nPerusturvassa olisi siirryttävä yhden luukun periaatteeseen. Tämä voisi tarkoittaa esimerkiksi toimeentulotuen normitetun perusosan siirtämistä Kelan maksettavaksi yhdessä asumistuen parantamisen kanssa.\n5. Tulovähenteisyyden lieventäminen\nPitkäaikaistyöttömät ja nuoret työttömät voisivat saada määräajan pieniä ansiotuloja ilman, että ne vähentäisivät työttömän perusturvaa tai muita sosiaaliturvaa (nyt on päätetty jo kuukaudesta). Perustulon lopullisena tavoitteena on, etteivät ansiotulot vähennä lainkaan perustuloa.\n6. Verotuksen yksinkertaistaminen\nNykyinen kunnallisvero ja valtionvero lukuisine vähennyksineen voidaan korvata yksinkertaisemmalla asteikolla, jossa on vain yksi tai korkeintaan kaksi porrasta. Kansalaiset voivat itse laskea omat veronsa ja tietää jo ennakkoon, paljonko heille jää käteen perustulon jälkeen.\nJokainen askel tällä polulla tekee seuraavan askeleen helpommaksi. Huomaamme vähitellen, että on turhaa ja tyhmää vastustaa köyhien mahdollisuuksia itse parantaa omaa asemaansa.


Chevrolet Brookwood vaihtoautot - Nettiauto\nNettiauto.com  Chevrolet  Chevrolet Brookwood\nSivustoltamme ei tällä hetkellä löytynyt yhtään Chevrolet Brookwood ilmoitusta. Voit selata muita Chevrolet malleja Chevrolet sivulta.\nChevrolet Brookwood vaihtoautot\nVaihtoautohaun tulokset: 876 vaihtoautoa.\n876 kpl Chevrolet Brookwood vaihtoautoa autoa tarjolla tänään . Selaa käytettyjä alla olevia ilmoituksia ja hanki unelmiesi ...Lue lisää Chevrolet Brookwood. Katso myös muut Chevrolet -automallit Palvelustamme löydät myös Chevrolet Brookwood-huoltoa tarjoavat yritykset.\nChevroletBrookwood Tarkenna hakua »\nEdellinen Sivu 1/30 Seuraava\nOta yhteyttäUusikaupunki › Ando Pytsep\nChevrolet Sportside (4.3)\nOta yhteyttäVantaa › Igor sergeev\nEi tieliikennekelpoinen - 3.1 LTZ V6 4d A\nOta yhteyttäHaukipudas › Mika Pennala\nChevrolet Lumina (3.3)\nEi tieliikennekelpoinen - 4D Lumina\nOta yhteyttäYlöjärvi › Mauri perkiölä\n213 679 km\nChevrolet Beretta (2.8)\nOta yhteyttäLohja › Taneli Väri\nChevrolet Caprice 72HUUSI 72H\nOta yhteyttäNurmes › Ville turunen\n3.1 LS V6 4d A Poistohinta.\nChevrolet Alero 24HPäivitetty 24H\n296 597 km\nOta yhteyttäTurku › Lauri Vasiaginas\nEi tieliikennekelpoinen - 3.4 V6 5d E A\nOta yhteyttäUlvila › Antti Koivunen\nEi tieliikennekelpoinen - 3.1\nOta yhteyttäKortesjärvi › Joni kari\nEi tieliikennekelpoinen - GTU 2,8\nOta yhteyttäKirkkonummi › Rony kallionalusta\nEi tieliikennekelpoinen - LT 4.3 A\nOta yhteyttäSonkajärvi › Jukka Summanen\nChevrolet Astro (0.0)\nOta yhteyttäOulu › Jasmin Laihiainen\nOta yhteyttäPorvoo › Riku Tökkeri\nEi tieliikennekelpoinen - A 3.4 V6 automaatti AWD\nOta yhteyttäRiihimäki › Jari Heilevuo\nOta yhteyttäImatra › Jari Kajova\n108 218 km\nOta yhteyttäJärvenpää › Henry Heinonen\nOta yhteyttäNummi-Pusula › Petri katajamäki\n3.4 V6 5d D A\nChevrolet Citation (2.5)\nEi tieliikennekelpoinen - Citation Club Coupe 2.5\nOta yhteyttäLIIKEAkaa › Kanzo\n3.4i V6 1SD 4d A\nOta yhteyttäLIIKETuusula › Matmobile Oy\nOta yhteyttäVantaa › Janne Ikkala\nChevrolet Kalos 72HUUSI 72H\nOta yhteyttäEspoo › Teemu Lappalainen\n158 999 km\nOta yhteyttäJyväskylä › Ville Rusanen\n3.4 V6 5d C A soitot 0408117440\n273 504 km\nChevrolet Matiz (0.8)\n0.8 Base 5d\nOta yhteyttäHelsinki › Nelli Raivikko\nOta yhteyttäHamina › Vili-Petteri Hovi\nMalli Alero Astro Avalanche Aveo Bel Air Beretta Biscayne Blazer C10 Camaro Caprice Captiva Cavalier Chevelle Chevette Chevy II Chevy Van Cheyenne Citation Colorado Corvair Corvette Cruze Deluxe El Camino Epica Evanda Express Express 1500 Express 2500 Express 3500 Fleetside Handyman Hhr Impala Kalos Lacetti Lumina Malibu Master Matiz Monte Carlo Monza Nova Nubira Orlando Pickup Scottsdale Silverado Spark Sportside Starcraft Styleline Suburban Tacuma Tahoe Trailblazer Trans Sport Trax Uplander Volt\nAkkutestit uutena tulokkaana myös diesel lämmittimet teplostar!


DC Huppari "Star PH" punainen Osta nyt @ EMP.fi0\nUutiskirje EMP-kuvasto Arviot Tilaukset Osoitetiedot Tilin asetukset Kirjaudu sisään ToivelistaBackstage ClubTakaisinEMP.fiVaatteetYläosatHupparit & puserotHupparitStar PH-28%\nHinta sis. ALVPostikulut veloitetaan erikseenKatso tietoa tuotteen mitoistaTuotteen mitatStar PH - DCNäin voit selvittää sinulle sopivan koon:Valitse vaatekaapistasi samankaltainen vaate, jonka tiedät olevan sinulle sopiva.Levitä se tasaiselle alustalle ja ota siitä mitat. On erittäin tärkeää, että levität vaatteen mahdollisimman tasaiseksi ilman ryppyjä, sillä muuten mittaustulos voi olla virheellinen!Voit verrata ottamiasi mittoja yllä kerrottuihin ja tilata sinulle parhaiten sopivan koon.\n67,0 cm68,0 cm69,0 cm70,0 cm71,0 cmMitat voivat vaihdella 1-2 cm.Yleiset kokotiedotSulje\nTuotteen tiedot Päällimateriaali80% puuvillaa, 20% polyesteriaLisämateriaaliResorit: 95% puuvillaa, 5% elastaaniaSukupuoliMiehet VäripunainenTuotealueHupparitTeemaStreetwear & katumuoti\nJulkaistu 06.02.2017Tuotenumero339104Katso tietoa tuotteen mitoista\n- DC -logopainatus edessä\n- DC -logomerkki helmassa\nDC:n ”Star PH Hooded Sweater” -huppari on kirkkaan punainen. Pelkästään siitä syystä se kääntää aina katseita. Lisäksi siinä on DC:n logo ja kengurutasku edessä. Hupussa on myös kätevä kiristysnaru. Uutuuksia juuri sinulle\nKerro meille mitä mieltä olet tuotteesta "Star PH", niin saat 24 tunnin sisällä 10% alennuskoodin. Kirjoita ensimmäinen arvio! Kirjaudu sisään nytOle hyvä ja kirjaudu sisään asiakastilillesi käyttäen käyttäjätunnustasi ja salasanaasi. Käyttäjätunnus on sähköpostiosoitteesi ja salasanan olet valinnut rekisteröityessäsi palveluumme.SähköpostiosoiteSalasanaNäytä salasanaOletko unohtanut salasanasi?RekisteröidyEtkö ole Backstage Club -jäsen?Lunasta Backstage Club -lahjasi


Canter Oy:n profiiliin\nSiirry yrityksen profiiliin Siirry Canter Oy:n kotisivulle Yrityshaku Referenssihaku Julkaisuhaku\nBloggaus Google <3 tuotetiedot\nLisätietoja: Siirry yrityksen profiiliin Canter Oy:n kotisivulle\nTuotetiedon hallinta tuotetieto\nMuita julkaisuja Canter Oy:lta\nReferenssi UUSIA MAHDOLLISUUKSIA MARTELAN DIGIMAAILMAAN\nBloggaus Virtuaalishoppailu on (melkein) täällä!\nEbay on julkaissut yhteistyössä Myers-kauppaketjun kanssa maailman ensimmäisen 3D-virtuaaliverkkokaupan. Melko yksinkertainen Lue lisää..\nTagit: Markkinointi, Myynti, Integraatiot, +7 muutaOhjelmistokehitys, Kauppa, Valmistava teollisuus, Konsultointi, Valmisohjelmisto, Tuotetiedon hallinta, tuotetieto\nBloggaus 5 hyvää syytä hankkia PIM\n1. Näyttääkö teidänkin tuotetiedonhallinnan prosessi samalta kuin kuvassa?Jos vastaus on kyllä, ota yhteyttä, niin Lue lisää..\nTagit: Markkinointi, Myynti, Projektinhallinta, +14 muutaDokumenttien hallinta, Integraatiot, Sisällönhallinta, Verkkokaupparatkaisut, Kauppa, Valmistava teollisuus, Konsultointi, Valmisohjelmisto, Toteutustyö, Tuki- ja ylläpitotyö, Tuotetiedon hallinta, tuotetieto, PIM, product information management\nBloggaus Millä tiedoilla ostat?\nYrityksemme muuttaa kesällä uusiin tiloihin. Muutostyöt ovat juuri alkaneet ja ennen kesälomien alkua olemme toivottavasti Lue lisää..\nTagit: Markkinointi, Myynti, Integraatiot, +7 muutaKauppa, Valmistava teollisuus, Konsultointi, Valmisohjelmisto, Tuotetiedon hallinta, tuoteluettelo, tuotetieto\nBloggaus PIMin pitää olla helppoa\nMe Canterilla työskentelemme joka päivä sen eteen, että tuotetiedonhallinta (PIM, Product Information Management) olisi Lue lisää..\nTagit: Markkinointi, Myynti, Toiminnanohjaus ERP, +12 muutaTuotekehitys ja suunnittelu, Dokumenttien hallinta, Integraatiot, Ohjelmistokehitys, Sisällönhallinta, Kauppa, Valmistava teollisuus, Konsultointi, Valmisohjelmisto, tuotetieto, Tuotetiedon hallinta, PIM\nBloggaus Tuotetiedonhallinta Excelissä\nKäyn säännöllisesti konsultoimassa asiakkaita tuotetiedonhallinnan ja julkaisuautomaation osalta. Kyseessä saattaa olla Lue lisää..\nTagit: Markkinointi, Myynti, Kauppa, +5 muutaValmistava teollisuus, Konsultointi, Valmisohjelmisto, Tuotetiedon hallinta, tuotetieto\nBloggaus Pakkausmerkintöjen vaatimukset tiukkenevat – Canterilta ratkaisu leipomo- ja konditoria-alalle\nSuomen Leipuriliitto ja Canter ovat allekirjoittaneet sopimuksen, jonka myötä Canter yhdessä kumppaninsa Taito Unitedin kanssa Lue lisää..\nTagit: Myynti, Tuotanto, Viestintä, +7 muutaIntegraatiot, Käyttäjähallinta, Hotelli, matkailu ja ravitsemus, Valmisohjelmisto, pilvipalvelu, pakkausmerkinnät, reseptipalvelu\nBloggaus Hajautettu vai keskitetty tuotetiedonhallinta\nMonesti, kun asiakkaalla on alkamassa tuotetiedonhallinnan käyttöönotto, keskustelemme tuotetiedonhallinnan mallista ja Lue lisää..\nTagit: Asiakaspalvelu, Markkinointi, Integraatiot, +8 muutaOhjelmistokehitys, Asiantuntijapalvelut, IT, Valmistava teollisuus, Konsultointi, Valmisohjelmisto, Tuotetiedon hallinta, tuotetieto\nSiirry Canter Oy:n kotisivulle Siirry yrityksen profiiliin Yrityshaku Referenssihaku Julkaisuhaku


Bewitched fingers: More stretch terry - Lisää joustofroteeta\nPosted by A-L at 14:38\nIhana pikku punnertaja :-). Joustofrotee olisi unelmamateriaali myös omiin vaatteisiin.\n30 August 2012 at 21:10\nEllimelli: juu punnertaja kehittyy juuri nyt hurjaa vauhtia - mihin se mun pieni vauva katosi?? ja tuo joustofrotee on matskuna mitä mainiointa. on vaan sen verran tyyristä että kaikki pienetkin palat pitää käyttää...\n2 September 2012 at 10:28


Posted on 03.12.2019 03.12.2019 by Fern\nAhllo - Caramba - Caramba (CD, Album), Nāc Dejot - Various - Melodiju Stafete 10 (Vinyl, LP), 1st Mvt.: Adagio Sostenuto - Beethoven*, Hannes Kann - Sonate Nr. 23 In F-Moll ;Appassionata; / Sona, Astor Piazzolla - Completo En Philips Y Polydor · Volumen I 1964 - 1965 (CD), Sumi (6) - Next Years Passing Trend (CD), Morphine - Michael Jackson - Blood On The Dance Floor - HIStory In The Mix (CD, Album), Stealers Wheel - Stealers Wheel (Vinyl, LP, Album), Stargazer - Tempest (6) - Living In Fear (Vinyl, LP, Album), The Main Floor - Im Dying (Vinyl), Untitled - Round The Horne - Round The Horne Vol. 2 (CD, Album), Entourage (Album Version) - Omarion - Entourage (CDr), Will You Ever Know - Gota* - Lets Get Started (CD, Album), Only You - Live 1983 - Yazoo - Greatest Remix Collection VOL.2 (CD, Album), Dean Martin - This Time Im Swingin (Vinyl, LP, Album), Chicago Flyer - Meade Lux Lewis* - Tell Your Story (Vinyl, LP)\n8 thoughts on “ The Tolpat* - Nostetaan Rimaa / Mikä Kumma Sitä Vaivaa (Vinyl) ”\naiheutunutta vaivaa." Sattuuhan sitä, paitsi että se on purjevene. Purjeveneemme moottoriasiakin edistyi tänään taas vähän, kun Luultavasti nimittäin kaikki tolpat on sahattava yhtä työläästi melkein atomeiksi jotta ne saadaan irti jaloistansa, ja se oli onnistunut rimaa hipoen, mutta sen ottamista vakituiseen.\nKuvaaja: Juha Määttä / Nro: / Albumi: Ruoka, Ainesosat, Ruokailuvälineet / Food, Ingredients, Utensils / Kuvapankki - Kuvatoimisto gukswordcasternador.xyzinfo\nLeijonien olympia-avaus oli erittäin onnistunut. Valko-Venäjästä oli historiallisen vähän vastusta, mutta se on vain hyvä, sillä Suomi virittelee itse itselleen ongelmaa pakkien peluutuspolitiikan kanssa.\nKäytän sitä noin aamukahteen joka päivä; Voin poistaa lähettämiäni viestejä; Saan alastonkuvia pojilta, joita en edes tunne; Siellä on paljon nettikiusaamista, sekstailua, pornoa, ja ihmisiä, jotka eivät välitä sinusta ja yrittävät saada olosi tuntumaan paskalta.\nOvat varmasti mukavaa sakkia. Itänaapuristamme Venäjästä riittää monenlaista juttua ja näitä pääsemmekin tasaisin välein ihailemaan kuvien muodossa. Suuri maa pitää sisällään myös paljon kansalaisia, joka puolestaan tarkoittaa sitä, että paljon kummallisuuksia satelee .\nNettisanomat. Arkisto. "Syyskuun " Ralliturmaa vähätellään. Keskisuomalainen piilotti Hippoksen erikoiskokeella sattuneen onnettomuuden pieneen sisäsivuille kätkettyyn muutaman lauseen selostukseen pahasti myöhästyneenä. Ei mitään pääuutissivulla uutisena, eikä mitään pohdintaa asiana Jyväskylän tiedonpimittäjän paikkaa tavoitellen.\n”Olen päässyt tekemään sitä, missä olen oikeasti hyvä” Tampereen Vera suunnittelee, rakentaa, ylläpitää ja huoltaa yksityisen sekä julkisen puolen infran kriittisiä osia. Jussi Perttu työskentelee Veran energiamittauksen tiimipäällikkönä. Työssään hän pääsee seuraamaan energia-alan kehitystä eturivistä.\nHarvoin todellakin löytää sitä mitä lähtee etsimään, aikamoinen tuuri kävi:) Hinnat ovat useasti niin kovia, että jää monet ihanuudet ostamatta, mutta nyt oli kukkarolle sopivat hinnat. Ihania lamppuja ja halvalla, mikä on nykypäivänä harvinaista, kun kaikesta pyydetää kauheita hintoja, .\nSinoć Sam Se... - Klapa Teuta - ...Sve Najbolje... (CD, Album)\nThe One I Love (Belongs To Somebody Else) - Jo Stafford - Look At Me Now (Vinyl, LP)\nMoogushura on The Tolpat* - Nostetaan Rimaa / Mikä Kumma Sitä Vaivaa (Vinyl)


Miten stressi ilmenee tietotyöläisen arjessa : haastattelututkimus - Theseus\nAkrenius, Martina (2015)\nTämä opinnäytetyö käsittelee stressiä ja sitä, miten se ilmenee tietotyöläisen arjessa. Työn tavoitteena on tutkia mitä stressi on ja esittää seikkoja, jotka vaikuttavat tietotyöläisten stressin määrään sekä tutkia miten tietotyöläiset kokevat stressiä arjessaan. Työssä käsitellään laaja-alaisesti stressiä, työstressiä, tietotyöläisen nykypäivän työoloja ja miten tietotyöläinen voisi välttää stressiä. Opinnäytetyölle asetettu tutkimuskysymys on, miten stressi ilmenee tietotyöläisen arjessa, sekä missä kulkee raja ettei positiivinen työn imu muutu kuormittavaksi työn taakaksi?\nTämä opinnäytetyö koostuu teoreettisesta viitekehyksestä sekä kvalitatiivisesta tutkimuksesta. Menettelytavaksi on valittu haastattelututkimus, sillä tällä tavalla on helpompi konkretisoida, miltä tietotyöläisen arki todellisuudessa näyttää. Haastattelututkimus on toteutettu Helsingissä 2015 kahden alan ammattilaisen kanssa.\nTämä työ koostuu neljästä isommasta luvusta, johdannon ja yhteenvedon lisäksi, joissa ensimmäisessä luvussa käsitellään ihmistä ja työtä, ja mitä termi tietotyöläinen tarkoittaa sekä käsittelen myös nykytyön luonteen muutosta. Toisessa luvussa esitellään kaksi nykypäivän tietotyöläistä, sekä käydään läpi haastattelututkimuksen lähtökohdat, tulokset sekä analyysi. Kolmas luku käsittelee yksityiskohtaisesti, mitä stressi on, mitä hyvän ja huonon stressin rajat voivat olla, sekä mitä flow-tila tarkoittaa. Neljännessä luvussa paneudutaan työstressiin, mikä sitä aiheuttaa, eritoten tietotyöläiselle, sekä miten työstressiä voi välttää.\nStressi on tutkimusten mukaan yksi yleinen työterveysongelma Suomessa, muun muassa tämä seikka tekee opinnäytetyöstä ajankohtaisen. Myös teknologian kehityksen myötä tietotyöläisten määrä on kasvanut Suomessa. Tuloksiin, joihin tässä työssä päädytään, pohjautuvat vahvasti haastattelututkimuksesta saatuihin tuloksiin. Tietotyöläiselle tulisi antaa autonomia ja vapaus tehdä omia päätöksiä työssään. Perinteinen hierarkkinen yritysrakenne ja liiallinen johtaminen ei välttämättä tue näitä mahdollisuuksia. Työstressin välttämiseksi tärkeitä asioita on palautuminen, tarpeellinen unen määrä sekä työpäivän rytmittäminen.


Spider-Manin ja Sandmanin välienselvittely 76172 | Spider-Man | Virallinen LEGO®-kaupasta FI\nLEGO® Marvel Spider-Man: Spider-Manin ja Sandmanin välienselvittely (76172) on superhauska ja superlaadukas lelu pikku supersankareille. Erityisesti 4 vuotta täyttäneille suunniteltu lelu kannustaa yhteisiin leikkeihin ja kehittää tärkeitä taitoja.\nParasta kasvavalle lapselle\nYllätä pikku supersankarisi LEGO 4+ setillä ja tutustuta hänet mielikuvitusleikkeihin. Aloituspalikan avulla lapset pääsevät helposti alkuun ja tuntevat ylpeyttä rakentaessaan ihan itse. Selkeät rakennus- ja leikkiohjeet kehittävät lasten (ja aikuisten apureiden) luovia rakennustaitoja. Ladattava LEGO Building Instructions sovellus sisältää digitaaliset Instructions PLUS -ohjeet, joilla lapset voivat zoomata, kiertää ja tutkia settiä rakentamisen aikana.\nLEGO 4+ lelusetti ilahduttaa sekä taaperoita että vanhempia. Aikuiset opettavat rakennustaitojaan uudelle sukupolvelle ja saavat todistaa pikku rakentajiensa saavuttamia arvokkaita kehitysvaiheita.\n55Spider-Manin ja Sandmanin välienselvittely


Kauniisti painokuvioitu pusero, jossa pystykaulus ja piilotettu, täyspitkä nappilista. Kukkakuvioidussa puserossa on pitkät hihat, joissa on napilliset mansetit. Vartaloa korostava malli, kevyesti läpikuultavaa materiaalia. Sopii erinomaisesti yhteen joustavien housujen, bleiserin tai pitkän neuletakin kanssa.\nPusero Materiaali 51 % viskoosia, 49 % puuvillaa Kuosi


Diktilar 09.12.2019 09.12.2019 8 Comments on Tahdon - Antti Kuosmanen & Kromatut kuninkaat - Surunparantaja (CD, Album)\nWeve Only Just Begun - Ray Conniff And The Singers - Ray Conniff Plays Carpenters (Vinyl, LP), Tarple - Eneg - Phage (File, MP3), I Cant Let You Go - Wetton* / Manzanera* - One World (CD, Album), Le Soleil Noir - Barbara (5) - Master Serie (CD), Big Betty, Sokushinbutsu - Stonebride - Heavy Envelope (CD, Album), Universal Love (NBG 2003 Remix) - Natural Born Grooves - Universal Love (Vinyl), スフィンクスの夢 - Yoshitaka Minami - South Of The Border (Vinyl, LP, Album), Life Is Strange - Marc Bolan and T-Rex* - Tanx (Vinyl, LP, Album), Hudobníčka - Modus (2) - Najlepšie Dievčatá (Vinyl, LP, Album), Massagio Galore, Miss Mistreated - Rainbow - Japan Tour 84 (Laserdisc), Blue Danube - Winifred Atwell - Around The World Of Winifred Atwell In 80 Tunes (Vinyl, LP), The Program - David Morales & The Bad Yard Club - The Program (CD, Album)\n8 Thoughts to “ Tahdon - Antti Kuosmanen & Kromatut kuninkaat - Surunparantaja (CD, Album) ”\nScopri Surunparantaja (single edit) di Antti Kuosmanen & Kromatut Kuninkaat su Amazon Music. Ascolta senza pubblicità oppure acquista CD e MP3 adesso su corbusulciwermo.irthebipharwagirijumbbaffstanunse.co\nDécouvrez Surunparantaja (single edit) de Antti Kuosmanen & Kromatut Kuninkaat sur Amazon Music. Écoutez de la musique en streaming sans publicité ou achetez des CDs et MP3 maintenant sur corbusulciwermo.irthebipharwagirijumbbaffstanunse.co\nAntti Kuosmanen & Kromatut Kuninkaat: Surunparantaja Kohteen lähettäminen sähköpostitse Bloggaa tästä! Jaa Twitteriin Jaa Facebookiin Jaa Pinterestiin. Videoita albumilta "Surunparantaja": Remixejä kyseisen albumin biiseistä: Lyhyt esittely video "Surunparantaja" albumista: Kohteen lähettäminen sähköpostitse Bloggaa tästä!\nLevykauppa Äx: Kuosmanen, Antti & Kromatut Kuninkaat / Kromatut Kuninkaat: Alaston lounas: CD.\nSurunparantaja Antti Kuosmanen & Kromatut Kuninkaat. Katu tyhjä yötä vain odottaa ja kaikua sinun kenkies kuutamossa siipesi hohtaa varjo kulkee yli kasvojes. Laita Antti Kuosmanen & Kromatut Kuninkaat soimaan ja ratko päättelykykyä kehittäviä tehtäviä. Ratkaise tehtävä ja näe miten pärjäsit muihin verrattuna.\nAntti Kuosmanen & Kromatut Kuninkaat. tykkäystä · 1 puhuu tästä. Antti Kuosmanen & Kromatut Kuninkaat virallinen facebook sivusto.\nLevykauppa Äx: Kuosmanen, Antti & Kromatut Kuninkaat / Kromatut Kuninkaat: Täydellinen Pakkaus: CD.\nSo Slow - Abrasive Wheels - When The Punks Go Marching In (CD, Album)\nShakatilar on Tahdon - Antti Kuosmanen & Kromatut kuninkaat - Surunparantaja (CD, Album)


Kameravene.fi Logbook: Kyttääjät / stalkers\nKyttääjät / stalkers\nYksi jo lähti, kyllästyi tai sai osansa.\nTotta turiset, se siirtyi ruokapaikalta (troolin rumpu) takaisin "terassille" (takakaide). Sen haamukuvan vuoksi tykkäänkin tästä kuvasta - muuten on vähän sekava.


Devi: Mami on nyt tälleen "vähän" jälkikäteen kirjottelemassa, ku tää juttu tapahtu jo puoltoista viikkoa sitten. Mutta joka tapauksessa: täällä kävi kissavieras! Ja mä sain kunnian kertoo siitä!\n- Hei kuka sä oot? Ollaanko kavereita?\n- SHHHRRRRUUU! Mee pois!\nHeti kun mä kuulin, et joku maukuu ovella, niin ryntäsin innoissani paikalla katsomaan. Hetken jo ehdin aatella, et mulle oli tuotu kaveri, mut sitten Iskän äiti sano, et se tulikin vaan kylään sen kissan kanssa. Pahinta oli kuitenkin se, että se kissa - Wilma kuulemma - ei tykänny musta yhtään! Sähisi vaan ja irvisteli. Mä sit peräännyin aika nopeesti kattelemaan kauemmas, ku oon tällänen kohtelias kissa. Pidin kuiteskin korvat koko ajan eteenpäin suunnattuna, että se varmasti tietäis mun olevan ihan kiltti.\n"Häh? Ei kai tänne oo tulossa toista Rääpälettä?"\nKajsakin kiinnostu siitä tyypistä, muttei kuitenkaan tullut mun tapaan katsomaan ovelle. Tosin heti kun Mami sulki makkarin oven (ettei Wilma pääsis sängyn alle), halus Kajsa tuolta pois. Kyllä toi vanhuskin tajus, ettei tällästä tilaisuutta pidä jättää väliin.\nEn mä kyl tiiä oliko tossa Wilmassa mitään näkemistä. Se meinaan kulki vaan sähisemässä ja murisemassa, vaikka kuinka yritin osotella sille olevani kiltti. Ees tunnin jälkeen se ei halunnu tehdä muhun tuttavuutta! Se jopa murisi ihmisille, halus olla vaan oman ihmisensä sylissä. Mun Mami kyllä sano, että Wilma vaan pelkäs meitä, ku oltiin niin isoja, eli se ei ollu ollenkaan aggresiivinen, isotteli vain. En mä sit tiiä, onko sillä mitään väliä, kun mun kaveri se ei kuitenkaan halunnu olla. Vähän myös funtsailin, et ehkä se ei ymmärtänytkään mun maatiaiskieltä, ku kuulemma on tollanen rotukissa?\nTuonne sopisi niiiiiin hyvin kaksi pientä kissa....\nNo en sit tiiä. Mut mun kiipeilypuusta se kyllä tykkäs! Itse asiassa niin paljon, että mua alko vähän ärsyttää. Loppupuolella päätin sitten sähistä ja murista sille takas, ku alko ottaa niin paljon päähän. Mami vähän yllätty, koska mä oon sähissy täällä Mamin ja Iskän luona vaan kaks kertaa aiemmin, pentuna Kajsalle ja sit vuos sitten ulkona sellaselle Mörölle, mitä Mami ei nähny. Mun oli vaan pakko, ettei toi pentu kuvittelis mun olevan ihan nynny! Sitä paitsi se on MUN kiipeilypuu. Kävin tosin nukkumassa Wilman kuljetuskopassa, aattelin et se sit matkalla vois muistella mua hyvällä.\nAi te haluutte tietää mitä Kajsa sano? No sekin oli viileän ystävällinen, meni moikkaamaan nätisti, mutta varotti samalla, ettei sille kannata pomotella (ku Wilma alko murista sille). Sit se murisi toisen kerran vähän myöhemmin, ku Wilma meinas tulla sähisten katsomaan sitä uudestaan. Se oli kyllä aika ymmärretävää - kyllä Kajsa sanois mullekin, jos käyttäytyisin niin huonosti. Jos Wilma ois menny nätisti, niin Kajsa ois varmaan ollu ihan kiltisti. (Mikä ois ollu aika epistä - siis se, että ne kaks ois alkanu kavereiks.)\nKirjoittaja; Sellainen tapaaminen. Treffien tarkoituksena oli selvittää, miten kissat suhtautuisivat toisiinsa, jos Wilma joskus tulisi meille esimerkiksi hoitoon. Devi käyttäytyi oletettavasti (oli innokas ja ystävällinen), mutta Wilman reaktio oli pienoinen yllätys kaikille. Pikku-neiti tuli kyllä itse pois kopasta ja lähti tutkimaan asuntoa, mutta vieraiden (kissojen tai meidän kaksijalkaisten) kanssa Wilma ei halunnut olla tekemisissä. Ei ollut myöskään kiva huomata, kuinka paljon Devi alkoi stressaamaan toisen vihamielisyyttä :( Voi olla, että mennään vielä jossain vaihessa Devin kanssa katsomaan Wilmaa - omassa kodissa voisi olla helpompi tavata uusia kavereita. Saa nähdä.\nAsiasta toiseen: on se Wilma vaan niin kaunis!\nTunnisteet: draamailua, muita kissoja, muukalainen, uutta ja jännää\nAnonyymi 11. maaliskuuta 2015 klo 20.15\nVitsi mitä söpöläisiä kaikki! Harmi, jos joku on niin epävarma, ettei uskalla tutustella... semmosia kissat usein kyllä on.\nKattimanialaiset 13. maaliskuuta 2015 klo 14.06\nKiitos! Niinhän se vähän on, harva on Devin kaltainen kaikkien kaveri.\nMamma N 11. maaliskuuta 2015 klo 20.26\nNämä on kyllä niin jännittäviä asioita nämä kissojen väliset kemiat!\nMarraskuun Muruset 11. maaliskuuta 2015 klo 20.31\nOlis kiva kanssa tietää mitä Coco sanois yllätys vieraista, se kun ei oo ikinä muita kisuja nähnyt kuin vaan Ruffen, mutta koirille se kuitenkin sähisee ja pelkää, muttei ole agressiivinen luikkii vaan pakoon. :D Hyvä kuitenkin ettei tullut hulluja kissatappeluita, ne ei ois ollu kivoja!\nKattimanialaiset 13. maaliskuuta 2015 klo 14.08\nMeidän Devi rakastaa koiria! Ei ole koskaan sellaista tavannut kunnolla, mutta haluaisi aina ulkona mennä moikkaamaan - viimeksikin piti kantaa Devi pois, kun kissa vain ryntäili koiran perään samalla kun koiran omistaja yritti kiskoa koiraa toiseen suuntaan :D\nOnneksi tosiaan ei tullut sentään tappelua!\nPepsi + Max 11. maaliskuuta 2015 klo 21.24\nNo huh Devi. On sulla ollut aika hurja kyläilijä. Harmi kun se ei halunnut kaveerata sun kanssa.\nPena ja Punkku 12. maaliskuuta 2015 klo 9.59\nOi mikä kaunokainen teillä on käynyt kylässä! Hyvä, että puolustit omaa kiipeilypuutasi, tiiä vaikka olis vallannu kohta kokonaan...\nKattimanialaiset 13. maaliskuuta 2015 klo 14.09\nNo ehkä mä oikeesti vaan tuijotin sitä murhaavasti, ku se oli siellä puussa, murisin sit lattiatasossa. Mutta niinpä ois voinu tehä saman kuin Kajsa!\nMyrsky ja Minna 12. maaliskuuta 2015 klo 18.39\nWilmat (ja Vilmat) ovat kauniita likkoja, mutta melkoisen arvaamattomia...\nKattimanialaiset 13. maaliskuuta 2015 klo 14.10\nPiivi 13. maaliskuuta 2015 klo 18.43\nHyvä kuitenkin, että Devi oli pitkän aikaa kiltisti! Kissoilla tutustuminen ottaa aikansa, meillä kävi tänään Pauli-koiranpentu kolmatta kertaa ja viimeksi taisi käydä tammikuun lopulla, niin Raku näytti unohtaneen koiran jo lähes kokonaan, ei alkanut tekemään tuttavuutta, vaikka edellisellä kerralla meni niin hyvin. Nyt vain murisi ja sähisi, jos Pauli koitti tulla lähelle. :/


Volkswagen Passat 1.9 TDI 4d 81kw Porrasperä 1998 - Vaihtoauto - Nettiauto\nMoottori 1.9 l, Diesel Mittarilukema 570 000 km\ntästäpä toimiva passatti.\nLeimaa 14.2.2019 asti!\n100km sitten vaihdettu moniurahihna+kiristin.\nVolkswagen Passat 1.9, '99, 539 tkm\nNettiauto ID 9290523


SILLÄ SIPULI: Sipulimarmeladi (joululahjavinkki)\nEn ole ikinä tykännyt vuohenjuustosta, vaan nytpä maistui! Nimittäin paahdetun leivän päällä itsekeitellyn sipulimarmeladin siivittämänä. Oi joi joi mikä makuyhdistelmä! Leivät tarjosin Pastapään synttäripäivällisellä alkupaloiksi, koska vuohenjuusto on mieheni suuri rakkaus -toivottavasti minun jälkeeni ;).\nAnnoimme tölkillisen marmeladia jo papan mukaan kotiinviemisiksi, mutta aiomme keitellä sitä kyllä lisää ennen joulua. Lisäämme joukkoon ehkä jouluisiakin mausteita. Inkivääri ja kaneli voisivat ainakin sopia.\nVuohenjuuston kanssa pakettiin kääräistynä tämä herkullinen marmeladi olisi mainio joululahja syömistä harrastavalle. Vielä kun lisää mukaan marmeladin teko-ohjeen, niin muuta ei tarvitakaan!\nSeuraava ohje on Virginie Besancon pirteästi kuvitetusta Aurinkokeittiöni kirjasta, jonka lainasin kirjastosta. Vuohenjuuston ystäville tästä kasviskeittokirjasta löytyy paljon muitakin reseptejä. Ihana yksityiskohta kirjassa on erilaiset kirjanmerkkinauhat.\nConfiture d'oignon eli Sipulimarmeladi\n750 g kuorittuja sipuleita ohuina, puolikkaina renkaina\n4-6 rkl balsamiviinietikkaa\n2 rkl tai hiukan reippaamminkin rusinoita\n2 puhdasta lasipurkkia\nPane kaikki ainekset isoon, paksupohjaiseen kattilaan ja anna kiehua hiljalleen miedolla lämmöllä noin 40 minuuttia. Kun sipulirenkaat ovat kauniin läpikuultavia ja kypsiä pane ne puhtaisiin lasipurkkeihin. (Pesin lasipurkit todella hyvin, pidin 100 asteisessa uunissa puoli tuntia ja kannet keitin vedessä).\nKirjan ohjeistus oli tässä vaiheessa nostaa sipulit pois ja keittää runsas jäljellä oleva neste kokoon paksuksi, sakeaksi siirapiksi. Tämän jälkeen sipulit piti lisätä takaisin kattilaan ja tarkistaa maku hunajalla tai etikalla, kunnes seos maistuu mukavalta. Meillä mitään nestettä kattilassa ei kuitenkaan enää ollut, joten homma oli kerralla selvä. Ja hyvää tuli!\nSulje kannet hyvin ja anna jäähtyä. Säilytä pimeässä ja viileässä, joka meillä tarkoittaa jääkaappia.\nJoulupukki hei! Unohda se valurautainen Wokkipannu. Pastis sai sen jo isältään lahjaksi - ihanaa!\nLähettänyt Merituuli klo 8.30\nTunnisteet: *sipuli, alkupala, kasvisruoka, lahjaksi, säilöntä\nJael 13. joulukuuta 2008 klo 9.02\nNam! Todellankin ihana makuyhdistelmä, vuohenjuusto ja sipulimarmeladi,joka on hyvin suosittua täälläpäin.Ja mäkin rakastan vuohenjuustoa, sellaista vahvan makuista,nam!\nMerituuli 13. joulukuuta 2008 klo 9.30\nyaelian: minä en ollut ikinä ennen maistanut sipulimarmeladia,mutta varmasti maistan uudestaan!mitä mausteita siellä marmeladiin laitetaan?\nJael 13. joulukuuta 2008 klo 15.09\nEn oikein tiedä noista mausteista sillä en itse ole laittanut vaan ystävätär ja monessa ravintolassa se aina esiintyy täälläpäin. Tuollaiset jouluiset mausteet varmaan tekevät siitä tosi hyvän!\nMerituuli 14. joulukuuta 2008 klo 9.13\nkiva kun vastasit! juu, täytyy kokeilla mitä jouluiset mausteet tekisivät marmeladiin.\nKetsuppi 14. joulukuuta 2008 klo 21.25\nAijaijai! Kuulostaa herkulta! Haluun kans...\nMerituuli 14. joulukuuta 2008 klo 21.43\nketsup: suosittelen! Pastis kyseli jo marmeladin perään, joten kaipa sitä täytyy huomenna keitellä lisää.\nSatu 15. joulukuuta 2008 klo 11.50\nKuullostaa maukkaalta.Meillä sipuli on yksi pääruoka-aineista ja tätä pitää kokeilla.\nMerituuli 15. joulukuuta 2008 klo 11.58\ntsajutin J: suosittelen lämpimästi! kertokaahan sitten miten osui teidän makuhermoonne.\nmeillä sipuleita löytyy aina erilaisia. menee katastrogin puolelle jos sipulikori ammottaa tyhjyyttään :). edullinen, maistuva ja aika monipuolinen on tuo pyöreä kaunotar!\nAnonyymi 15. joulukuuta 2008 klo 20.20\nVuohenjuusto on ihanaa!:P Punasipulihilloketta olen yhdistänyt vuohenjuustoon ja halloumiin, ja sopivat hyvin yhteen. Tämäkin sipulimarmeladi on varmasti mainiota. Joulukiireiden jälkeen voisin tätä vaikka tehdä.:)\nMerituuli 15. joulukuuta 2008 klo 21.00\nKmsu: me törmäsimme punasipulihillokkeeseen ekan kerran vasta tänä kesänä ja olimme aivan myytyjä. uskon että toimisi kertomallasi tavalla - nam!\nkeittelin tänään toisen satsin jonka maustin kanelilla, kardemummalla ja inkiväärillä. itse tykkäsin, mutta Pastis tuomitsi pullamaiseksi eli tässä yhteydessä ei hyväksi :O\nAnonyymi 18. joulukuuta 2008 klo 13.39\nKiitos muuten näistä tosi kivoista joululahjavinkeistä blogissasi, ihania ja erilaisia!\nLisäksi erityismaininta upeista kuvistasi: olet todella taitava kamerankäyttäjä, kuvat ovat uskomattoman hienon värisiä, hyvin rajattuja ja muutenkin mahtavia! Sivun musta tausta tukee niitä vielä mainiosti :)\nMerituuli 18. joulukuuta 2008 klo 19.40\nEnt-tu: oleppas hyvä vaan, toivottavasti niistä on iloa muillekin kuin meille.\nJa kiitokset myös kuvasuitsutuksesta! on aina kiva saada palautetta omista tekeleistä.\nSatu 23. joulukuuta 2008 klo 16.21\nTänään sain viimein kokeiltua tätä, joten pukinkonttiinkin vielä ehti.Sen verran jäi itsellekin, että maistamaan pääsi.Rusinoita en kaupasta muistanut,mutta lisäsin neilikkaa sekä glögimaustetta eli joulun tuoksuja.Hyvää tuli,joten kiitoksia reseptistä ja oikein makoisaa Joulua!!\nMerituuli 23. joulukuuta 2008 klo 18.52\nno ompa hieno juttu että onnistui ja tykkäsitte! ja tosi kiva että palasit siitä kertomaan.\noikein makoisaa Joulua teillekin!