15.11.2021 - Toistaiseksi\nOhjetta on päivitetty erityisjärjestelmien ja verottomien tavarakuljetuspalveluiden osalta sekä lisätty etäopetuspalveluita käsittelevä osio. Lisäksi ohjeeseen on tehty teknisiä muutoksia ja lisätty esimerkkejä.\nArvonlisäverolain (AVL) 64–69 l § sisältävät säännökset siitä, milloin palvelun myynti tapahtuu Suomessa eli milloin palvelun myyntimaa on Suomi. Kun myynti tapahtuu Suomessa, myynnistä on maksettava Suomen arvonlisävero, ellei myyntiä ole erikseen säädetty arvonlisäverottomaksi. Arvonlisäveron suorittaa myyjä, ellei myyntiin sovelleta käännettyä verovelvollisuutta. Arvonlisäverodirektiivissä (2006/112/EY) vastaavat palvelukaupan säännökset ovat artikloissa 43–59. Lisäksi neuvoston täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 282/2011, jota on muutettu muun muassa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1042/2013, on palvelukauppaa koskevia säännöksiä, jotka ovat Suomessa sellaisenaan sovellettavaa lainsäädäntöä. Täytäntöönpanoasetuksesta ja sen muutoksesta on kerrottu lisää Verohallinnon ohjeessa Euroopan unionin asetus 282/2011 yhdenmukaistaa arvonlisäverodirektiivin tulkintaa.\nKun tavaran myyntiin liittyvän palvelun määrä on vähäinen, myyntiä pidetään yleensä kokonaisuudessaan tavaran myyntinä. Kopiointitoiminta ja kirjojen painoksen myynti ovat tavaran myyntiä, kun kopiointi ja painaminen suoritetaan myyjän omistamalle materiaalille, mutta kopioitavan tai painettavan sisällön toimittaa ostaja (EUT asiassa C-88/09, Graphic Procédé, KHO 2013:125 ja KHO 5.7.2013 taltio 2304). Jos palvelu ei rajoitu edellä kuvatulla tavalla pelkkään kopiointiin tai painamiseen, on tapauskohtaisesti harkittava, onko palvelujen merkitys hallitseva suhteessa kopioinnissa tai painamisessa käytettävään materiaaliin. Unionin tuomioistuimen mukaan tässä harkinnassa voidaan ottaa huomioon mm. palvelujen suorittamiseen käytetty aika, palvelujen luonne ja osuus kokonaiskustannuksista.\nPalvelujen myyntimaasäännöksiä sovellettaessa elinkeinonharjoittajia ovat pääsääntöisesti myös sellaiset oikeushenkilöt, jotka on merkitty arvonlisäverovelvollisten rekisteriin (AVL 64 § 1 momentin 2 kohta). Elinkeinonharjoittajia ovat paitsi sellaiset oikeushenkilöt, joka on merkitty liiketoiminnan harjoittamisesta arvonlisäverovelvollisten rekisteriin, myös sellaiset oikeushenkilöt, jotka on merkitty arvonlisäverovelvollisten rekisteriin jostain muusta syystä. Kun muutoin ei-arvonlisäverovelvollinen oikeushenkilö merkitään arvonlisäverovelvollisten rekisteriin kiinteistöhallintapalvelun tai ravintola- ja aterianpalvelun oman käytön perusteella taikka sen vuoksi, että yhteisöhankintojen raja on ylittynyt, oikeushenkilöä pidetään tämän arvonlisäverorekisteröinnin takia elinkeinonharjoittajana. Muutoin ei-arvonlisäverovelvolliseen oikeushenkilöön, joka on rekisteröitynyt arvonlisäverovelvolliseksi ainoastaan käännetyn verovelvollisuuden perusteella ulkomaalaiselta tapahtuneen oston vuoksi, sovelletaan kuitenkin kuluttajaa koskevaa myyntimaasäännöstä.\nJos ostaja on sijoittautunut EU:n ulkopuolelle, myyjän on muulla tavalla varmistuttava siitä, että ostaja on elinkeinonharjoittaja. Riittävänä näyttönä voidaan pitää esimerkiksi ostajan kotivaltion viranomaisen ulkomaalaispalautusta varten antamaa todistusta, kaupparekisteriotetta, arvonlisäverotunnistetta tai muuta veronumeroa, joka yksilöi ostajan (neuvoston täytäntöönpanoasetus N:o 282/2011, 18 artikla).\nArvonlisäverolain 65 §:n mukaan elinkeinonharjoittajalle myydyt palvelut verotetaan Suomessa, jos palvelut luovutetaan täällä sijaitsevaan kiinteään toimipaikkaan. Jos palvelu kuitenkin luovutetaan ostajan toisessa maassa sijaitsevan kiinteän toimipaikan omiin tarpeisiin, palvelu verotetaan maassa, jossa tämä kiinteä toimipaikka sijaitsee. Silloin, kun palvelua ei luovuteta mihinkään kiinteään toimipaikkaan, palvelu on myyty Suomessa, jos ostajan liiketoiminnan kotipaikka on täällä. Jos ostajalla on useampia kiinteitä toimipaikkoja, eikä kiinteä toimipaikka ratkea luovutetun palvelun luonteen tai käyttötarkoituksen perusteella, kiinteän toimipaikan määrittämisessä kiinnitetään huomiota muun muassa sopimukseen, tilauslomakkeeseen, ostajan myyjälle antamaan arvonlisäverotunnisteeseen ja palvelun maksajaan (neuvoston täytäntöönpanoasetus N:o 282/2011, 22 artikla). Jos kiinteä toimipaikka ottaa palvelun vastaan ja käyttää sen omiin tarpeisiinsa, palvelu verotetaan tämän kiinteän toimipaikan sijaintimaassa. Kun ostaja on antanut myyjälle voimassa olevan toisen EU-maan arvonlisäverotunnisteen, eikä olosuhteista muuta ilmene, palvelu katsotaan lähtökohtaisesti luovutetuksi tuossa toisessa maassa sijaitsevaan kiinteään toimipaikkaan. Jos kiinteän toimipaikan määrittäminen on edelleen mahdotonta, palvelun myyntimaana pidetään maata, jossa ostajan liiketoiminnan kotipaikka sijaitsee. Palvelujen luovutuspaikka ratkeaa palvelujen suoritusajankohdan mukaan. Myöhemmillä muutoksilla palvelun käytössä ei ole vaikutusta asiaan, ellei kyse ole vilpillisestä toiminnasta (neuvoston täytäntöönpanoasetus N:o 282/2011, 25 artikla).\nArvonlisäverolain 66 §:n mukaan kuluttajille myydyt palvelut verotetaan Suomessa, jos palvelu luovutetaan täällä sijaitsevasta kiinteästä toimipaikasta. Jos myyty palvelu kuitenkin luovutetaan jossakin muussa maassa sijaitsevasta kiinteästä toimipaikasta, palvelu on myyty tässä kiinteän toimipaikan sijaintimaassa. Silloin, kun palvelua ei luovuteta mistään kiinteästä toimipaikasta, se on myyty Suomessa, jos myyjän liiketoiminnan kotipaikka on täällä.\nUlkomaalaisen on rekisteröidyttävä verovelvolliseksi Suomessa tapahtuvista myynneistä, jos myyntiin ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta. Kuluttajille myytyjen palveluiden osalta myynnit on mahdollista ilmoittaa myös arvonlisäveron erityisjärjestelmien kautta. Erityisjärjestelmien soveltamisesta kerrotaan tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Arvonlisäveron erityisjärjestelmät.\nKiinteistön käsite yhtenäistettiin kaikissa EU-maissa vuoden 2017 alusta alkaen. Kiinteistön käsitettä ei enää määritellä arvonlisäverolaissa vaan se on määritelty neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 282/2011 13 b artiklassa. Sen mukaan kiinteistönä pidetään:\nTarkemmin kiinteistön määritelmästä on kerrottu Verohallinnon ohjeessa Kiinteistön käsite arvonlisäverotuksessa 1.1.2017 alkaen.\nJotta palvelua voidaan pitää kiinteistöön liittyvänä palveluna, palvelulla tulee olla riittävän suora yhteys kiinteistöön. Palvelulla on riittävän suora yhteys kiinteistöön silloin, kun ainakin toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy (neuvoston täytäntöönpanoasetus N:o 282/2011, 31 a artikla):\nKiinteistöön liittyviä palveluja eivät ole esimerkiksi hotellihuoneen välitys, mainos- tai ilmoitustilan luovuttaminen kiinteistöltä, näyttelytilan vuokraaminen osana palvelupakettia ja kiinteistösalkun hoitaminen (neuvoston täytäntöönpanoasetus N:o 282/2011, 31 a artiklan 3 kohta).\nHenkilökuljetuspalvelu on myyty Suomessa, jos kuljetus suoritetaan täällä. Henkilökuljetuspalvelun myyntimaa määräytyy samalla tavalla riippumatta siitä, myydäänkö palvelu elinkeinonharjoittajalle vai kuluttajalle. Kuljetus suoritetaan Suomessa, jos se alkaa ja päättyy täällä (AVL 68 §). Henkilökuljetuspalveluihin ei sovelleta käännettyä verovelvollisuutta (AVL 9 §). Kun kuljetus suoritetaan Suomessa ja myyjänä on ulkomaalainen elinkeinonharjoittaja, ulkomaalaisen myyjän on rekisteröidyttävä henkilökuljetuspalvelujen myynnistä arvonlisäverovelvolliseksi Suomessa. Kuluttajalle myydyn kuljetuspalvelun osalta myynti on mahdollista ilmoittaa arvonlisäveron erityisjärjestelmien kautta. Arvonlisäveron erityisjärjestelmiä on tarkemmin käsitelty Verohallinnon ohjeessa Arvonlisäveron erityisjärjestelmät.\nEsimerkki 7: Henkilö X on ostanut kuljetusliikkeeltä A Oy kuljetuksen Tampereelta Pariisiin. X matkustaa ensin Tampereelta Helsinkiin, jossa hän vaihtaa kuljetusvälinettä ja matkustaa saman päivän aikana Pariisiin. Kuljetuspalvelun myyjä A Oy oli ostanut matkan Tampereelta Helsinkiin kuljetusliike B Oy:ltä ja matkan Helsingistä Pariisiin kuljetusliike C Oy:ltä. Kuljetusliike A Oy:n X:lle myymä kuljetus on arvonlisäveroton, jos A Oy on myynyt matkan samalla matkalipulla omissa nimissään. Kuljetusliike B Oy:n A Oy:lle myymä kuljetus on verollinen kotimaan kuljetus ja kuljetusliike C Oy:n A Oy:lle myymä kuljetus on arvonlisäveroton suorakuljetus.\nTavarakuljetuksissa viimeisenä lähtöpaikkana tai ensimmäisenä määräpaikkana pidetään pääsääntöisesti rahtikirjaan tai muuhun kuljetusasiakirjaan merkittyä lähtö- tai määräpaikkaa. Tätä pääsääntöä ei kuitenkaan sovelleta, jos lähtö- tai määräpaikka on tosiasiallisesti joku muu kuin rahtikirjaan merkitty paikka. Esimerkiksi tilanteessa, jossa kuljetusliike on sitoutunut kuljettamaan maahantuotavat tavarat ensin Suomessa olevaan välivarastoon ja myöhemmin varastoinnin jälkeen toiselle Suomessa olevalle paikkakunnalle, ensimmäinen määräpaikka on välivarastointipaikka.\nUnionin tuomioistuin on arvioinut vientikuljetuksiin liittyvien alihankintana ostettuja kuljetuspalveluiden arvonlisäverokohtelua tuomiossa asiassa C-288/16, "L.Ĉ." IK. Tuomiossa oli kyse tilanteesta, jossa kuljetusliike osti tavarakuljetuspalvelun toteuttamista koskevan palvelun EU:n ulkopuolelle alihankintana kolmannelta osapuolelta. Tavarakuljetus toteutettiin kuljetusliikkeen kalustolla, joka vuokrattiin kuljetuksen toteuttaneelle alihankkijalle. Tavarakuljetuspalvelun ostajaan nähden kuljetuspalvelun suorittajana toimi kuljetusliike. Unionin tuomioistuin totesi tuomiossaan, että kuljetuspalvelut, jotka liittyvät välittömästi tavaroiden maastavientiin unionin ulkopuolelle, on vapautettava arvonlisäverosta. Unionin tuomioistuin kuitenkin katsoi, ettei tätä arvonlisäverovapautusta voitu soveltaa kyseessä olevan kaltaiseen alihankintana suoritettuun tavarakuljetuspalvelun toteuttamista koskevaan palveluun EU:n ulkopuolelle, kun palvelua ei suoritettu välittömästi kyseisten tavaroiden lähettäjälle tai vastaanottajalle. Tuomion perusteella vientikuljetuksia koskeva verottomuussäännös (AVL 71 § 1 momentin 1 kohta) ei koske sellaisia alihankintana ostettuja kuljetuspalveluita, jotka eivät itsenäisinä palvelukokonaisuuksina ole suorakuljetuksia Suomesta EU:n ulkopuolelle. Siten vientiin liittyvän tavarakuljetuspalvelun myyjän ostaessa jonkin myymänsä tavarakuljetuspalvelukokonaisuuden osatekijöistä, kuten esimerkiksi pelkän ajopalvelun tai Suomen sisäisen tavarakuljetuksen, alihankintana toiselta palveluntarjoajalta, on alihankkijan myymä palvelu arvonlisäverollinen palvelu, kun sitä ei suoriteta välittömästi tavaroiden lähettäjälle tai vastaanottajalle eikä sitä voida itsessään pitää suorakuljetuksena Suomesta EU:n ulkopuolelle.\nEsimerkki 8: Kuljetusliike X Oy suorittaa tavarakuljetuspalvelukokonaisuuden A Oy:lle. Tavara kuljetetaan suoraan Suomesta Venäjälle. Kuljetusliike X Oy hankkii suorakuljetukseen liittyen alihankintana Y Oy:ltä Suomen sisäisen kuljetuksen Turusta Helsinkiin, josta tavara kuljetetaan eteenpäin Pietariin. Alihankkijana toimivan Y Oy:n kuljetusliike X Oy:lle suorittama Suomen sisäinen kuljetuspalvelu on arvonlisäverollinen kotimaan sisäinen tavarakuljetus ja kuljetusliike X Oy:n A Oy:lle suorittama tavarakuljetuspalvelukokonaisuus on arvonlisäveroton suorakuljetus Suomesta EU:n ulkopuolelle.\nEsimerkki 9: Kuljetusliike X Oy suorittaa B Oy:lle tavarakuljetuspalvelukokonaisuuden. Tavara kuljetetaan suoraan Suomesta Norjaan. Kuljetusliike X Oy ostaa Z Oy:ltä alihankintana kuljetuksen Norjaan. Alihankkija Z Oy:n kuljetusliike X Oy:lle suorittama kuljetuspalvelu on arvonlisäveroton suorakuljetus Suomesta EU:n ulkopuolelle.\nVientikuljetuksia koskeva verottomuussäännös (AVL 71 § 1 momentin 1 kohta) ei koske EU:n ulkopuolella tapahtuvaa kuljetusta kahden EU:n ulkopuolisen maan välillä eikä EU:n ulkopuolisen maan sisäisiä kuljetuksia.\nEsimerkki 10: A Oy myy B Oy:lle tavarakuljetuspalvelun Venäjältä Kiinaan. B Oy:llä ei ole ulkomailla kiinteää toimipaikkaa, johon kuljetuspalvelu olisi luovutettu. Koska B Oy:llä on kiinteä toimipaikka vain Suomessa ja kotipaikka Suomessa, kuljetuspalvelu on yleissäännöksen mukaan myyty Suomessa. Koska kuljetus tapahtuu kokonaan EU:n ulkopuolella, vientikuljetuksia koskevaa verottomuussäännöstä ei voida soveltaa. A Oy antaa B Oy:lle kuljetuspalvelusta laskun, jolla on Suomen arvonlisävero.\nTavarakuljetukset EU:n ulkopuolelta Suomeen ovat verottomia silloin, kun kuljetuspalvelun arvo on sisällytettävä maahantuodun tavaran veron perusteeseen (AVL 71 § 1 momentin 2 kohta). Tavaran maahantuonnin kuljetuskustannukset sisällytetään veron perusteeseen ensimmäiseen kuljetussopimuksen mukaiseen määräpaikkaan saakka tai tavaraa maahantuotaessa tiedossa olevaan EU:ssa sijaitsevaan toiseen määräpaikkaan saakka (AVL 91 §). Tavaroiden maahantuontiin liittyvien ja maahantuonnin arvonlisäveron perusteeseen sisällytettävien kuljetuspalvelujen myynti on arvonlisäverotonta riippumatta siitä, liittyykö kuljetuspalvelu verottomien vai verollisten tavaroiden maahantuontiin. Esimerkiksi kuljetuspalvelut, jotka liittyvät arvonlisäverottomaan irtaimen esineen maahantuontiin asuinpaikan vaihdon yhteydessä ovat verottomia (Neuvoston täytäntöönpanoasetus N:o 282/2011, 46 artikla). Lisää tavaran maahantuonnin kuljetuskustannuksista kerrotaan Verohallinnon ohjeessa Maahantuonnin arvonlisäveron peruste.\nEsimerkki 11: Suomalainen elinkeinonharjoittaja A Oy myy koneen korjauspalvelua virolaiselle kuluttajalle. Korjauspalvelu suoritetaan kuluttajan kotona Virossa. Kuluttajalle myydyt irtaimeen esineeseen kohdistuvat palvelut on myyty Suomessa vain, jos ne suoritetaan täällä. Kun korjauspalvelu on suoritettu Virossa, korjauspalvelun myynnistä ei suoriteta arvonlisäveroa Suomeen. A Oy:n on selvitettävä sen mahdollinen arvonlisäverovelvollisuus Virossa tai rekisteröidyttävä unionin järjestelmän käyttäjäksi, jolloin se voi ilmoittaa ja maksaa veron Virossa myydyistä palveluista erityisjärjestelmässä.\nEsimerkki 12: Saksalainen X GmbH myy A Oy:lle koneen asennettuna. Koneen myynti on pääsuorite ja asennustyö on sivusuorite. Kone kuljetetaan Saksasta Suomeen. X GmbH ostaa asennuksen alihankintana B Oy:ltä. Koneen asennus kestää Suomessa yhden viikon. Kun tavara myydään asennettuna EU-maasta toiseen, kysymys ei ole EU-tavarakaupasta vaan tavara on myyty asennusmaassa eli Suomessa (AVL 63 § 3 momentti). Koska X GmbH:lla ei ole kiinteää toimipaikkaa Suomessa eikä se ole rekisteröitynyt täällä vapaaehtoisesti arvonlisäverovelvolliseksi, koneen myyntiin asennettuna A Oy:lle sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta. X GmbH antaa A Oy:lle verottoman laskun. B Oy:n X GmbH:lle myymä asennuspalvelu on myyty yleissäännöksen (AVL 65 §) mukaan ostajan sijoittautumismaassa eli Saksassa. B Oy:n myyntiin sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta Saksassa eli B Oy antaa X GmbH:lle laskun, joka ei sisällä veroa.\nIrtaimeen esineeseen kohdistuvat työsuoritukset ovat Suomessa verottomia, jos tavara työsuorituksen jälkeen viedään välittömästi sitä täällä käyttämättä EU:n ulkopuolelle. Tavaran viejänä voi olla työsuorituksen myyjä tai asiamies. Jos työsuorituksen ostaja on ulkomaalainen elinkeinonharjoittaja, tavaran viejänä voi olla myös ostaja (AVL 71 § 1 momentin 5 kohta). Kyseinen säännös voi tulla sovellettavaksi ainoastaan siinä tapauksessa, että irtaimeen esineeseen kohdistuvan työsuorituksen myyntimaa on Suomi. Elinkeinonharjoittajalle myydyn irtaimeen esineeseen kohdistuvan työsuorituksen myyntimaa määräytyy yleissäännöksen (AVL 65 §) perusteella. Siten muualle kuin Suomeen sijoittautuneelle elinkeinonharjoittajalle myytyä irtaimeen esineeseen kohdistuvaa työsuoritusta ei ole myyty Suomessa ja myynti on jo tällä perusteella arvonlisäveroton.\nTyösuoritusta varten maahan tuotava tavara voidaan asettaa sisäisen jalostuksen tullausmenettelyyn ja työsuorituksen jälkeen viedä tullin antamien ehtojen mukaisesti EU:n ulkopuolelle. Työsuorituksen myyjä voi tällöin osoittaa myyntinsä verottomaksi tulliasiakirjoin. Myös tämän verottomuussäännöksen merkitys on nykyisin vähäinen, koska työsuorituksen myyntiä ulkomaalaiselle elinkeinonharjoittajalle, jolla ei ole Suomessa kiinteää toimipaikkaa, ei yleissäännöksen (AVL 65 §) mukaan veroteta Suomessa.\nEsimerkki 13: Autovuokraamo A Oy vuokraa auton norjalaisen kuluttajan käyttöön viikoksi. Auto luovutetaan norjalaisen käyttöön Suomessa. Koska vuokra-aika ei ylitä 30 päivää, kysymys on lyhytaikaisesta vuokrauksesta. Kun auto luovutetaan vuokralleottajan käyttöön Suomessa, myyntimaa on Suomi. A Oy antaa norjalaiselle kuluttajalle arvonlisäverollisen laskun.\nEsimerkki 14: Autovuokraamo A Oy vuokraa puolalaiselle yritykselle X auton 45 päiväksi. X:llä ei ole Suomessa kiinteää toimipaikkaa, johon vuokrauspalvelu luovutetaan. Pitkäaikainen kuljetusvälineen vuokrauspalvelu on myyty elinkeinonharjoittajia koskevan yleissäännöksen mukaan ostajan sijoittautumisvaltiossa eli Puolassa. A Oy:n myynti X:lle ei ole verollinen Suomessa ja ostaja X on käännetyn verovelvollisuuden perusteella verovelvollinen Puolassa.\nLuettelo ei ole tyhjentävä, koska kaupallisesti merkittävät tiedot vaihtelevat tapauskohtaisesti. Olettamat voidaan kumota, jos on viitteitä siitä, että myyjä on syyllistynyt väärinkäytöksiin (neuvoston täytäntöönpanoasetus N:o 282/2011, 24 d artikla).\nKäännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta, kun kysymys on elinkeinonharjoittajalle tai kuluttajalle luovutetuista AVL 69 d §:n mukaisista palveluista (AVL 9 §). Kun ulkomaalainen myyjä myy näitä palveluja Suomessa, sen on rekisteröidyttävä täällä arvonlisäverovelvolliseksi. Mikäli ulkomaalainen myyjä myy kyseisisä palveluita vain kuluttajille, sen on mahdollista ilmoittaa myynti ja maksaa vero arvonlisäveron erityisjärjestelmien kautta, jolloin sen ei ole pakko rekisteröityä arvonlisäverolliseksi Suomessa. Koska elinkeinonharjoittajalle luovutettuihin muihin kuin sisäänpääsyyn oikeuttaviin palveluihin ja pääsyyn välittömästi liittyviin palveluihin sovelletaan yleissäännöstä tai jotakin muuta erityissäännöstä, näiden palveluiden myyntiin voidaan soveltaa käännettyä verovelvollisuutta.\nEtäopetuspalvelut voivat olla sähköisinä palveluina pidettäviä etäopetuspalveluita tai muita etäopetuspalveluita. Etäopetuspalveluiden arvonlisäverokäsittelyn ratkaisemiseksi on ensin määritettävä, millaisesta etäopetuspalvelusta on kyse.\nSähköisillä etäopetuspalveluilla tarkoitetaan sellaisia etäopetuspalveluja, jotka suoritetaan internetin tai sähköisen verkon välityksellä ja joiden luonteesta johtuu, että ne ovat pääasiassa automatisoituja ja vaativat vain vähän ihmisen osallistumista eikä niitä voida suorittaa ilman tietotekniikkaa. Neuvoston täytäntöönpanoasetuksen N:o 282/2011 (7 artiklan 2 kohta f alakohta) mukaan sähköisinä palveluina pidettäviin etäopetuspalveluihin kuuluvat:\nElinkeinonharjoittajalle myytyihin sähköisiin etäopetuspalveluihin sovelletaan myyntimaan yleissääntöä (AVL 65 §). Sähköinen etäopetuspalvelu on tällöin myyty maassa, jonne ostaja on sijoittautunut. Kun sähköinen etäopetuspalvelu myydään kuluttajalle, soveltuu myyntiin sähköisiä palveluja koskeva erityinen myyntimaasäännös (AVL 69 i §). Kuluttajalle myyty sähköinen etäopetuspalvelu on siten myyty Suomessa silloin, kun palvelu luovutetaan ostajalle, joka on sijoittautunut Suomeen tai jonka kotipaikka tai vakinainen asuinpaikka on Suomessa. Sähköisiä palveluja käsitellään tarkemmin ohjeen kohdassa 7.12 Tele-, lähetys- ja sähköiset palvelut.\nMuut kuin sähköiset etäopetuspalvelut\nSähköisten etäopetuspalveluiden lisäksi voidaan myydä muunlaisia etäopetuspalveluita. Sähköisiin palveluihin eivät kuulu sellaiset opetuspalvelut, joissa opettaja toimittaa kurssimateriaalin internetin välityksellä tai joihin osallistutaan etälinkin kautta (Neuvoston täytäntöönpanoasetus N:o 282/2011, 7 artiklan, 3 kohta). Tällaisia muunlaisia etäopetuspalveluita, jotka eivät kuulu sähköisiin etäopetuspalveluihin, voivat olla esimerkiksi perinteisesti läsnäolotilaisuuksina järjestettyjen tilaisuuksien, kuten seminaarien ja konferenssien kaltaiset tilaisuudet, joihin osanottajat osallistuvat etälinkin kautta.\nElinkeinonharjoittajalle sekä kuluttajalle luovutettu oikeus pääsyyn opetustilaisuuteen on myyty Suomessa, jos tilaisuus järjestetään täällä (AVL 69 d §). Kun etäopetustilaisuuden järjestäjä on Suomessa ja kaikki etäopetustilaisuuden esiintyjät sekä etäopetustilaisuutta seuraavat henkilöt ovat myös Suomessa, opetustilaisuus tapahtuu Suomessa ja myynnistä niin elinkeinonharjoittajalle kuin kuluttajalle tulee suorittaa Suomen arvonlisävero.\nEsimerkki 15: Johtamiskoulutusta tarjoava X Oy järjestää etäopetuksena yhden työpäivän mittaisen muutosjohtamista käsittelevän tilaisuuden. Maksettuaan etäopetustilaisuuden osallistumismaksun osallistujat saavat sähköpostiinsa kutsulinkin sekä kirjautumisohjeet tilaisuuteen osallistumiseksi. Etäopetustilaisuus sisältää asiantuntijoiden luentoja sekä työpajoja, joissa osallistujat voivat keskustella muiden etäopetukseen osallistuvien kanssa. Kaikki osanottajat osallistuvat etäopetustilaisuuteen samanaikaisesti Suomessa etälinkin kautta internetin välityksellä. Etäopetuspalvelun myyntimaa on Suomi ja X Oy suorittaa myynnistä niin kuluttajilta kuin elinkeinonharjoittajilta Suomen arvonlisäveron (AVL 69 d §).\nJoissakin tilanteissa etäopetustilaisuuksien esiintyjät ja osallistujat voivat olla sijoittautuneet myös useampaan kuin yhteen EU-maahan. Opetustilaisuuden ei voida tällöin katsoa tapahtuvan Suomessa, vaikka etäopetuksen järjestäjä olisikin sijoittautunut Suomeen. Kyse on tällöin yleissäännöksen alaisesta palvelusta, jolloin elinkeinonharjoittajalle tapahtuvan myynnin myyntimaa määräytyy sen perusteella, mihin ostaja on sijoittautunut (AVL 65 §) ja kuluttajalle tapahtuvan myynnin myyntimaa määräytyy sen perusteella, mihin myyjä on sijoittautunut.\nEsimerkki 16: Konsultointiyritys Z Oy järjestää kansainvälistä liiketoimintaa harjoittaville eurooppalaisille yrityksille kahden päivän kestoisen etäopetustilaisuuden, jossa käsitellään kansainvälisen kaupan ajankohtaisia muutoksia. Z Oy on pyytänyt etäopetustilaisuuteen esiintymään asiantuntijoita eri EU-maista. Tilaisuuden osallistujat voivat esittää tilaisuudessa kysymyksiä esiintyjille. Kun osallistumismaksu on maksettu, osallistujille lähetetään osallistumislinkki sekä kirjautumisohjeet etäopetustilaisuuteen. Kun etäopetustilaisuuden esiintyjät sekä siihen osallistuvat eri yritysten työntekijät ovat sijoittautuneet eri EU-maihin, määräytyy etäopetuspalvelun myyntimaa yleissäännön mukaan. Siten Z Oy:n etäopetuspalvelun myynti esimerkiksi saksalaiselle X GmbH:lle ei ole arvonlisäverollinen myynti Suomessa, vaan X GmbH on käännetyn verovelvollisuuden perusteella verovelvollinen ostostaan Saksassa (AVL 65 §).\nEsimerkki 17: Rekrytointiyritys F Oy järjestää etäopetustilaisuuden, jossa annetaan kansainvälisestä urasta kiinnostuneille työnhakijoille vinkkejä työnhakuun. Etäopetustilaisuutta markkinoidaan eri EU-maiden työnhakijoille eli kuluttajille. Kuluttajat useammasta eri EU-maasta maksavat osallistumismaksun ja saavat osallistumislinkin kirjautumisohjeineen sähköpostiinsa. F Oy myy kuluttajille etäopetustilaisuuden, jonka myyntiin sovelletaan yleissäännöstä. Kuluttajille myydyn etäopetuspalvelun myyntimaa on Suomi ja F Oy suorittaa myynnistä Suomen arvonlisäveron, vaikka kuluttaja olisi sijoittautunut toiseen EU-maahan (AVL 66 §).\n7.7.2 Tilaisuudet, opetus ja tieteelliset palvelut\n7.7.3 Tilaisuuksien pääsymaksut ja sisäänpääsyyn välittömästi liittyvät palvelut\nEsimerkki 18: Ruotsalainen tapahtumajärjestäjä X AB myy ruotsalaisille kuluttajille ja yrityksille pääsylippuja Suomessa järjestettävään konserttiin. Sekä kuluttajille että elinkeinonharjoittajille myydyt pääsyliput on myyty siinä maassa, jossa tilaisuus järjestetään eli Suomessa. Käännettyä verovelvollisuutta ei sovelleta pääsylippujen myyntiin (AVL 9 §). X AB:n on rekisteröidyttävä täällä arvonlisäverovelvolliseksi ja pääsylippujen myynti on arvonlisäverollista Suomessa.\n7.7.4 Tilaisuuden järjestämiseen liittyvät palvelut\nNäyttelytilan vuokraaminen yhdessä yhden tai useamman muun tilaisuuteen liittyvän palvelun kanssa ei ole kiinteistöön liittyvä palvelu (neuvoston täytäntöönpanoasetus N:o 282/2011, 31 artiklan 3 kohta e alakohta). Näyttelytilan vuokraamisella tarkoitetaan rajatun alueen tai esimerkiksi siirrettävän pöydän käyttöön antamista messuille osallistumista varten. Muiden tilaisuuteen liittyvien palvelujen avulla näytteilleasettaja voi asettaa esineitä näytteille ja tehdä palvelujaan tai tuotteitaan tunnetuksi. Näitä palveluja ovat esimerkiksi näyttelytilan suunnittelu, kaapelointi, vakuutukset, mainonta, esineiden kuljetus ja varastointi. Näyttelytilan vuokraamiseen ja näiden muiden palvelujen myyntiin sovelletaan elinkeinonharjoittajalle myytäessä yleissäännöstä (AVL 65 §) tai kyseisen palvelun myyntiin sovellettavaa erityissäännöstä ja kuluttajalle myytäessä tilaisuuden järjestämiseen sovellettavaa erityissäännöstä (AVL 69 d § 2 momentti).\nEsimerkki 19: A Oy myy catering-palvelua espanjalaiselle yritykselle X S.A. Suomessa järjestettävään mainostilaisuuteen. X S.A.:llä ei ole kiinteää toimipaikkaa Suomessa, eikä se ole vapaaehtoisesti hakeutunut arvonlisäverovelvolliseksi täällä. X S.A. laskuttaa palvelun edelleen toiselta espanjalaisyritykseltä Y S.A. A Oy laskuttaa X S.A:ta Suomen arvonlisäverolla, koska palvelu suoritetaan täällä. Palvelun myyntimaa on Suomi myös X S.A:n myydessä palvelun edelleen Y S.A.:lle, eli tästäkin myynnistä on suoritettava Suomen arvonlisävero. Jos Y S.A. ei ole rekisteröitynyt Suomessa arvonlisäverovelvolliseksi, käännettyä verovelvollisuutta ei voida soveltaa X S.A.:n myyntiin YS.A.:lle. X S.A.:n on tällöin rekisteröidyttävä täällä arvonlisäverovelvollisten rekisteriin (AVL 9 §) ja laskutettava Y S.A.:tä arvonlisäverollisella laskulla.\nKun matkanjärjestäjä myy matkatoimistopalvelun (pakettimatkat) elinkeinonharjoittajalle, myyntiin sovelletaan erityissäännöstä (AVL 69 g §), mutta kuluttajalle myytäessä yleissäännöstä (AVL 66 §). Sekä elinkeinonharjoittajalle että kuluttajalle luovutettu matkatoimistopalvelu on myyty Suomessa, jos se luovutetaan myyjän täällä sijaitsevasta kiinteästä toimipaikasta. Jos palvelua ei luovuteta kiinteästä toimipaikasta, se on myyty Suomessa, jos myyjän kotipaikka on täällä.\nMatkatoimistopalvelujen marginaaliverotusmenettelyä (AVL 80 §) ja myös matkatoimistopalvelujen erityissäännöstä (AVL 69 g §) sovelletaan, kun matkanjärjestäjä myy muilta elinkeinonharjoittajilta ostamiaan palveluja ja tavaroita omissa nimissään edelleen. Matkatoimistopalvelujen erityinen myyntimaasäännös soveltuu vain silloin, kun matkatoimistopalvelun myyntiin sovelletaan marginaaliverotusmenettelyä. Tarkemmin menettelystä Verohallinnon ohjeessa Matkailualan arvonlisäverotus.\nEsimerkki 20: Saksalainen yritys A GmbH myy tavaraa suomalaiselle B Oy:lle. X Oy toimii A GmbH:n toimeksiannosta kaupassa välittäjänä ja laskuttaa A GmbH:lta välityspalkkion. A GmbH:lla ei ole Suomessa kiinteää toimipaikkaa. Välityspalvelu luovutetaan A GmbH:n Saksassa olevaan kiinteään toimipaikkaan. Elinkeinonharjoittajalle myydyn välityspalvelun myyntimaa määräytyy yleissäännöksen mukaan (AVL 65 §) eli sen perusteella, mihin maahan ostaja on sijoittautunut. Koska A GmbH ei ole sijoittautunut Suomeen, välityspalvelua ei ole myyty Suomessa. X Oy antaa A GmbH:lle verottoman laskun. GmbH:n kiinteä toimipaikka ja kotipaikka ovat Saksassa, minkä vuoksi myynnistä suoritetaan Saksan arvonlisävero. A GmbH suorittaa Saksan arvonlisäveron käännetyn verovelvollisuuden perusteella Saksassa.\nEsimerkki 21: Suomalainen konsulttitoimisto A Oy myy konsultointipalveluja kuluttajalle, jonka kotipaikka ja vakinainen asuinpaikka ovat Norjassa. Kun immateriaalipalvelu myydään EU:n ulkopuolelle sijoittautuneelle kuluttajalle, palvelua ei ole myyty Suomessa eikä konsultointipalvelun myynnistä suoriteta Suomen arvonlisäveroa. A Oy:n on selvitettävä sen mahdollinen verovelvollisuus Norjassa.\nEsimerkki 22: Venäläinen kuluttaja tarvitsee oikeudenkäynnissä tulkkausapua. Tulkkauspalvelua koskeva toimeksiantosopimus tehdään tulkkauspalvelun myyjän A Oy:n ja oikeusaputoimiston välillä. Oikeusaputoimisto luovuttaa palvelun venäläiselle kuluttajalle vastikkeetta. Koska tulkkauspalvelu on myyty oikeusaputoimistolle, joka ei toimi elinkeinonharjoittajan ominaisuudessa, palvelun myyntiin soveltuu AVL 69 h §. Kun palvelu on luovutettu Suomessa sijaitsevaan oikeusaputoimistoon, palvelu on myyty Suomessa. A Oy antaa oikeusaputoimistolle arvonlisäverollisen laskun (ALV 66 §).\nKuluttajille myydyistä tele- lähetys- ja sähköisistä palveluista myyjän on rekisteröidyttävä verovelvolliseksi Suomessa, ellei myyjä ole rekisteröitynyt joko unionin tai muuhun kuin unionin erityisjärjestelmään. Erityisjärjestelmistä on kerrottu tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Arvonlisäveron erityisjärjestelmät. Myynteihin oikeushenkilöille, jotka eivät ole elinkeinonharjoittajia, sovelletaan käännettyä verovelvollisuutta (AVL 9 §).\nToisessa EU-maassa olevalle elinkeinonharjoittajalle myydyt sellaiset palvelut, joiden myyntiin sovelletaan yleissäännöstä, ilmoitetaan arvonlisäveroilmoituksella kohdassa Palvelujen myynnit muihin EU-maihin. Kohdassa 0-verokannan alainen liikevaihto ilmoitetaan palvelumyynnit EU:n ulkopuolelle, kuluttajamyynti toisiin EU-maihin ja muut kuin yleissäännöksen mukaiset EU-palvelumyynnit elinkeinonharjoittajille. Erityisjärjestelmien soveltamisalaan kuuluvien myyntien ilmoittamisesta on kerrottu tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Arvonlisäveron erityisjärjestelmät (ohjeen kohta 5).\nToisesta EU-maasta ostetut palvelut, joista ostaja on yleissäännöksen ja käännetyn verovelvollisuuden perusteella verovelvollinen Suomessa, ilmoitetaan arvonlisäveroilmoituksella kohdassa Palveluostot muista EU-maista ja niistä suoritettavat verot kohdassa Vero palveluostoista muista EU-maista. Jos palvelu on hankittu vähennykseen oikeuttavaan käyttöön, vero ilmoitetaan lisäksi kohdassa Verokauden vähennettävä vero. Kun ostoissa on kysymys muista kuin yleissäännöksen mukaisista palveluista, käännetty arvonlisävero ilmoitetaan kohdassa Vero kotimaan myynnistä verokannoittain ja, jos kyse on vähennyskelpoisesta ostosta, kohdassa Verokauden vähennettävä vero. Samalla tavalla ilmoitetaan EU:n ulkopuolelta ostetusta palvelusta käännetyn verovelvollisuuden perusteella suoritettava arvonlisävero. Palvelumyyntien ja -ostojen sekä niihin kohdistuvien hankintojen ilmoittamisesta on kerrottu tarkemmin Verohallinnon ohjeessa Arvonlisäveroilmoituksen täyttöohje.\nYhteisön alueella henkilökuljetuksen (vesi-, ilma-alus, juna) aikana\nPalvelut, jotka liittyvät opetukseen, tieteellisiin palveluihin, kulttuuri-, viihde- ja urheilutilaisuuksiin, messuihin ja näyttelyihin ja muut vastaavat palvelut sekä niiden järjestämiseen 1.1.2011 alkaen\nMyyjän maa, kun palvelujen ja tavaroiden myynti kalenterivuonna on enintään 10 000 euroa ja myyjä ei ole valinnut erityisen myyntimaan soveltamista\nOstajan maa, kun palvelujen ja tavaroiden myynti kalenterivuonna on yli 10 000 euroa tai myyjä on valinnut erityisen myyntimaasäännöksen soveltamisen\nylitarkastaja Mira Rajanti


Mitä teemme Mitä teemme – Lietpak\nUAB Lietpak käyttää nykyaikaisia välineitä, laatu- ja hallinnointijärjestelmiä ja korkeasti koulutettuja työntekijöitä, jotka valmistavat pakkausmateriaaleja asiakkaidemme tarpeisiin. Pyrimme työskentelemään nopeasti, laadukkaasti ja joustavasti. Vastaamme koko tuotantojaksosta – rakeista valmiiseen tuotteeseen.\nEkstruusio eli suulakepuristus\nsuuri osa kalvoistamme valmistetaan tehtaallamme. Suulakepuristuksella voidaan valmistaa erirakenteisia ja –tasoisia kalvoja. Käytämme useita eri kalvonvalmistustekniikoita ja kaikki tuotteemme valmistetaan luotetuista eurooppalaisista raaka-aineista.\nValmistamme flexopainotuotteita jopa 10 eri värillä. Reprotyöt ja digitaalisten painolaattojen valmistus tapahtuu talon sisällä. Painamme myös digitaaliset värivedokset.\nTuotantoomme kuuluu useita erilaisia laminaatteja.\nValmistamme monia erilaisia pusseja uusimmilla tekniikoilla. Valmistamme tarranauhallisia pusseja, erilaisia vahvikkeellisia pohjaratkaisuja, pyöreitä pohjia, reiítyksiä, leikkaamme ”euro hole” –reiítykset ripustamista varten, kiinnitämme vetoketjusulkimen jne. Emorullat voidaan halkaista leveyksiin 50 mm:stä ylöspäin.


Kirjoittaja Aihe: Monikulttuuriketju (Luettu 30304 kertaa)\n« Vastaus #750 : Maaliskuu 20, 2020, 15:22:55 »\nLainaus käyttäjältä: Eläimen kokoinen möhkäle - Maaliskuu 20, 2020, 14:44:29\nUutisia ei tehdä yleensä 99.9% väestöstä koska kukaan heistä ei eroa massasta niin paljon, että se kiinnostaisi ketään. Ja Ilta-Sanomisssa ei tehdä uutisia kuin klikkijournalismia silmällä pitäen lähinnä yksittäistapauksista. Voisikohan sillä olla jotain vaikutusta siihen milaisen kuvan todellisuudesta piirrät kun tietosi maailmasta ovat Ilta-Sanomien varassa?\nSuomalaiset maailmanluokan uhkapelaajia – Yli 400 euroa vuodessa rahapeleihin\nSuomalaiset käyttävät Euroopan maista eniten rahaa uhkapeleihin, arvioi brittiläinen konsulttiyhtiö H2 Gambling Capital The Economist -lehdessä.\nOlen edelleenkin sitä mieltä, että ihmiset tavoittelevat rahaa, mainetta ja valtaa - muutkin kuin 0,5 - 3 % väestöstä.\nPerustelen käsitystäni yleisillä havainnoilla, joihin kuuluu sen tiedostaminen, että lähes kaikesta kilpaillaan, minkä nimissä vain voidaan asettaa ihmisiä paremmuusjärjestykseen. Uskon, että ihmisten kilpailuvietti on evoluution tulosta. Ne yksilöt, jotka ovat olleet korkeimmilla oksilla yhteisöjen sisäisessä hierarkiassa, ovat siirtäneet perimäänsä eteenpäin tehokkaammin kuin alimmilla portailla olevat. Tällä tavalla halu menestyä on rikastunut sukupolvien ketjussa. Näinhän luonto yleensäkin tekee. Voittajat lisääntyvät, luuserit tuhoutuvat. Tämän vuoksihan monien lajien urokset kilpailevat ja taistelevat naaraista. Kilpailu on keino karsia heikot yksilöt lisääntymisketjusta ja valita vahvimmat.\nKilpaileminen valitettavasti (?) johtaa siihen, että jotkut nousevat korkeammalle ja joidenkin on tyytyminen jäämään matalammalle. Seurauksena on eriarvoisuutta. Ihmisten geeneihin on ikään kuin ohjelmoitu eriarvoisuus.\nKommunistinen kuvitelma tulevaisuuden ihmisestä, joka vapaaehtoisesti eläisi tasa-arvoisessa suhteessa muihin yhteisön jäseniin nähden, on utopiaa. Se ei perustu tosiasioihin. "Tasa-arvo" saadaan aikaan vain diktatuurin ja väkivallan ja pakon avulla, ja tällöin ne, jotka edustavat puoluetta ja sen väkivaltakoneistoa, ovat paremmassa asemassa kuin muut. Eriarvoisuus toteutuu politiikan ja hallinnon kentällä, vaikka taloudellisesti oltaisiin tasa-arvoisia, mitä kommunistiset yhteiskunnat eivät tietenkään myöskään ole. Vallanpitäjillä on myös taloudellisia etuoikeuksia.\nMonikulttuurisuus on utopistinen kuvitelma siinä mielessä, että siinä ei oteta huomioon vallitsevia tosiasioita ja kokemuksia. Vaikka selvästi nähtäisiin, että monikulttuurisuuteen liittyy ongelmia, jotka ovat täysin ennustettavia, ja jotka eivät ole ratkaistavissa, utopistisen ideologian pohjalta painetaan eteenpäin ja jääräpäisesti edistetään monikulttuurisuutta kuvitellen sen johtavan ruusuiseen tulevaisuuteen.\nUtopioihin perustuvat ideologiat ovat vaarallisia.\n« Vastaus #751 : Maaliskuu 20, 2020, 15:38:15 »\nPidätkö sinä Kopek ihmisiä aivan idiootteina? Ei ihmiset uhkapelejä sen takia pelaa, että kuvittelisivat rikastuvansa sillä vaan lähinnä vain pelaamisen tarjoaman jännityksen vuoksi. Tunnen lukuisia uhkapelaajia eikä heistä yksikään ainakaan väitä pelaavansa sen vuoksi, että odottaisivat rikastuvansa bensa-aseman pokeria hakkaamalla vaan nimenomaan sen vuoksi, että se tuottaa elämään hieman jännitystä.\nLähinnä vain syyntakeettomat kuvittelevat rikastuvansa diilissä, jossa tietävät, että pankki voittaa aina.\n« Viimeksi muokattu: Maaliskuu 20, 2020, 15:56:22 kirjoittanut Eläimen kokoinen möhkäle »\n« Vastaus #752 : Maaliskuu 20, 2020, 15:46:14 »\nLainaus käyttäjältä: Kopek - Maaliskuu 20, 2020, 15:22:55\nOlisi keskustelun tarpeisiin mielekästä, kun viitsisit ryydittää vahvoja näkemyksiäsi tieteellisellä tiedolla. Nyt päädyt kuulostamaan lähinnä spengleriläiseltä kulttuurihistorioitsijalta, joka on päätynyt käyttämään hänelle vieraan tiedonalan konsepteja poliittisina metaforina.\nSuosittelen aloittamaan esimerkiksi Robert Sapolskyn luentosarjalla, jonka aiemmin jo linkitin. Siinä käsitellään muun muassa peliteorian strategisia tasapainoja, joista olen tainnut jauhaa ääneen viimeiset viitisen vuotta (näemmä tuloksetta).\nMiksi muuten dystopioihin perustuvat ideologiat olisivat vähemmän vaarallisia kuin utopioihin perustuvat?\n« Viimeksi muokattu: Maaliskuu 20, 2020, 15:49:53 kirjoittanut Laika »\n« Vastaus #753 : Maaliskuu 20, 2020, 15:51:49 »\n^erinomainen nosto Laikalta. Olen joskus vuosia sitten itsekin katsonut tuon Sapolskyn luentosarjan. Erinomainen etäopiskelu-kurssi sen selvittämiseksi millä tavoin biologia osallistuu käyttäytymiseemme ts. kuten mitä siitä siis ylipäätään tiedämme.\n« Viimeksi muokattu: Maaliskuu 20, 2020, 15:53:36 kirjoittanut Eläimen kokoinen möhkäle »\n« Vastaus #754 : Maaliskuu 20, 2020, 18:56:49 »\nLisääntyminen ja seksuaalisuus on tässä korostuksena enemmän ongelma, ja korostuksen saanut aikaan varmaan tiedemaailma, joka ei paljoa ota maailmasta tarkasteluun. Se, että asiat tapahtuvat tieteellisesti kuvatun kaltaisesti usein, ei tarkoita sitä, että elämän keskellä, keskeiset, koetut voimat ja tekijät olisi hyvin kuvattuna, siis se, mitä ihmiset elävinä kokevat. Tässä voi olla käsitys-härdellin eräs syy.\nHyvään elämään kuuluu lisääntyminen luontevasti, ja jos lisääntymistä hakee menestystä ja onnea tuovana, ei lisääntyminen ehkä aina ole tullakseen, etenkään pitkässä juoksussa mitaten, mikä merkkaa myös paljon jatkuvuudessa.\nMuuten ideologinen taustasi tuli vihdoin selkeämmin esiin. Itsekkin liittänyt selviämiseen liittyviä perustekijöitä ihmisen biologiaan, joka on hyvin lähikytkentäisesti merkityksellistä. Biologisen puolen merkitys on tosin avoin, sillä jos tätä korostaa paljon, niin ihmiselle ominainen kulttuurisuus, sosiaalisuus, ja joustavuus monenlaiseen eliönä, ovat samassa suhteessa helposti ristiriidassa. Ehkä ei täysin väistämättä, mutta käytäntö voi olla paljolti näin.\nEsim älykkyyttä tuli pohdittua viimeksi tänään. Älykkyys on käsittääkseni pitkälle kovakoodattua nopeaa raksuttelumahdollisuutta, mikäli terä hiottu kuten villieläimillä, esim saalistusleikkien yhteydessä.\nÄlykkyydestä puhutaan menestystekijänä, ainakin joskus, vaikka suuren näkyvyyden taustaa voi olla osin selvittämätöntä. Joka tapauksessa, tämä herkästi mukaan saatava puoli (jos olemassa), suotuisin olosuhtein, voi eliön joustavuutarpeita ajatellen olevan samalla iso riski. Jos nimittäin vahvuusalue ei tule liipaistuksi mukaan sopivilla "kolhuilla", voi biologisesti vahviten määräytyvä voimarakenne olla turhake-ainesta, jolloin tilanteenmukaiseen oppimiseen on vähemmän resursseja.\nOpetappa gepardi toimimaan monipuolisessa puutarhassasi niin, että menestyy, ja taipuu puutarhan suomiin reunaehtoihin. Oikeastaan, koko maailmakaan ei oikein riitä enää tuolle uhanalaisuudelle, reviiriksi. Näitä lienee.\nMaailma muuttuu, ... voisi todeta. Pärjääminen perustuu olemiseen siinä, minkä ympärille joutuu, tai osaa asettua. Jotain voi tehdä, tosin siinäkin tilanteessa toteutuu muutosta, ja jotta sen hyödyt saavuttaisi, täytyy asettua sopivasti uuteen tilanteeseen, mikä uutuus juuri voi yllättää, kun tekemisen piti olla sitä omaa.\nErikoisia päätelmäfiboja riittää. Kelattavaa on, miksi asiat eivät aina toimi kuten on tapana ajatella. Ehkä tämä on juuri sitä biologisen kytkentäisyyden vahvuutta.\nMikä saavutetaan kiinnipidettävän arvoisena, jo reaktiotasolla, on luonteeltaan nopeuden piiriin kuuluvaa, ekonomista, ja siten sitä umpihangessa tarpomisen vastakohtaa. Jos jotain liittää muutokseen ja sopeutumiseen, niin työn, aitona sellaisena, mitä ei voi odottaa usein siitä, mitä on tapana kutsua työksi itsensä, ja muiden hyväksi. Tapana on se tuttu, eli mennyt biologia, tai biologian piiriin vahvasti kytketyksi saatu rakenne.\nLähirakenne kannattaa erottaa kaukaisemmin liityttävästä. Biologia sanana ei viittaa minusta hyvin tähän jakoon, kun aiheuttaa kompastelua perinneväännöissä, joissa ei ole potentiaalia miten vain uudelle, siis vielä tavoittamattomalle, jota ilman on vaikeaa pärjätä, vaikka nykyisyys olisi jo tuota, ja vahvimmin merkitsevänä myös.\n« Vastaus #755 : Maaliskuu 20, 2020, 20:35:45 »\nLainaus käyttäjältä: Eläimen kokoinen möhkäle - Maaliskuu 20, 2020, 15:38:15\nKyllä sitä pientä voittoa aina halutaan. Satanen plussaa, niin on kivempi viikonloppu!\n« Vastaus #756 : Maaliskuu 20, 2020, 20:41:55 »\n^Kuten totesin, vajaalla pakalla pelaavat voivat aivan varmasti kuvitella jäävänsä voitolle pelissä, jossa palautusprosentti on pitkässä juoksussa pienempi kuin 100%.\n« Vastaus #757 : Maaliskuu 20, 2020, 20:42:22 »\nLainaus käyttäjältä: mikainen - Maaliskuu 20, 2020, 09:02:57\nBrasiliankaan lähtötilanne ei tainnut kuitenkaan olla se, että kaikki olivat yhtä lailla vapaita ja tasavertaisia lain edessä, tulotaso ja koulutus keskimäärin samanlainen etnisyydestä riippumatta jne. Jostain syystä ajan myötä sitten osa porukasta vain ajautui ihonvärinsä ajamana slummeihin valmiina riehumaan.\nEikö Brasiliassakin ole tietynlainen tuloerojakauma roturyhmien välillä?\n« Vastaus #758 : Maaliskuu 20, 2020, 20:44:09 »\nLainaus käyttäjältä: Eläimen kokoinen möhkäle - Maaliskuu 20, 2020, 20:41:55\nVajaalla pakalla pelaava voittaa! Kiinni ei kyllä parane jäädä.\n« Vastaus #759 : Maaliskuu 20, 2020, 20:45:17 »\nLainaus käyttäjältä: urogallus - Maaliskuu 20, 2020, 20:44:09\n« Vastaus #760 : Maaliskuu 20, 2020, 20:46:53 »\nLainaus käyttäjältä: Kopek - Maaliskuu 20, 2020, 08:15:38\nLainaus käyttäjältä: Eläimen kokoinen möhkäle - Maaliskuu 20, 2020, 07:23:35\nOnko mielestäsi siis olemassa jotain ihmisen tekemistä taikka olemista, jossa kyseisen ihmisen biologia ei olisi kokoajan 100% läsnä? Voisitko mainita muutaman tällaisen asian esimerkiksi perusteluineen, jotta ymmärtäisin, mitä sinä tarkoitat tässä sanalla "biologia".\nMitä Helsingin Sanomat tarkoittaa biologialla, kun se tiivistää Fukuyaman sanoman seuraavasti:\nKyseessä ei siis ole suora lainaus Fukuyaman puheesta vaan toimittajan yhteenveto. Mitä Fukuyama tarkoittaa?\nTämän päivän Helsingin Sanomien NYT-liitteessä on kolmen sivun mittainen artikkeli, joka on otsikoitu:\nJärjestö käy rasismia vastaan\nArtikkelissa on kaksi isoa kuvaa Jenny Kasongo nimisestä afrohenkilöstä, joka johtaa järjestöä nimeltä Students of Colour.\nMinun mielestäni tuollainen järjestö ei "käy rasismia vastaan" vaan on itsessään rasistinen.\nJos valkoihoiset opiskelijat perustaisivat vastaavan järjestön "Students of White" ajamaan valkoihoisten opiskelijoiden etuja nykyisessä rodullistuvassa maailmassa, järjestöä pidettäisiin ilman muuta rasistisena. Se luokitaltaisiin ehkä valkoisen ylivallan kannattajaksi.\nMinun mielestäni järjestö Students of Colour on esimerkki siitä, miten joidenkin ihmisten identiteetti mitä suuremmassa määärin perustuu biologiaan. Ja on olemassa paljon muitakin esimerkkejä eri aloilta. Mistä muusta esimerkiksi urheilussa ja urheilujärjestöissä on kyse kuin biologiasta. Voiko joku vammainen kuulua johonkin terveiden huippu-urheilijoiden tiimiin. Biologia suorastaan hallitsee identiteettiämme. Ajatellaan nyt vaikka urheilun lisäksi kauneusbisnestä ja missikisoja ja kehonrakennusta ja monia muita asioita, joissa fyysiset ominaisuutesi - biologiasi - määrää sen, mihin ryhmään kuulut tai et kuulu. Kyllä näillä asioilla on merkitystä, halusimmepa sitä tai ei.\nTietysti biologisten viitekehysten yläpuolelle voidaan luoda jotain suurempaa, joka yhdistää ihmisiä. Yksi tällainen asiahan on ollut kansallisuus. Ihmiset ovat voineet kokea olevansa esimerkiksi suomalaisia riippumatta siitä, ovatko he maajoukkupelaajia vain TV:stä ottelua katsovia sohvaperunoita.\nFukuyama ehdottaa, että johtajien tulee luoda kansallinen identiteetti, joka ei ole poissulkeva, ennakkoluuloinen eikä alenna joidenkin ryhmien statusta toisten ryhmien hyödyksi.\nTuollaista johtajat kai yrittävät luoda, mutta jotkut vastarannan kiisket panevat vastaan. Eniten huomiota ovat saaneet osakseen ns. etnonationalistit, jotka ovat pieni sirpale perussuomalaisten kyljessä - tai viime aikoina enemmänkin kivi kengässä. Etnonationalismin idea on nykyisessä eurooppalaisessa ympäristössä täysin mahdoton. Balkanilla sitä vielä kokeiltiin, ja jälki oli rumaa keskitysleireineen ja joukkohautoineen. Edellinen vielä suurempi yritys oli tietysti natsien hanke "puhdistaa" Eurooppa ei-toivotusta aineksesta, mutta sekin kaatui omaan mahdottomuuteensa ja on vaikuttanut pitkällä tähtäimellä käänteisesti siihen verrattuna, mitä natsit kaavailivat.\nJos valtio kadottaa kaikkia ihmisiä yhdistävän kansallsen identiteettinsä ja muuttuu alueeksi, jonka sisällä asuu useita erilaisia ihmisjoukkioita erilaisine arvoineen ja tavoitteineen ja identiteetteineen, se muuttuu epästabiiliksi. Ryhmien jäsenet ovat solidaarisia lähinnä omiaa kohtaan, jos edes heitä. Kansallinen solidaarisuus puuttuu tai on vajavainen. Tällainen valtio pysyy kasassa vain poliisivaltion keinoin eli tiukalla kontrollilla ja ankarilla rangaistuksilla.\nBrasilia lienee yksi esimerkki. Laajan valtion kaakkoisosa ja eteläosa ovat pääasiassa valkoihoisten ihmisten asuttamia. Näillä alueilla elämänmeno muistuttaa jossakin määrin eurooppalaista elämänmenoa. Kaupungitkin ovat hieman kuin eteläeurooppalaisia kaupunkeja. Brasilian pohjoisosassa sen sijaan ovat monin paikoin enemmistönä mustaihoiset, ja kaupungeissa vallitsee jännittynyt tilanne. Jos järjestysvalta edes hetkeksi lopettaa toimintansa esimerkiksi poliisien lakon takia, rikollisjengit valtaavat kadut välittömästi ja alkaa kaikkien sota kaikkia vastaan. Tapahtuu murhia ja ryöstöjä. Tavalliset asukkaat joutuvat piileskelemään asunnoissaan. Järjestys palautuu vasta, kun poliisit ja heidän avukseen etelästä tulleet lisävoimat ottavat kontrollin käsiinsä.\nMonesta erilaisesta etnisestä ryhmästä koostuva Brasilia toisin sanoen on epävakaa valtio, joka pysyy pystyssä vain kovilla poliisikeinoilla ja vankiloilla. Vaikka kansallistakin identiteettiä on, mikä ilmenee esimerkiksi urheilutapahtumissa, eri ryhmillä on sen lisäksi omat identiteettinsä.\nHS:n Fukuyama-haastattelu on aivan vitsi. Fukuyamahan on eräs epäonnistuneimmista yhteiskuntatieteilijöistä aikanamme, kun ennusti liberaalin mallin voittavan. Hän ei osannut lainkaan ajatella niitä muutoksia, mitä 2000-luvun yhteiskunnissa tapahtuu. Ei osannut ennustaa kansallisvaltion paluuta, ei myöskään islamin tms. ruttojen voimaa yhteiskunnissa. Fukuyama on vitsi, epäonnistunut sellainen. Mutta sopii HS:n ideologiaan, koska vastustaa kansallisvaltioita ja tukee epäonnistunutta globalismia. Huono profeetta!\n« Vastaus #761 : Maaliskuu 20, 2020, 21:00:51 »\nLainaus käyttäjältä: Toope - Maaliskuu 20, 2020, 20:46:53\nFukuyamahan on eräs epäonnistuneimmista yhteiskuntatieteilijöistä aikanamme, kun ennusti liberaalin mallin voittavan. Hän ei osannut lainkaan ajatella niitä muutoksia, mitä 2000-luvun yhteiskunnissa tapahtuu. Ei osannut ennustaa kansallisvaltion paluuta, ei myöskään islamin tms. ruttojen voimaa yhteiskunnissa.\nFukuyama on vitsi, epäonnistunut sellainen. Mutta sopii HS:n ideologiaan, koska vastustaa kansallisvaltioita ja tukee epäonnistunutta globalismia. Huono profeetta!\nVitsi tai ei, tyyppi on luultavasti hankkinut rahaa kirjoillaan ja niiden tuomalla menestyksellä. Ei hän ole tainnut miksikään profeetaksi julistautua.\nMikä on kehityssuunta maailmassa tästä eteenpäin? Kuka tiedemies parhaiten osaa ennustaa, mitä tulevaisuus tuo tullessaan? Hallitseeko Kiina tulevaisuudessa maapallolla? Mitä muita suurvaltoja nousee? Mikä on Yhdysvaltojen rooli? Entä Venäjän? Ovatko nationalistiset diktatuurit tulevaisuuden valtiomuoto? Miten Suomelle käy? Saako kansallisvaltioita vastustava Helsingin Sanomat tuhottua Suomen?\nSiitä vain ennustelemaan.\n« Vastaus #762 : Maaliskuu 20, 2020, 22:09:10 »\nLainaus käyttäjältä: Toope - Maaliskuu 20, 2020, 20:42:22\nMikä se lähtötilanne olikaan?\n« Vastaus #763 : Maaliskuu 21, 2020, 00:41:45 »\nLainaus käyttäjältä: Kopek - Maaliskuu 20, 2020, 21:00:51\nEi monikaan. Fukuyama vähiten, koska on yhteiskuntatieteilijänä vitsi. Fukuyamahan "ennusti" länsimaisen näkemyksen voittokulkua, eikä tajunnut sitä, että islamin kaltaiset taudit, Kiinan totalitarismi tms. näkemykset ovat yhtälailla voitolla. Fukuyama oli väärä profeetta, itse julistama!\nHuntington toisaalta osasi ennustaa kulttuurien välistä konfliktia, koska oli fiksumpi ajattelija.\nHuntington näki, että kulttuurit ottavat yhteen. Hän tajusi myös länsimaisen kulttuurin arvon.\n« Viimeksi muokattu: Maaliskuu 21, 2020, 00:47:45 kirjoittanut Toope »\n« Vastaus #764 : Huhtikuu 01, 2020, 08:28:48 »\nMitä on multikulti-antirasismi?\nTuossa on pätkä Juha Ahvion blogista parin viikon takaa. Hän kirjoittaa koronaviruksesta ja siitä, miten se on palauttanut ihmisiä perusarvojen äärelle.\nAhvion näkemyksen mukaan kaiken pahan taustalla on aate nimeltään "globalismi", mihin kaapuun se milloinkin onkaan pukeutunut. Rivien välistä voi melkein lukea vihjauksen, että koronaviruksen alkuperässäkin saattaa olla jotain hämärää tai vähintäänkin mielenkiintoista.


Tiny Nail Design: Vertailussa hologlitterit\nAiemmin jo teille kerroinkin, että sain MiMaxilta hopeaa hologlitteriä.\nLisäksi ostin Gina Tricotilta hopeisen hologlitterlakan. Lakka on nimeltään Space queen.\nTarkempaa kuvaa lakkapullosta ja glitterpurkista. :)\nKuvasin lakkapullosta myös videon, jossa holoefekti näkyy paremmin :)\nTestailin näitä kynsille ja pääsin samalla vertailemaan, kumpi on parempi, glitterlakka vai irtoglitter.\nNäissä kynsissä on Space queen kaikissa muissa kynsissä, paitsi nimettömässä. Nimettömään laitoin kerroksen kirkasta aluslakkaa ja tuputtelin sienellä kerroksen MiMaxin hologlitteriä.\nJo kuvistakin huomaa, että Space queenissä on paljon parempi holoefekti, kuin glitterissä. Glitteristä ei tullut holoefektiä esiin juuri lainkaan.\nSpace queeniin olen tosi tyytyväinen. Lakka on kuitenkin tosi edullinen ja siinä on ihan passeli holoefekti hintaansa nähden :) Space queen vaatii peittääkseen 3 kerrosta ja kerrokset kuivuvat melko hitaasti, joten siitä lakka saa pientä miinusta.\nHologlitteriin olin tosi pettynyt, sillä sen holoefekti oli niin mitätön.\nNäistä kahdesta, suosittelisin siis ostamaan mielummin Space queenin. :)\n+ hyvä holoefekti hintaansa nähden\n- vaatii 3 kerrosta peittääksen hyvin\n+ peittää yhdellä kerroksella\n+ / - kuivuu nopeasti tai hitaasti riippuen aluslakasta\n-hyvin pieni holoefekti\nMitäs tykkäsitte tälläisestä vertailusta? :)\nLähettänyt Anniina / Tiny Nail Design klo 15.55\nTunnisteet: gina tricot, glitter, holo, hopea, MiMax, testaus, vertailu, yhteistyö\neekku 19. helmikuuta 2013 klo 15.56\nKiva vertailu ja ihana lakka\nAnniina 19. helmikuuta 2013 klo 20.08\nKiva että tykkäsit, se on kyllä ihana! :)\nKati 19. helmikuuta 2013 klo 18.11\nTosi kiva tämöen vertailu:)\nIhana toi Gina Tricotin lakka<3 harmi kun täällä ei GT:tä ole:(\nAnniina 19. helmikuuta 2013 klo 20.10\nSe on ihana! <3 Mut hei ginallahan on nettikauppa mistä tuon lakan voi tilata! :) Postikulutkin on aina sen 3,90€ joten ei oo paha hinta jos tilaa vaikka muutaman lakan kerralla! :)\nFani 20. helmikuuta 2013 klo 9.25\nKiva vertailu! :) kyllä toi lakka on vaan upeempi! :)\nAnniina 25. helmikuuta 2013 klo 14.25\nSiinä on kyllä paljon isompi toi holoefekti! :))


Valikoiva golf-kerho Augusta otti ensimmäiset naisjäsenet - Golf - Urheilu - Helsingin Sanomat\nValikoiva golf-kerho Augusta otti ensimmäiset naisjäsenet\nYhdysvaltojen entisestä ulkoministeristä Condoleezza Ricesta tulee golfklubi Augustan jäsen.\nWashington. Maailman kuuluisin golfklubi, yhdysvaltalainen Augusta National, on ottanut ensimmäiset naisjäsenensä.\nMasters-arvoturnauksen järjestäjänä tunnettu klubi kertoi maanantaina tarjonneensa jäsenyyttä entiselle Yhdysvaltojen ulkoministerille Condoleezza Ricelle, ja tunnetulle pankkiirille Darla Moorelle. Molemmat hyväksyivät tarjouksen.\n"Tämä on iloinen hetki", sanoi Augusta Nationalin puheenjohtaja Billy Payne tiedotteessa.\n"Nämä menestyneet naiset jakavat intohimomme golfia kohtaan. Jäsenistömme tuntee molemmat hyvin ja arvostaa heitä."\nAugustan jäsenyys on ollut mahdollinen vain miehille siitä asti, kun klubi aukesi vuonna 1932. Naiset ovat päässeet pelaamaan vain miesjäsenten vieraina.\nAugustan jäsenpolitiikkaa on arvosteltu tiiviisti vuodesta 2002, jolloin naisjärjestöjen kattojärjestön johtaja Martha Burk nosti asian kansalliseksi puheenaiheeksi.\nViimeksi aihe nousi esiin tänä vuonna, kun turnauksen pääsponsorin IBM:n uusi toimitusjohtaja Virginia Rometty saapui seuraamaan turnausta. Yleensä pääsponsorien nokkamiehille on annettu klubin jäsenyys, mutta Romettylle sellaista ei jäsenpolitiikan takia tarjottu.\nAugusta Nationalilla on ilmeisesti noin 300 jäsentä. Uusien jäsenten valinta on tarkkaan varjeltu ja huolellinen prosessi. Paynen mukaan myös Ricen ja Mooren hyväksyntä tehtiin ajan kanssa. Uutistoimisto AP:n mukaan Moore mainittiin mahdollisena naisjäsenenä jo kymmenen vuotta sitten.\nKeskustelu golfin herrakerhoista jatkuu ensi kesänä Atlantin toisella puolella. Mastersin kanssa maailman arvostetuimman golfkisan tittelistä kamppaileva British Open järjestetään heinäkuussa Muirfield-klubilla, joka ei hyväksy naisia jäsenekseen.


Toimintakertomus by Pasi Terästi - issuu\nH A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E R TO M U S|2010KESKEISET TAPAHTUMAT TILIK AUDELLA\nVuosi 2010 oli muutosten vuosi. Uuden yliopistolain pohjalta muodostetut uusimuotoiset yliopistot aloittivat toimintansa 1.1.2010. Yliopistojen juridisen olomuodon ja aseman\nmuutos toi mukanaan monia uudistuksia ja muuttuneita\nprosesseja ja käytäntöjä. Yliopiston toiminnanohjaus ja johtamisrakenteet uudistettiin vastaamaan uuden lain mukaisia\nvaatimuksia. Taloushallinnossa siirryttiin valtion kirjanpidosta\nliikekirjanpitoon ja kirjanpitolain noudattamiseen, mikä merkitsi talousprosessien uudistamista ja tietojärjestelmämuutoksia. Vuoden aikana kului aikaa ja resursseja prosessien\nhiomiseen ja järjestelmien parantamiseen.\nHenkilöstön asema muuttui, kun virkasuhteista tuli työsuhteita ja työnantajan neuvotteluoikeudet työehtosopimuksista siirtyivät yliopistoille. Hallitus hyväksyi yliopistotason toimijoiden ja toimielinten vastuita ja tehtäviä koskevat määrittelyt osana yliopiston johtamisjärjestelmää ja ohjauksen periaatteita. Yliopiston johtosääntöjen ajantasaistaminen jatkui.\nTilikauden aikana valmistauduttiin henkilöstöhallinnon tietojärjestelmäuudistukseen.\nYliopiston hallitus hyväksyi keväällä sopimuskaudella 20102012 noudatettavan strategian ja siihen liittyvät toimenpideohjelmat. Yliopisto täsmensi strategiassaan painoaloikseen\nbiotieteet ja terveys, informaatioteknologia, kulttuurinen\nidentiteetti ja vuorovaikutus sekä ympäristö, luonnonvarat\nja materiaalit. Viimeiseen sisältyvät kehittämisaloina terästutkimus ja kaivos- ja vuoriala. Kaksi muuta kehittämisalaa ovat\nliiketoiminta ja talous sekä tutkimusperustainen opettajankoulutus.\nStrategiaan liittyvien koulutusta ja tutkimusta koskevien toimenpideohjelmien ja strategisten kehittämishankkeiden toteuttaminen käynnistyi suunnitelmien mukaisesti. Yliopiston\nhallitus hyväksyi uuden tutkijakoulutusjärjestelmän (University of Oulu Graduate School, UniOGS) kehittämisen päälinjaukset. Tutkimusneuvosto käynnisti tutkimuksen infrastruktuureja koskevan kolmivuotisen ohjelman aiempaa linjaraporttia hyödyntäen. Lisäksi käynnistettiin 12 tutkijan rekrytointiin tähtäävä viisivuotinen ohjelma.Yliopistossa tehtiin päätöksiä rakenteellisista muutoksista,\njotka koskivat kasvatustieteiden ja opettajankoulutuksen\nyksikön ja Kajaanin opettajankoulutusyksikön yhdistämistä\nyhdeksi tulosyksiköksi (opettajankoulutus siirtyy kokonaisuudessaan Ouluun vuoteen 2013 mennessä), Oulun ja Kajaanin harjoittelukoulujen yhdistämistä Oulun yliopiston harjoittelukouluksi, teknillisen tiedekunnan osastojakoa (sähkö-Opetus- ja kulttuuriministeriö katsoi Oulun yliopistolle antamassaan palautteessa, että yliopiston toteuttamat rakenteellisen kehittämisen toimenpiteet ovat valtakunnallisten rakenteellisen kehittämisen linjausten mukaisia ja tukevat yliopiston strategisten tavoitteiden saavuttamista. Kajaanin opettajankoulutuksen keskittäminen Ouluun tuo opiskelijat monitieteisen yliopistoyhteisön ja tukipalveluiden piiriin. Samalla\nluodaan edellytyksiä kasvatustieteen alan tutkimuksen vahvistamiselle. Yliopiston alueellista vaikuttavuutta vahvistaa\nKajaanin ammattikorkeakoulun kanssa tehtävä yhteistyö\nCEMIS-koulutus- ja tutkimusyksikössä.\nOULUN YLIOPISTO LÄPÄISI korkeakoulujen arviointineuvoston toteuttaman laadunvarmistusjärjestelmän auditoinnin menestyksellisesti. Auditointiryhmän mukaan yliopiston\nlaatujärjestelmä on lähtökohdiltaan avoin, henkilöstön laajasti tuntema ja järjestelmän vaikuttavuudesta toiminnan\nkehittämiseen on jatkuvaa näyttöä. Tutkintotavoitteisen\nkoulutuksen laadunvarmistuksen arvosana oli korkein mahdollinen ja kaikista muista auditointikohteista yhtä lukuunottamatta saatiin toiseksi korkein arvosana. Henkilöstö ja opiskelijat ovat arvioinnin mukaan sitoutuneet laatutyöhön.\nToimintojen tehostamiseen ja kustannussäästöihin tähtäävät\nhallinnon viisi palvelupistettä siirrettiin vuoden alussa hallintopalveluihin opinto-, talous- ja henkilöstöprosessien ohjauksen alaiseksi toiminnaksi. Palvelun ja toimintojen parantamiseen tähtää myös syksyllä käynnistynyt projektipalvelun tehostaminen. Talouspalveluihin perustettuun projektipalvelupisteeseen projektipalvelupäällikön alaisuuteen koottiin\naiemmin tutkimus- ja innovaatiopalveluissa ja talouspalveluissa olleet tukiresurssit. Osana talouden tasapainotustoimia hallitus päätti keskittää yliopiston tietohallintopalvelut\nYlempiä korkeakoulututkintoja suoritettiin 1452. Määrä\nnousi 31 % edellisvuoden aallonpohjasta, joka oli syntynyt\ntutkintojärjestelmän siirtymäkauden päättymiseen liittyvän\nvuoden 2008 tutkintohuipun jälkeen. Tutkintojen määrä jäi\nuuden sopimuskauden mukaisesta tavoitteesta (1570) 118\ntutkinnolla eli 7,5 %. Tekniikassa saavutettiin ennätystulos\n508 tutkintoa, mikä johtui tekniikan alaa koskevasta tutkintojärjestelmän muutosvaiheen päättymisestä heinäkuun lopussa.\nKoulutusalan tutkintotavoite (410) ylittyi 98:lla eli 24 %.\nTekniikan lisäksi myös lääketieteessä tutkintotavoite saavutettiin. Lääketieteen lisensiaatin tutkintoja suoritettiin yhteensä\n124, kun tavoite oli 120. Suhteellisesti eniten tavoitteesta\njäätiin luonnontieteen alalla (31 %), kasvatustieteissä (26 %) ja\nhammaslääketieteessä (24 %).H A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E RTO M U S 2 010YLIOPISTON HALLITUS TEKI helmikuussa päätöksen yliopiston talouden tasapainottamistoimenpiteistä. Kevään\naikana käytiin yhteistoimintalain mukaiset neuvottelut tarvittavista rakenteellisista ja muista toimenpiteistä. Neuvottelut\nkoskivat kaikkien yksiköiden tukitehtävissä työskenteleviä\nhenkilöitä sekä Kajaanin yliopistokeskuksen, kasvatustieteiden tiedekunnan, tietojenkäsittelytieteiden laitoksen ja kielikeskuksen koko henkilöstöä. Neuvotteluissa nousivat esiin\nopettajankoulutuksen uudelleenjärjestelyt, tietojenkäsittelytieteen opetus, kielikeskuksen toiminta ja strategian perusteella käynnistetyt opetuksen ja tutkimuksen kehittämishankkeet ja tilakustannukset.ja tietotekniikan osasto jaetaan tietotekniikan, tietoliikennetekniikan ja sähkötekniikan osastoihin) ja mikro- ja nanoteknologian keskuksen ja elektronimikroskopian laitoksen yhdistämistä mikroskopian ja nanoteknologian keskukseksi. Vuoden\naikana päätettiin myös korkeakoulupedagogiikan koulutusvastuun ja henkilöstön siir tämisestä opinto- ja opiskelijapalveluista kasvatustieteiden tiedekuntaan.3Koko valtakunnassa maisterintutkintojen määrä jäi luonnontieteissä 33 %, kasvatustieteissä 29 % ja hammaslääketieteessä\n19 % alle tavoitteen. Oulun yliopisto kasvatti suhteellista osuuttaan ylempien korkeakoulututkintojen kokonaismäärässä\nsuhteutettuna valtakunnalliseen kokonaistutkintomäärään.\nYliopistossa jatkettiin oppimisen ja opiskeluprosessien tason\nja tehokkuuden parantamista. Pitkäjänteisenä tämä prosessi\nedellyttää taloudellisesti vakaata pohjaa, mikä vaatii hyvää\nsijoittumista opetus- ja kulttuuriministeriön tuloksellisuusindikaattoreissa. Euroopan unionin komission Oulun yliopistolle myöntämä Diploma Supplement Label on osaltaan\nosoitus toiminnan laadusta ja läpinäkyvyydestä.\nKoulutushallintoa uudistettiin strategisten tavoitteiden mukaisen johtamisen vahvistamiseksi. Koulutusrehtorin johtama koulutusneuvosto vastaa kehittämislinjauksista ja tavoitteenasettelusta resursointiin ja arviointiin asti.\nKoulutuksen tuloksellisuuden parantaminen ja perustutkintokoulutuksen läpäisyn tehostaminen ovat opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa laaditun sopimuksen mukaisia erityisiä kehittämiskohteita. Yliopiston strategiaan liittyvässä koulutuksen yksityiskohtaisessa toimenpideohjelmassa on kiinnitetty\nerityistä huomiota näihin tavoitteisiin.\nValmistelu tapahtui viidessä valmistelutiimissä, ja toimenpiteet kohdistuivat erityisesti alkuvaiheen keskeyttämisriskiä\nvähentävien toimenpiteiden ja käytänteiden osoittamiseen\nja käyttöönottoon kaikissa koulutusohjelmissa, tutkintosaannon lisäämiseen, koulutusprosessien parantamiseen, koulutuksen kansainvälistymisen edistämiseen ja koulutuksen\ntuloksellisuutta vahvistavien rakenteellisten muutosten aikaansaamiseen.\nKoulutusneuvosto käsitteli koulutusrehtorin johdolla ohjelmaa koskevat yksityiskohdat ja teki strategiarahoituksen\nkohdentamispäätökset. Näiden erityistoimenpiteiden vaikutukset näkyvät lähivuosien aikana.\nUusina koulutusavauksina, joilla vastataan elinkeinoelämän\najankohtaisiin tarpeisiin, käynnistettiin kaivos- ja vuorialan\nerikoistumisopinnot oppisopimustyyppisenä koulutuksena ja\nvalmisteltiin ydinenergiaa koskevan erikoistumiskoulutuksen\nkäynnistämistä yhteistyössä eri osapuolten kanssa.H A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E RTO M U S 2 010TUTKIMUS JA INNOVAATIOTOIMINTA4Tohtorintutkintoja suoritettiin 141. Tavoitteesta jäätiin 17\ntutkintoa (11 %). Tutkintotavoite saavutettiin kasvatustieteissä, kauppatieteissä ja lääketieteessä. Hammaslääketieteessä tavoitteesta jäätiin yhdellä tutkinnolla.\nYliopisto jatkoi strategiansa mukaisia toimenpiteitä, joiden\ntavoitteena on vahvistaa ja selkeyttää yliopiston profiilia\nkansainvälisenä tutkimusyliopistona kohdentamalla strategista rahoitusta uuden tutkijakoulukonseptin (UniOGS)\nkehittämiseen ja suuntaamalla ja vahvistamalla painoaloja\ntukevaa infrastruktuuripolitiikkaansa. Yliopiston strategiassa\ntutkimustoiminnan profiilia selkeytettiin ja tutkimustoiminnan\npainopisteet määriteltiin ensimmäistä kertaa kullakin painoalalla.Yliopisto säilytti vahvan asemansa kansainvälisellä tutkimusyliopistojen ns. Shanghain listalla sijoittumalla sijavälille 305402 Helsingin yliopiston jälkeen maamme toisena tutkimusyliopistona yhdessä Turun yliopiston kanssa.\nUudistetussa strategiassa tarkennettiin painoaloja ja tunnistettiin niissä Oulun yliopistoa profiloivat tieteelliset painopisteet ja konkretisoitiin tutkimuksen toimenpideohjelma.\nTutkimusta koskeva toimenpideohjelma sisältyy keskeisesti\ntulos- ja perusyksiköiden laatimiin toiminta- ja taloussuunnitelmiin ja budjettivalmisteluun. Saman rakenteen pohjalta\nseurataan suunnitelmien toteutumista.\nTUTKIMUSNEUVOSTO KÄYNNISTI tutkimuksen kehittämiseen suunnattavan strategiarahoituksen opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa laaditun tulossopimuksen ja hallituksen\nkäsittelemien periaatteiden pohjalta. Tutkimusneuvosto\nasetti rahoituksen haettavaksi ja laati ehdotuksen kohdentamisesta rehtorin päätettäväksi. Tutkimukseen on tarkoitus\nkohdentaa suunnittelukaudella strategista rahoitusta yli\n6 milj. euroa vuosittain, jolloin yliopiston yksiköiden oma\npanostus ja täydentävä rahoitus huomioiden lisäpanostus\nnoussee yli 10 milj. euroon. Hallitus käsitteli tutkimusneuvoston valmistelun pohjalta tutkimustoimintaan kohdennettavan strategiarahoituksen käyttösuunnitelman.\nSuuri osa tutkimustoiminnan vahvistamiseen suunnattavasta\nstrategiarahoituksesta kohdennetaan tutkimusinfrastruktuurin vahvistamiseen (noin 3 milj. euroa vuodessa kolmen\nvuoden ajan). Tutkimusinfrastruktuurityöryhmä valmisteli\nehdotuksen yliopiston tutkimusinfrastruktuurien kehittämisohjelmaksi uudella sopimuskaudella. Ohjelmaehdotus luovutettiin rehtorille maaliskuussa.\nInfrastruktuurien kehittämistä koskeva ensimmäinen haku\navautui tiedekuntien ja painoalaorganisaatioiden haettavaksi\nhuhtikuussa ja päättyi toukokuussa. Rahoitus jaetaan matching funding -periaatteella, ts. hakijan on katettava vähintään\n25 % hankinnan kustannuksista omalla panostuksellaan tai\ntäydentävällä rahoituksella. Tutkimusneuvosto käsitteli hakemukset ja osoitti rehtorille 2,98 milj. euron esityksen\n(noin 4 milj. euroa matching fund mukaan lukien) infrastruktuurien rahoittamisesta strategisia tavoitteita tukevalla tavalla. Seuraava haku avautui syksyllä ja rahoituspäätökset\nIntel ja Nokia päättivät perustaa ensimmäisen yhteisen tutkimuslaboratorion Oulun yliopistoon. Intel and Nokia Joint\nInnovation Center Oulu toimii Center for Internet Excellence (CIE) -tutkimuskeskuksessa. Aluksi laboratoriossa\ntyöskentelee parikymmentä tutkijaa oululaisesta tutkimusyhteisöstä kolmen vuoden ajan. Tutkimustoiminta alkoi elokuussa. Oulun innovaatioallianssin puitteissa toteutettavaa\nstrategista tutkimusyhteistyötä profiloitiin ja allianssin johtamisrakenteita kehitettiin.\nKajaanissa käynnistyi Oulun yliopiston, Kajaanin ammattikorkeakoulun, Mittatekniikan keskus MIKESin, Jyväskylän\nyliopiston ja VTT:n yhteinen mittaus- ja tietojärjestelmiin\nerikoistunut sopimuspohjainen tutkimus- ja koulutuskeskus\nCEMIS.YHTEISTYÖEDELLYTYKSET MUIDEN tutkimuslaitosten\nkanssa vahvistuvat merkittävästi, kun Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen (MTT), Riista- ja kalatalouden\ntutkimuslaitoksen (RKTL) ja Suomen ympäristökeskuksen\nOulun toimipisteet muuttavat yhteisiin tiloihin Oulun yliopiston ympäristötaloon Linnanmaalle. Uuteen luonnonvaraja ympäristöalan keskittymään sijoittuu arviolta 110–150\nhenkilöä. Myös Elintarviketurvallisuusvirasto Evira muuttaa\nsamalle kampukselle. Laitokset ovat osa luonnonvara- ja\nympäristötutkimuksen yhteenliittymää (Lynet), johon kuuluu\nkuusi julkishallinnon tutkimus- ja asiantuntijalaitosta.\nOulun seutu ja yliopisto ovat kansainvälisesti tunnettu innovaatioympäristö. Yliopiston innovaatiotoiminta pohjautuu\nyliopistossa edustettuina olevien tieteenalojen perus- ja\nsoveltavaan tutkimukseen. Innovaatiotoiminnan perustana\novat yliopiston hallituksen hyväksymät tutkimustulosten\nkaupallisen hyödyntämisen periaatteet.\nKertomusvuonna yliopistolle tehtiin 59 keksintöilmoitusta.\nKeksintöilmoitusten lukumäärä on pysynyt suunnilleen samalla tasolla viime vuosien aikana vaihdellen 59 ja 84 välillä.\nIlmoitetuista keksinnöistä 21 eteni kaupallistamisen jatkoselvittelyihin Tekes-rahoitteisen TULI (Tutkimuksesta liiketoimintaa) -toiminnan kautta. Suurin osa keksinnöistä syntyi\nprojekteissa, joissa keksinnön suojaaminen ja kaupallistaminen tapahtui projektiin osallistuneiden yrityspartnereiden\nYliopiston nimiin tehtiin kuusi prioriteettipatenttihakemusta.\nNämä perustuvat luonnontieteellisessä, teknillisessä ja lääketieteellisessä tiedekunnassa tehtyyn tutkimukseen. Kertomusvuoden päättyessä yliopisto oli haltijana 23 prioriteettipatenttiin tai -hakemukseen perustuvassa patenttiperheessä.\nYliopistolla on voimassa 58 lisenssi-, optio-, siir to- tai teknologianmyyntisopimusta. Uusia sopimuksia solmittiin 11 kpl.\nUusia tutkimuslähtöisiä yrityksiä syntyi neljä, joista kahdessa\nyliopistolla on omistusosuus. Kolme yritystä pohjautuu teknillisen tiedekunnan tutkijoiden liikeideoihin ja yhden alku\non luonnontieteellisessä tiedekunnassa.VARAINHANKINTA\nYliopiston varainhankinta edistyi myönteisesti. Oulun yliopistorahastoon kertyi varainhankintakampanjasta ja edellisen vuoden lahjoituksista yhteensä 9,2 milj. euroa. Lahjoituksen teki 143 yritystä, säätiötä ja yhdistystä, 55 kuntayhteisöä\nja 1035 yksityishenkilöä.\nSaadut lahjoitukset ja lahjanlupaukset 31.12.2010 (M€):\n9,2Valtio maksaa vastinrahoitusta yliopiston keräämälle yksityiselle pääomalle. Vastinrahoituksen suuruus on 2,5-kertainen\nkerätylle yksityiselle pääomalle. Vuoden 2010 loppuun\nmennessä kerätyille lahjoituksille valtio maksaa vastinrahoituksen maalis–huhtikuussa 2011. Vastinrahoitukseen oikeuttava varainhankinta-aika päättyy 30.6.2011.Yliopisto siir tyi Senaatti-kiinteistöjen asiakkaasta Suomen\nYliopistokiinteistöt Oy:n asiakkaaksi. Uuden vuokranantajan\nkanssa sovittiin vuokranmääräytymisperusteet syksyllä,\nkäynnistettiin eräitä peruskorjaushankkeita, sovittiin vastuurajoista, valmisteltiin vuokrasopimuksen yleisiä periaatteita ja\nyhteistoimintasopimusta ja aloitettiin rakennusten kuntoarvioiden laadinta.\nKajaanin kampuksella aloitettiin tilajärjestelyt. Kolmen rakennuksen vuokrasopimukset irtisanottiin, Kajaanin yliopistokeskuksen toiminnot siirtyivät vuodenvaihteessa 2010-2011\nmittalaitelaboratorion tiloihin Kajaanin teknologiakylään ja\naikuiskoulutuskeskus siir tyi ammattikorkeakoulun kanssa\nsamoihin tiloihin Linnan lukioon.\nKajaanin korkeakoulukonsortiosopimukseen perustuva hankesuunnittelu CEMIS-keskuksen Oulun yliopiston toiminnat\nkäsittävän yksikön tiloista Vimpelinlaaksoon valmistui. Oulun\nyliopiston CEMIS-toiminnot sijoitetaan Vimpelinlaaksoon\nKajaanin ammattikorkeakoulun ja ammattiopiston tiloihin\nOulun Yliopistopaino siirtyi liiketoiminnan siirtona Suomen\nYliopistopaino Oy:lle. Henkilöstö siirtyi vanhoina työntekijöinä ja toiminta jatkuu entisissä tiloissa.TALOUS\nYliopiston asema muuttui valtion budjettivirastosta julkisoikeudelliseksi laitokseksi 1.1.2010. Vuoteen lähdettiin haastavasta tilanteesta, sillä yliopiston talousarvio vuodelle 2010\noli vahvasti alijäämäinen. Tärkeimmät tekijät alijäämäiseen\ntalousarvioon olivat valtion perusrahoituksen tason lasku\nvuoteen 2009 verrattuna ja vuodelle 2010 vaikuttaneet,\naiemmin sovitut noin 4 %:n suuruiset valtakunnalliset sopimuskorotukset palkkoihin.\nYliopiston taloudellinen tilanne kohentui merkittävästi tilikauden aikana. Talvella ja keväällä käydyt yt-neuvottelut\naiheuttivat sen, että yliopiston tulosyksiköissä haettiin menestyksellisesti säästöjä toimintamenoihin. Näiden toimenpiteiden vuoksi yliopiston henkilöstömäärä kääntyi laskuun vuoden aikana.\nTilikauden aikana yliopiston taloudellista tulosta paransivat\nmyös kertaluonteiset erät. Valtion lisätalousarvio toi 1,8 milj.\neuroa lisärahoitusta. Yliopistojen palvelukeskus Certia tarjosi\ntammi–huhtikuun palvelut yliopistoasiakkailleen maksuttomana. Tämä ja Certia Oy:ltä saatu maksuhyvitys vuoden\nlopussa tekivät yhteensä 1 milj. euron säästön talousarvioon\nYliopistoja koskevan uuden TES:n pohjalta merkittävä määrä\ntyöntekijöitä siirtyi kokonaistyöajan piiriin 1.8.2010 alkaen.\nTämä vaikutti taseen lomapalkkavelan määrään pienentävästi. Lomapalkkavelan pieneneminen tuloutettiin positiivisena lomapalkkavelan purkuna tulokseen, ja tämän erän vaikutus oli noin 1,7 milj. euroa. Kertaluonteiset erät paransivat\ntilikauden tulosta kaikkiaan noin 4,5 milj. euroa.H A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E RTO M U S 2 010Yritykset ja yhteisöt\tKuntayhteisöt\tYksityishenkilöt\tLahjoituslupaukset\tYhteensä\tTILAT5OPETUS- JA KULTTUURIMINISTERIÖN ja Oulun yliopiston välisen sopimuksen mukainen perusrahoitus vuodelle\n2010 oli 138,1 milj. euroa (145,7 vuonna 2009). Lisäksi yliopisto sai valtionrahoitusta ns. yliopistojen alv-kompensaatioon sopimuksen pohjalta 10,1 miljoonaa euroa. Perusrahoituksen tasoa ei voi suoraan verrata vuosien 2010 ja\n2009 välillä, koska yliopistojen juridinen olomuoto ja\nharjoittelukoulujen rahoitus muuttuivat, mutta perusrahoitus oli jonkin verran vuoden 2009 tasoa alhaisempi. Valtion\nlisätalousarvio toi perusrahoitukseen ja alv-kompensaatioon\nnoin 1,8 milj. euroa lisärahoitusta.\nYliopiston avustustuotot (yhteisrahoitteisen toiminnan tuotot\nja harjoittelukoulujen kotikuntakorvaukset) olivat 63,1, liiketoiminnan tuotot 7,2 ja muut tuotot 6,1 milj. euroa. Avustustuotot sisältävät harjoittelukoulujen kotikuntakorvauksia 4,9\nmilj. euroa. Täydentävän rahoituksen tuotot olivat yhteensä\n71,6 milj. euroa, mikä on 31,6 % kokonaisrahoituksesta.\nAikaisempina vuosina tilivirastona toimiessa täydentävää\nrahoitusta on tarkasteltu menopohjaisena. Menopohjaisesti\ntäydentävän rahoituksen taso oli 69,1 milj. euroa, mikä on\n30,7 % kokonaismenoista.\nHenkilöstökulut kääntyivät laskuun verrattuna vuoteen 2009\nja olivat kertomusvuonna 143,0 milj. euroa (143,7 vuonna\n2009). Henkilöstömäärä oli keskimäärin 3045 (3223\nvuonna 2009). Henkilöstön väheneminen ja lomapalkkavelan\npurkaminen laskivat tilikauden kokonaishenkilöstökuluja\nhuolimatta aiemmin sovituista palkkojen valtakunnallisista\nVarsinaisen toiminnan kulut olivat tilikaudella 224,9 milj. euroa,\njosta henkilöstökulujen osuus oli 143,0 milj. euroa (63,6 %\nvarsinaisen toiminnan kuluista). Toimitilojen vuokrat olivat\n34,9 milj. euroa, joka on 15,5 % varsinaisen toiminnan kuluista.\nTuloslaskelmassa arvonlisäverojen käsittelyssä on noudatettu bruttomenettelyä ja käyttöomaisuuden arvonlisäverojen\nkäsittelyssä nettomenettelyä.H A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E RTO M U S 2 010Sijoitustoiminnan osinko-, korko- ja myyntivoitot olivat 0,8 milj.\neuroa. Tilikauden tulos oli 1,9 milj. euroa ylijäämäinen, mikä\nselittyy tehokkailla säästötoimenpiteillä ja kertaluonteisilla\nerillä.6Tilivirastoaikakautena yliopistoilla ei ollut aidosti omaa tasetta. Yliopistouudistukseen liittyen valtioneuvosto teki\nkesäkuussa päätöksen uusimuotoisten yliopistojen alkuvaiheen omaisuusjärjestelyistä ja vahvisti 1.1.2010 siirretyn\nomaisuuden arvon sekä päätti omaisuuden merkitsemisestä\nyliopiston peruspääomaksi ja muuksi pääomaksi (toimintapääoma). Tämä valtioneuvoston päätös loi perustan yliopistojen avaavien taseiden vakavaraisuudelle ja maksuvalmiudelle. Yliopistolle luovutettiin seuraavat omaisuuserät:\n•\tTaseeseen kuulunut omaisuus sellaisena kuin\nse oli vuoden 2009 tilinpäätöksessä\n•\tSiirtyvät erät 27,5 milj. euroa\n•\tSaatavien ja velkojen erotus -10,7 milj. euroa\n•\tMaksuvalmiusrahoitus 7 milj. euroa\n•\tSuomen Yliopistokiinteistöt Oy:n osakkeet\narvoltaan 54,2 milj. euroaOmaisuusjärjestelyn myötä yliopistolle siirtyi vastattavaksi\nmyös 31.12.2009 tilanteen mukaiset velat (saadut ennakot,\nostovelat, muut lyhytaikaiset velat ja siirtovelat) yhteismäärältään 31,9 milj. euroa.\nYLIOPISTON TASEEN LOPPUSUMMA 31.12.2010 oli\n162,7 milj. euroa. Pysyvät vastaavat olivat 67,3 milj. euroa\nja vaihtuvat vastaavat 95,4 milj. euroa. Suomen Yliopistokiinteistöt Oy:n osakkeet edustavat valtaosaa yliopiston\noman pääoman kokonaismäärästä. Oman pääoman yhteissumma oli vuoden lopussa 98,9 milj. euroa, josta Suomen Yliopistokiinteistöt Oy:n osakkeiden arvo on 54,2 milj. euroa.\nLoppuosa muodostuu yliopiston varainhankinnalla saadusta\nperuspääomasta, valtioneuvoston omaisuusjärjestelyihin\nliittyvästä toimintapääomasta (siirtyvät erät ja maksuvalmiusraha), omakatteisten ja vapaiden rahastojen pääomasta ja\ntilikauden ylijäämästä. Lyhytaikainen vieras pääoma oli 63,8\nKirjanpidon mukaiset kokonaisinvestoinnit olivat 58,2 milj.\neuroa. Kokonaisinvestoinneista investointeja aineettomiin\nja aineellisiin hyödykkeisiin oli 3,8 milj. euroa ja investoinnit\nsijoituksiin oli 0,6 milj. euroa. Investointiavustuksia saatiin\n1 milj. euroa. Suurin erä oli Suomen Yliopistokiinteistöt Oy:n\nosakkeet, jotka valtio antoi vastikkeetta yliopistolle. Oulun\nyliopiston omistusosuus Suomen yliopistokiinteistöt Oy:n\nosakekannasta on 10,4 %. Merkittävä määrä tutkimus- ja\nkoulutusinfrastruktuurin hankintoja siir tyi vuodelta 2010\nvuodelle 2011.ARVIO TULEVASTA KEHITYKSESTÄ\nUudistetun strategian ohjaamana yliopistossa on käynnistetty useita toimenpiteitä ydintoimintojen tuloksellisuuden\nparantamiseksi ja yliopiston suhteellisen aseman vahvistamiseksi verrattuna muihin yliopistoihin. Tutkimus- ja koulutusneuvostojen käynnistämillä ja koordinoimilla hankkeilla ja\nrahoituspäätöksillä on merkittävä rooli yliopiston vahvuusalueiden kilpailukyvyn parantamisessa ja tuloksellisuuden\nYdintoimintojen tuloksellisuus on tärkein tekijä tulevien vuosien rahoituksen tasoa arvioitaessa. Tärkeänä mittarina ovat\ntutkimuksen ja koulutuksen tuotokset suhteessa muihin yliopistoihin ja OKM:n asettamiin tavoitteisiin. OKM ja yliopisto\nsopivat sopimuskausittain määrävuosiksi toiminnalle asetettavista koulutus- ja tiedepolitiikan kannalta keskeisistä määrällisistä ja laadullisista tavoitteista.\nYliopistoja koskeva OKM:n voimassa oleva rahoitusmalli on\nvoimassa vuoden 2012 loppuun. Siihen asti perusrahoituksen\nmääräävät tekijät ovat tiedossa. OKM on aloittanut uuden\nrahoitusmallin valmistelun ja sen odotetaan valmistuvan\nvuoden 2011 puolella. Uuteen rahoitusmalliin liittyy yliopiston kannalta sekä mahdollisuuksia että uhkia riippuen siitä,\nminkälaisia ja mihin suuntaan vaikuttavia muutoksia uuteen\nrahoitusmalliin tehdään. Oulun yliopiston kannalta on keskeistä turvata malliin riittävän suuri rahoitusosuus turvaamaan laite- ja laboratoriovaltaisten tieteenalojen korkeat\nPerusrahoituksen tasoon vaikuttaa tuloksellisuuden ohessa\nkansantalouden yleinen tilanne ja valtion talousarviossa yliopis-tosektorille kohdennetut voimavarat. Keväällä pidettävien\neduskuntavaalien hallitusohjelmasta riippuu, miten yliopistosek torin rahoitus kehittyy seuraavalla sopimuskaudella.\nMikäli julkisen talouden tasapainoa haetaan säästöistä, on\nvaarana perusrahoituksen tason lasku seuraavien vuosien\naikana. Mahdolliset rakenteelliset muutokset korkeakouluverkostoon eivät tuo säästöjä ja lisäpanostusmahdollisuuksia\nmuille korkeakouluille kovin nopeasti.\nUuden yliopistolain myötä yliopistojen perusrahoituksen\ntasoa turvaa yliopistoindeksi, joka turvaa perusrahoitusta\nkustannustason nousua vastaan. Indeksi muodostuu yleisestä\nansiotasoindeksistä, kuluttajahintaindeksistä sekä tukkuhintaindeksistä.\nVuonna 2011 yliopiston taloudellisen aseman ja tuloksen\nennakoidaan pysyvän kohtuullisen hyvänä. Tätä tavoitetta\nauttaa perusrahoituksen suotuisa kasvu verrattuna vuoden\n2010 rahoitukseen ja päätettyjen säästötoimenpiteiden\naikaansaamat toimintamenojen säästöt. Vuodelle 2012\nyliopistoille tulee työnantajien työttömyysvakuutusmaksu\ntäysimääräisenä maksettavaksi. Vuosina 2010 ja 2011 yliopistot ovat maksaneet alennettua työttömyysvakuutusmaksua.\nTämä nostaa Oulun yliopiston kustannuksia arviolta noin 3\nmilj. euroa vuodessa vuodesta 2012 alkaen.RISKIENHALLINTA\nYliopiston johtamisjärjestelmällä vahvistetaan tutkimustoiminnan strategista johtamista, tavoitteiden viemistä käytäntöön ja tutkimustoiminnan arviointia ja kehittämistä. Riskienhallinnan tarkoituksena on tukea yliopistoa sen perustehtävän toteuttamisessa, profiloitumisessa, strategian ja asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa sekä opiskelijoiden, henkilöstön ja omaisuuden turvaamisessa erilaisilta riskeiltä. Riskienhallinnalla varmistetaan, että toiminta jatkuu keskeytyksittä ja häiriöittä laadukkaasti ja kustannustehokkaasti. Riskienhallinnassa otetaan huomioon myös merkittävät ulkoiset palveluntuottajat.\nOulun yliopiston toimintaa ohjaavat periaatteet, kehittämistoimenpiteet ja strategiasta johdetut toimenpideohjelmat\ntoteuttavat riskienhallintaa ja mahdollisuuksien hyödyntämistä. Riskienhallinnan tavoitteena on varmistaa, että toiminnan suunnittelu, päätöksenteko ja johtaminen perustuvat\noikeaan ja riittävään tietoon. Yliopiston hallituksella, rehtorilla, tiedekuntaneuvostoilla, dekaaneilla ja muilla esimiehillä\ntulee olla käytettävissään riittävät tiedot olennaisista tutkimus- ja koulutustoimintaan kohdistuvista riskeistä ja mahdollisuuksista.Valvonnalla tarkoitetaan hallituksen, rehtorin, tutkimus- ja\nkoulutusneuvostojen, tiedekuntaneuvostojen, dekaanien,\ntutkimus- ja koulutustoimikuntien, tiedekuntien yksiköiden\njohtajien, erillisten laitosten johtokuntien ja johtajien suorittamaa toiminnan ja riskien seurantaa, jonka perusteella henkilöstöä ja toimintaa ohjataan tavoitteiden tai hyväksyttyjenRiskit voivat kohdistua muun muassa tutkimus- ja koulutustoimintaan, päätöksentekoon, talouteen, rahoitukseen,\nopiskelijoihin, henkilöstöön, omaisuuteen ja sidosryhmiin.\nRiskit voivat olla sisäisiä tai ulkoisia. Riskit voivat uhata muun\nmuassa strategian toteutumista, toiminnan lainmukaisuutta tai\nhyvää hallintotapaa, hyvän tieteellisen käytännön noudattamista, tuloksellisuutta, varojen ja omaisuuden asianmukaista\nhallintaa, henkilöstön ja opiskelijoiden turvallisuutta ja terveyttä\ntai johtamisen edellyttämän tiedon riittävyyttä ja oikeellisuutta.\n•\tyliopiston asema toimintaympäristössä (maine, yhteistyösuhteet, ikäluokkien kehitys,\n•\triippuvuus ulkopuolella päätettävästä rahoituksesta\n•\tinfrastruktuurirahoituksen taso Suomessa\n•\tmuutokset opiskelija- ja tutkijakunnassa\n•\tmuutokset rahoittajissa ja muuttuvissa rahoitusehdoissa tai -kriteereissä\n•\ttulevien sopimuskausien OKM:n rahoitusmalli\n•\tvaltion taloudellinen tilanne ja yliopistojen perus-\trahoituksen taso\n•\ttutkimuksen ja koulutuksen tuotokset\nsuhteessa muihin yliopistoihin ja asetettuihin\n•\triippuvuus henkilöstön osaamisesta\n•\tkorvausrekrytoinnit eläköitymistahdin\n•\tomaisuuden ja henkilöstön vakuuttaminen on hoidettu vakuutuksilla\n•\tvuokranantajalla on vakuutukset yliopiston\nOulun yliopiston sisäinen tarkastus järjestettiin vuonna 2010\nkäyttäen ulkopuolista JHTT-yhteisöä, Oy Audiator Ab:ta.\nTarkastuksen painopistealueina olivat maksullisen palvelutoiminnan tarkastus ja työajan kohdentamisen menettelyt.\nVuoden 2010 sisäisen tarkastuksen perusteella yliopiston\ntäytyy terävöittää ja tarkentaa ohjeistuksiaan ja prosessejaan tarkastetuilla osa-alueilla.H A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E RTO M U S 2 010Sisäinen valvonta ja kokonaisvaltainen riskienhallinta ovat\nolennainen osa johtamisjärjestelmää, jolla edistetään perustehtävien tuloksellista hoitamista, strategisia tavoitteita uhkaavien riskien hallintaa sekä suoriutumisen ja tuloksellisuuden systemaattista seurantaa ja arviointia.toimintatapojen mukaiseksi. Mainitut toimijat vastaavat myös\nriskienhallinnan asianmukaisesta järjestämisestä.7HENKILÖSTÖ\nYliopiston keskimääräinen henkilöstömäärä oli 3045 (3223\nvuonna 2009). Henkilötyövuosina henkilöstön kokonaismäärä oli 2868 htv (2984 vuonna 2009). Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä on vähentynyt 178 henkilöllä ja henkilötyövuosien määrä runsaalla sadalla. Henkilötyövuosiin lasketaan myös tuntiopetuksena annettu opetus. Sen osuus\noli 71 htv (43 htv vuonna 2009, laskentaperuste OKM:n\nYliopiston hallitus teki päätöksen rahoituksellisen alijäämän\nedellyttämistä talouden tasapainottamistoimenpiteistä.\nYliopistossa käytiin yt-neuvottelut helmi-maaliskuussa tarvittavista rakenteellisista ja muista toimenpiteistä. Neuvottelut koskivat yliopiston kaikkien yksiköiden tukitehtävissä\ntyöskenteleviä henkilöitä sekä Kajaanin yliopistokeskuksen,\nkasvatustieteiden tiedekunnan, tietojenkäsittelytieteiden\nlaitoksen ja kielikeskuksen koko henkilöstöä.\nNeuvottelujen tuloksena määriteltiin henkilöstön vähennystarpeeksi 180 henkilötyövuotta. Toimenpiteet ja henkilöstöratkaisut toteutuvat vuosina 2010–2012. Vähennykset toteutetaan eläkeratkaisuilla, määräaikaisia palvelussuhteita vähentämällä ja ir tisanomisilla. Vähennysten arvioitu kustannusvaikutus on 6,1 milj. euroa. Henkilöstövaikutukset ovat suurimpia kasvatustieteiden tiedekunnassa, luonnontieteellisessä tiedekunnassa ja lääketieteellisessä tiedekunnassa sekä\nHenkilöstövähennykset kohdistuivat pääosin opetuksen ja\ntutkimuksen tukihenkilöstöön, kuten hallinto- ja laboratoriohenkilöstöön. Suurin osa yt-menettelyn toimenpiteistä on\ntoteutettu. Irtisanomisten ja muutosten kohteena oleville\nyksiköille järjestettiin vuoden aikana erilaisia tukitoimia,\nmuun muassa esimiehiä koulutettiin vaikeiden esimiestilanteiden hallintaan ja irtisanotuille järjestettiin tukimateriaalia\nja -koulutusta.H A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E RTO M U S 2 010Opetus- ja tutkimushenkilöstön henkilötyövuosimäärä on\nlisääntynyt. Lisäystä on erityisesti tutkimukseen suunnatuissa henkilömäärissä.\nHenkilöstön kokonaismäärässä määräaikaisen henkilöstön\nosuus on hiukan noussut edelliseen vuoteen verrattuna.\nMääräaikaista henkilöstöä oli 59,8 % koko henkilöstöstä\n(57,6 % vuonna 2009). Määräaikaisuus ei poikkea merkittävästi yliopistojen keskimääräisestä määräaikaisten osuudesta\n(55 %). 33 henkilön työsuhteet vakinaistettiin siirryttäessä\nvirkasuhteista työsuhteisiin. Vakinaistamisprosessia jatketaan.8Henkilöstöstä naisia on 48,2 %. Vähiten naisia on professoreissa ja atk-henkilöstössä. Henkilöstöstä 62,4 %:lla on ylempi\nkorkeakoulututkinto ja tohtorintutkinnon suorittaneiden\nosuus on 29 %.Henkilöstön keski-ikä on 41,8 vuotta. Eläkkeelle jäi ker tomusvuonna 59 henkilöä, työkyvyttömyyseläkkeitä näistä\noli 10. Vuoteen 2015 mennessä eläkeiän saavuttaa n. 200\ntyöntekijää. Sairauspoissaolot eivät muutostilanteesta huolimatta lisääntyneet. Sairauspoissaoloja oli 3,8 päivää/htv (4,7\npäivää vuonna 2009).UUSI YLIOPISTOLAKI MUUTTI henkilöstön palvelussuhderakenteen. Koko henkilöstö on työsuhteessa, ja vuoden\nalussa työsuhteet solmittiin kaikille yli 3000 työntekijälle.\nHenkilöstön siirtyminen työsuhteisiin, yliopistolaki ja yliopistojen uusi työehtosopimus vaativat uutta ohjeistusta ja koulutusta. Esimiehiä ja henkilöstöasioiden hoitajia koulutettiin\nja henkilöstöä informoitiin muutoksista. Palkanlaskennan\nsiirtyminen Certiaan, palvelupisteiden organisointi ja vuoden\n2011 alussa käyttöön otettava SAP HR -tietojärjestelmä vaativat runsaasti suunnittelu- ja kehitystyötä.\nTutkimus- ja opetushenkilöstön tehtävärakenteen kehittämistyötä jatkettiin. Tutkijauratyöryhmä aloitti työnsä tavoitteena kehittää eri tasojen välisiä kriteereitä ja tutkijauran\npilotointia. Tasa-arvotoimikunta käynnisti tasa-arvosuunnitelman päivittämisen.\nJohtamisjärjestelmän kehittämistyö eteni hallituksen linjausten mukaisesti. Hallitus hyväksyi lokakuussa yliopistotason\ntoimijoiden ja toimielinten vastuita ja tehtäviä koskevat määrittelyt osana johtamisjärjestelmää ja ohjauksen periaatteita.\nWww-sivuille avattiin esimiehille tarkoitettu johtamissivusto.\nVuoden aikana valmistuneessa hyvinvointisuunnitelmassa\nkehittämiskohteita ovat johtaminen ja työyhteisön hyvinvointi. Hyvän pohjan käytännön toimille antaa yliopistojen\nvakuutusratkaisussa saatu vakuutusyhtiö Varman panostus\ntyöhyvinvoinnin kehittämiseen. Kertomusvuonna tällä rahoituksella lisättiin hyvinvointipainotteista johdon koulutusta\nja prosessien kehittämiseen liittyvää konsultaatiota ja koulutusta. Koulutuksiin osallistui n. 150 henkilöä. Johdolle suunnattuihin koulutustilaisuuksiin osallistui n. 300 esimiestä.\nHyvinvointisuunnitelman yhtenä kehittämistoimena aloitettiin varhaisen välittämisen mallin rakentaminen yhteistyössä\ntyöterveyshuollon kanssa. Mallin toimintatavat saadaan käyttöön vuoden 2011 alkupuolella.\nHenkilöstön määrää ja rakennetta kuvataan tarkemmin\nHallitus ehdottaa, että tilikauden tulos 1.910.137,14 euroa\njätetään taseeseen yliopiston vapaaseen omaan pääomaan,\nedellisen tilikauden voitto -tililleHALLITUKSEN EHDOTUS TILIK AUDEN TULOKSEN K ÄSITTELYSTÄTuloslaskelma\tVARSINAINEN TOIMINTA\tTuotot\tAvustustuotot\tLiiketoiminnan tuotot\tMuut tuotot\tKulut\tHenkilöstökulut\tPoistot\tMuut kulut\tTuotto-/kulujäämä\tVARAINHANKINTA\tKulut\tVarainhankinnan muut kulut\tTuotto-/kulujäämä\tSIJOITUS- JA RAHOITUSTOIMINTA\tTuotot\tOsinkotuotot\tKorkotuotot\tMyyntivoitot\tKulut\tArvonalennukset\tSijoitustoiminnan muut kulut\tTuotto-/kulujäämä\tYLEISAVUSTUKSET\nYliopistolain mukainen valtionrahoitus\nMuut yleisavustukset\tTILINPÄÄTÖSSIIRROT\tSidottujen rahastojen muutos\tTILIKAUDEN TULOS\tMuut välittömät verot\tTILIKAUDEN YLIJÄÄMÄ (alijäämä)\tTÄYDENTÄVÄ RAHOITUS (MENOPOHJAINEN), M€\t1.1.-31.12.2010\t2007\t2008\t2009\tTäydentävä rahoitus\t60,6\t62,4\t67,3\t%, kokonaismenoista\t29,0\t28,8\t29,8\tKANSALLINEN KILPAILTU TUTKIMUSRAHOITUS, M€\t63 122 526,65\n7 197 400,91\n6 130 560,46\n-143 041 775,69\n-4 321 330,79\n-77 507 407,27\n-148 420 025,732010\n30,7\t2007\t2008\t2009\t2010\nSuomen Akatemia\t10,4\t11,8\t14,6\t17,5\nTekes\t9,4\t12,4\t11,6\t14,0\nKANSAINVÄLINEN KILPAILTU TUTKIMUSRAHOITUS, M€\t-115 804,05\n-115 804,052007\t3,7\t1,6\tEU-puiteohjelmarahoitus\tMuu ulkomainen rahoitus\t2008\t4,0\t2,0\t2009\t3,7\t2,4\t2010\n138 984 004,02\n10 982 995,98\n1 913 426,73\n1 910 137,14HENKILÖSTÖKULUTTOIMINTAMENOJEN JAK AUMA (M€)\tHenkilöstökulut\tPoistot\tAineet, tarvikkeet, tavarat\tPalvelujen ostot\tTilavuokrat ja muut vuokrat\tMatkakulut\tMuut kulut\t143,0\n224,8Henkilöstökulut 1000 €Perusrahoitus\t139,0\tHarj. koulujen kotikuntakorvaukset\t4,9\tMuut yleisavustukset\t11, 0\tTäydentävä rahoitus\t71,6\t226,4\tHenkilöstökulut €/htvH A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E RTO M U S 2 010TULOJEN JAK AUMA (M€)\t9TASE\nVastaavaa\t31.12.2010PYSYVÄT VASTAAVAT\tAineettomat hyödykkeet\tAineettomat oikeudet\t62 138,89\tMuut pitkävaikutteiset menot\t435 837,46\t497 976,35\nAineelliset hyödykkeet\tKoneet ja kalusto\t9 092 226,57\tMuut aineelliset hyödykkeet\t23 828,50\tEnnakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat\t31 930,79\n9 147 985,86\nSijoitukset\tMuut osakkeet ja osuudet\t54 961 500,18\n54 961 500,18\nOmakatteisten rahastojen varat\t2 674 582,27\nVAIHTUVAT VASTAAVAT\tVaihto-omaisuus\tMuu vaihto-omaisuus\t42 252 812,42\n42 252 812,42\nSaamiset\tLyhytaikaiset saamiset\tMyyntisaamiset\t9 066 496,73\tMuut saamiset\t754 921,35\tSiirtosaamiset\t3 872 804,43\n13 694 222,51\nRahoitusarvopaperit\tMuut osakkeet ja osuudet\t2 869 212,50\tMuut arvopaperit\t29 208 592,23\n32 077 804,73\nRahat ja pankkisaamiset\t7 371 276,88\nVastaavaa yhteensä\t162 678 161,20\nVastattavaa\tOMA PÄÄOMA\tPeruspääoma\t62 078 090,31\nOmakatteiset rahastot\t2 594 107,48\nVapaat rahastot\t1 927 586,34\nMuu oma pääoma\tToimintapääoma\t30 374 582,32\tTilikauden voitto (tappio)\t1 910 137,14\n32 284 719,46\nOma pääoma yhteensä\t98 884 503,59\nVIERAS PÄÄOMA\tLyhytaikainen\tSaadut ennakot\t37 728 424,04\tOstovelat\t6 304 584,28\tMuut velat\t3 940 664,26\tSiirtovelat\t15 819 985,03\n63 793 657,61\nVastattavaa yhteensä\t162 678 161,20MÄ ÄR ÄLLISTEN TAVOIT TEIDEN TOTEUTUMAT 20 07–2010\tka\n2007\t2008\t2009 2007-2009 2010 2010-2012H A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E RTO M U S 2 010Tohtorintutkinnot\tYlemmät korkeakoulututkinnot\tAlemmat korkeakoulututkinnot\tUlkomaalaiset tutkinto-opiskelijat\tVaihto-opiskelijat (lähteneet ja saapuneet, yli 3 kk)\tHarjoittelukoulujen oppilasmäärä\tHarjoittelukoulujen ohjatun opetusharjoittelun määrä, op\t10TALOUDELLISIA TUNNUSLUKUJA\tToimintatuotot/ Toimintakulut, %\tToimintakate (ilman poistoja)/ poistot, %\tInvestointien tulorahoitus, %\tOmavaraisuusaste, % Oman pääoma tuotto, %\tQuick ratio\tCurrent ratio\tKassan riittävyys, pv\t100,7 %\n64130\t1342\t256\t304\t710\t1088\t7059\t123\t1932\t1246\t331\t797\t1074\t6337\t154\t1108\t875\t419\t772\t1064\t5546\t136\t1461\t792\t351\t750\t1075\t6314\t141\t1452\t1062\t568\t754\t1045\t5780\t158\nToimintatuotot/ Toimintakulut, % = 100 * (Perusrahoitus + avustustuotot + liiketoiminnan tuotot\n+ muut tuotot)/Varsinaisen toiminnan kulut\nToimintakate/ Poistot, % = 100 * Toimintakate (ilman poistoja)/ Poistot\nInvestointien tulorahoitus, % = 100 * Toimintakate (ilman poistoja)/ Investointien omahankintameno\nOmavaraisuusaste, % = 100 * Oma pääoma/ (Koko pääoma – saadut ennakot)\nOma pääoman tuotto, % = 100 * Tilikauden tulos/ Oma pääoma yhteensä\nQuick ratio = Rahoitusomaisuus/ Lyhytaikainen vieras pääoma\nCurrent ratio = (Rahoitusomaisuus + Vaihto-omaisuus)/ Lyhytaikainen vieras pääoma\nKassan riittävyys, pv = 365 * Rahavarat 31.12/ Kassasta maksut tilikaudella\tRAHOITUSLASKELMA\tToiminnan rahavirta\tVarsinaisen toiminnan rahavirta\nVarsinaisen toiminnan kulujäämä\tEdelliseen sisältyvät poistot\tKäyttöpääoman muutos\tVaihto-omaisuuden muutos\tLyhytaikaisten korottomien saamisten muutos\tLyhytaikaisten korottomien velkojen muutos\tMuiden erien oikaisut\tVarsinaisen toiminnan rahavirta\tVarainhankinnan rahavirta\tSatunnaiset erät (+/-)\tSaadut yleisavustukset\tMaksetut välittömät verot\tOmakatteisten rahastojen rahavirta\tToiminnan rahavirta (A)\tInvestointien rahavirta\tInvestoinnit aineellisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin\tSaadut investointiavustukset\tAineettomien ja aineellisten hyödykkeiden luovutustulot\tInvestoinnit sijoituksiin\tLuovutustulot muista sijoituksista\tSijoitusten muut nettotuotot\tAnnetut lainat\tLainasaamisten takaisinmaksut\tOmakatteisten rahastojen investointien rahavirta\tInvestointien rahavirta (B)\tRahoituksen rahavirta\tOman pääoman lisäykset\tLainakannan muutokset\tLyhytaikaisten lainojen nostot\tLyhytaikaisten lainojen takaisinmaksut\tPitkäaikaisten lainojen nostot\tPitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut\tSaadut rahoitustuotot\tOmakatteisten rahastojen rahoituksen rahavirta\tRahoituksen rahavirta (C)\tRahavarojen muutos (A+B+C) lisäys (+) / vähennys (-)\tRahavarat tilikauden alussa\tRahavarat tilikauden lopussa\tOmakatteisten rahastojen rahavarat tilikauden alussa\tOmakatteisten rahastojen rahavarat tilikauden lopussa\tRahavarojen muutos yhteensä\tHENKILÖSTÖN MÄ ÄR Ä1.1.–31.12.2010-145 332 256\n4 321 331\n-23 719 009\n7 211 801\n11 970 250\n-2 117 759\n-147 665 642\n149 967 000\n2 598 143-3 764 824\n-579 217-3 235 80437 731 546809 105\n38 124 142\n37 486 481\n39 449 081\n2 258 073.29\n2 674 582.27\n-416 509HENKILÖT YÖVUODET\nH A L L I T U K S E N TO I M I N TA K E RTO M U S 2 01011All pages:34567891011InfoRead laterLikeShareDownloadMoreToimintakertomus Published on Apr 28, 2011 Oulun yliopiston toimintakertomus 2010tietopistotestiFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Nokialla on yli 30 000 patenttia joista saattaa tulevaisuudessa tulla todellinen rahasampo. Patentit alkavat kuitenkin tuottaa vasta pitkän ajan kuluttua, kertoo Wall Street Journal.\nWall Street Journal kertoo, että Nokia patenttien lisensointi tuottaa tällä hetkellä peräti 30 prosenttia yhtiön operatiivisesta tuloksesta.\nNokia saa tällä hetkellä patenteistaan tuloja vain 0,2 prosenttia laitteen hinnasta. Summa on pieni jos sitä verrataan esimerkiksi matkapuhelinsiruja valmistavan Qualcommin saamaan 3,3 prosenttiin.\nTulevaisuudessa tilanne saattaa kuitenkin muuttua.\nNyt kun Nokia myy puhelinliiketoimintansa Microsoftille, avautuu sille patenteissa uusia mahdollisuuksia. Ensinnäkin, yhtiön ei jatkossa tarvitse enää maksaa muiden valmistajien patenttien käytöstä. Toiseksi, se voi alkaa vaatia muilta valmistajilta kovempia maksuja patenttiensa käytöstä.\nLisenssien tuottopotentiaali on valtava.\nNokia voisi tulevaisuudessa päästä jopa 0,75 prosenttiin jos se pystyy neuvottelemaan vanhoja sopimuksia uusiksi ja tekemään uusia, WSJ arvioi. Tämä tarkoittaisi lähes 2,3 miljardin dollarin vuotuisia lisenssituottoja. Patenttisalkun arvo olisi tällöin yli 11 miljardia dollaria, eli lähes puolet yhtiön markkina-arvosta.\nNokian pitää kuitenkin lisensoida myös uusia patentteja jotta niistä tulisi merkittävä tulolähde. Wall Street Journalin mukaan tällä hetkellä vain 10 prosenttia Nokian patenttisalkusta on lisensoitu.\nLisenssiliiketoiminnan rakentaminen ei kuitenkaan tapahdu hetkessä. Wall Street Journalin mukaan analyytikot arvioivat, että patentit alkavat tuottaa Nokialle merkittävästi vasta viiden vuoden kuluttua.\n”Nokia saa tällä hetkellä patenteistaan tuloja vain 0,2 euroa prosenttia laitteen hinnasta. ”\n0,2 euroa vai 0,2 prosenttia ?\n0,2 prosenttia. Virhe korjattiin artikkeliin