OHJELMAIDEOITA RIPPIKOULUUN. Nuoren kehitystä tukeva materiaali viittomakielisille isosille - PDF\nOHJELMAIDEOITA RIPPIKOULUUN. Nuoren kehitystä tukeva materiaali viittomakielisille isosille\nDownload "OHJELMAIDEOITA RIPPIKOULUUN. Nuoren kehitystä tukeva materiaali viittomakielisille isosille"\n1 OHJELMAIDEOITA RIPPIKOULUUN Nuoren kehitystä tukeva materiaali viittomakielisille isosille Vilhelmiina Kiviniemi Opinnäytetyö, kevät 2009 Diakonia-ammattikorkeakoulu, Diak Länsi Turku Viittomakielentulkin koulutusohjelma Viittomakielentulkki (AMK) Airi Hannula Opinnäytetyö, kevät 2009 Diakonia-ammattikorkeakoulu, Diak Etelä Järvenpää Sosiaalialan koulutusohjelma Kristillinen lapsi- ja nuorisotyön suuntautumisvaihtoehto Sosionomi (AMK) + kirkon nuorisotyönohjaajan virkakelpoisuus\n2 TIIVISTELMÄ Hannula, Airi & Kiviniemi, Vilhelmiina. Ohjelmaideoita rippikouluun. Nuoren kehitystä tukeva materiaali viittomakielisille isosille. Järvenpää / Turku, kevät 2009, s. 83, 9 liitettä. Diakonia-ammattikorkeakoulu, Diak Etelä, Järvenpää. Sosiaalialan koulutusohjelma, Kristillisen lapsi- ja nuorisotyön suuntautumisvaihtoehto, sosionomi (AMK) + kirkon nuorisotyöntekijän virkakelpoisuus. Diakonia-ammattikorkeakoulu, Diak Länsi, Turku. Viittomakielentulkin koulutusohjelma, viittomakielen tulkki (AMK). Työn tavoitteena oli kerätä yhteen materiaalia viittomakielisen rippileirin vapaaajan ohjelmia varten. Lisäksi tavoitteena oli selvittää, onko olemassa viittomakielisten ohjeiden rekisteriä. Työ tehtiin yhteistyössä kirkon diakonia ja yhteiskuntatyön kanssa. Prosessin aikana tehtiin kvalitatiivinen kysely viittomakieliselle rippileirille osallistuneille työntekijöille ja haastateltiin viittomakieliseen isoskoulutukseen osallistuneita nuoria. Materiaalivihkoa varten kerättiin suomenkielistä materiaalia, joka selkokielistettiin ja käännettiin viittomakielelle sekä kuvattiin. Tehdyistä kyselyistä ja haastatteluista saatujen tietojen perusteella materiaali voi toimia viittomakielisellä rippileirillä. Materiaali jaoteltiin niin sanotun Viiden C:n ohjelman mukaisesti. Viitotun käännöksen pohjalta tutkittiin millaisia piirteitä viittomakielisiin ohjeisiin kuuluu ja mitkä seikat vaikuttavat ohjeissa käytettyyn rekisteriin. Kuvatusta materiaalista analysoitiin viittojan tekemiä ratkaisuja Viiden C:n ohjelman perusteella. Kuvatussa materiaalissa on havaittavissa viittomakielisten ohjeiden rekisteri, johon vaikuttavat useat eri seikat. Tämä tutkimus ei kuitenkaan ole riittävän laaja, jotta rekisteristä saataisiin yleispätevää tietoa. Asiasanat: viittomakieli, Viiden C:n -ohjelma, kääntäminen, rippikoulutyö, nuoren positiivinen kehitys, isonen, ohjeiden rekisteri, vapaa-ajan ohjelma\n3 ABSTRACT Hannula, Airi & Kiviniemi, Vilhelmiina. Program Ideas for Confirmation School. Material that supports the development of the youth. Made for Sign Language using young confirmed volunteers. Järvenpää / Turku, spring 2009, pages 83, appendixes 9. Diaconia University of Applied Sciences, Diak South, Järvenpää. Degree Programme in Social Services, Option in Christian Youth Work. Degree: Bachelor of Social Services. Diaconia University of Applied Sciences, Diak West, Turku. Degree Programme in Sign Language Interpreting. Degree: Bachelor of Sign Language Interpreting. The aim of the thesis was to collect material for free-time activities in Sign Language for confirmation schools. Another aim of the thesis was to find out whether there is a register of instructions in Sign Language or not. This work was done in co-operation with Finland s Evangelical Lutheran Church s Diaconia and Social Responsibility Department. During the process a qualitative questioning to people who have worked in Sign Language confirmation camps was made. Also those who took part in the training of the young confirmed volunteers were interviewed. Material for the booklet was first collected in Finnish and, after simplifying the language, then translated into Sign Language. These translations were filmed. Based on the results of the questionnaire and the interviews, it is possible that the collected material can be successfully used in Sign Language confirmation camps. The collected material was divided into groups based on the Five C s Programme. The instruction elements of Sign Language and various other elements that have an impact on the register used in the instructions were studied based on filmed translations. The way how the translations were Signed was studied based on the Five C s Programme. There is included in the filmed material the Sign Language register of instructions, which is affected by several details. This research is not yet wide enough to give generally applicable information about the registers. Keywords: Sign Language, Five C s Programme, translating, confirmation school work, youth positive development, young confirmed volunteer, register of instructions, free-time activity\n4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO TYÖN TAVOITE JA TUTKIMUSTEHTÄVÄ TYÖN TEORIATAUSTA JA METODI Nuoruus ja Eriksonin kehitysteoria Kehityspsykologinen Viiden C:n ohjelma Kvalitatiivinen tutkimus VIITTOMAKIELI, KUUROUS JA VIITTOMAKIELINEN KULTTUURI Viittomakieli Viittomakielisyys Viittomakielinen kulttuuri Viittomakieliset nuoret ja yhteisöllinen kulttuuri Viittomakielen leikit, kilpailut ja huumori RIPPIKOULU JA ISOSTOIMINTA SUOMESSA Suomenkielinen rippikoulutyö Viittomakielinen rippikoulutyö Isostoiminta Viittomakielinen isostoiminta TAUSTATUTKIMUKSET JA NIIDEN TULOKSET Ryhmähaastattelututkimus ja yksilöhaastattelututkimus Kyselylomaketutkimus Osallistuva havainnointi ja toimintatutkimus Tulokset MATERIAALIN KERÄÄMINEN JA TYÖSTÄMINEN Ohjelmien taustoja Materiaalin valintaperusteet Materiaalin jaottelu Viiden C:n mukaan KIRJALLISEN MATERIAALIN TEKEMINEN Selkokieli Kirjallisen materiaalin ulkoasu VIITTOMAKIELISEN MATERIAALIN TEKEMINEN Käännösteoriat... 55\n5 9.2 Materiaalin kääntäminen Kuvaus ja editointi Käännösten tarkistus VIITTOMAKIELISEN AINEISTON ANALYSOINTI Aineiston analysoinnin vaiheet Viittomakieliset ohjeet Rekisteri POHDINTA JA JOHTOPÄÄTÖKSET PAINETUT JA INTERNETLÄHTEET PAINAMATTOMAT LÄHTEET LIITTEET LIITE 1: Lupalappu iltaohjelmien kuvaamiseen kesällä 2007 LIITE 2: Isosten ja huoltajien saatekirje LIITE 3: Lupa haastateltujen isosten huoltajilta LIITE 4: Lupa haastatelluilta isosilta LIITE 5: Haastattelupohja isosille LIITE 6: Saatekirje ohjaajille LIITE 7: Lupalappu ohjaajien kyselyyn LIITE 8: Ohjaajien kysely LIITE 9: Materiaalivihkonen\n6 1 JOHDANTO Viittomakielisten rippileirien ilta- ja vapaa-ajanohjelmat eroavat kuulevien leirien ohjelmista joiltakin osin. Suurin ero on ohjelmien painottuminen leikkeihin ja peleihin, jopa niin, että iltaohjelmassa on ollut vain jalkapalloa ja polttopalloa. Viittomakielisen rippikoululeirin isosille ei ole olemassa varta vasten heille suunnattua materiaalia esimerkiksi viittomakieliseen kulttuuriin sopivista leikeistä, kilpailuista, sketseistä ja hartausnäytelmistä. Kuulevien rippikoulujen isosille taas materiaalia on tarjolla valtavasti. Koska isoskoulutukseen osallistuvien nuorten äidinkieli ei ole suomen kieli, olemassa olevien materiaalien käyttö ei aina ole mahdollista. Materiaalin ymmärtämistä voi helpottaa selkokielisyys, koska osalle suomalaisista yleiskieli on liian vaikeaa. Kuurot ovat yksi ryhmä, joilla kieliongelmia voi olla (Rajala 1990, 9 10). Selkokielistä ja viittomakielistä materiaalia ei juurikaan ole rippikoulukäyttöön. Siksi viittomakielisen rippikoulutyön tekijät ovat toivoneet opinnäytetyöntekijöiltä materiaalia viittomakielisille isosille. Tämän pyynnön ja omakohtaisten kokemusten vuoksi tähän aiheeseen tartuttiin. Opinnäytetyön liitteeksi tehtiin materiaalipaketti viittomakielisen rippikoulun isosille selkosuomeksi ja viittomakielellä. Materiaali koostuu leikeistä, kilpailuista, sketseistä sekä hartausnäytelmistä. Näitä liitteeksi kerättyjä ohjelmia voidaan käyttää rippikoulussa esimerkiksi opetuksen tukena ja vapaa-ajan toiminnassa sekä erityisesti hartausnäytelmien osalta rippikoulun hartaus- ja jumalanpalveluselämässä. Ohjelmat on jaoteltu viiteen ryhmään sen mukaan, mitä nuoren positiivisen kehityksen osa-aluetta ne tukevat. Materiaali oli tarkoitus julkaista kirkon kuurojentyön internet-sivuilla tämän työn osana, mutta sopimuksellisista syistä tätä julkaisua ei ole vielä toteutettu. Tämä mahdollisuus pidetään kuitenkin avoimena vielä työn valmistumisen jälkeen, sillä tavoitteena on, että materiaalipakettia voidaan käyttää tulevilla viittomakielisillä rippileireillä ja mahdollisesti muillakin viittomakielisillä leireillä. Kirjallinen suomenkielinen osio jää tämän opinnäytetyön liitteeksi, josta sen saa tarvittaessa käyttöön.\n7 7 Opinnäytetyön keskeisiä teemoja ovat viittomakielisyys, nuoruus kehitysvaiheena, vapaa-ajanohjelmat ja niiden kääntäminen sekä viittomakielisten ohjeiden rakenne. Kirkon nuorisotyönohjaajan näkökulmasta tehty työ auttaa hahmottamaan vapaa-ajanohjelmien merkitystä ja mahdollisuuksia rippikoulutyössä sekä nuoren kehitystä ja siihen vaikuttavia tekijöitä. Nuorisotyönohjaajan toimenkuvaan kuuluu myös sen pohtiminen, millaiset leikit, kilpailut, sketsit ja hartausnäytelmät ovat rippileirillä sopivia. Työ antaa sen lisäksi näkökulmia erilaiseen rippikouluun ja auttaa ymmärtämään viittomakielisten nuorten maailmaa. Viittomakielentulkin työssä on tärkeää ymmärtää viittomakielistä kulttuuria ja tiedostaa viittomakieliseen ilmaisuun liittyviä erityispiirteitä. Näiden asioiden hallitseminen tukee hyvän kulttuurikäännöksen tekemistä. Tutkimus tarkastelee leikkien, kilpailujen, sketsien ja hartausnäytelmien kääntämistä viittomakielelle. Liitteessä olevien viitottujen käännösten pohjalta pyritään myös selvittämään, millaisia piirteitä viittomakielellä viitotuista ohjeista löytyy.\n8 8 2 TYÖN TAVOITE JA TUTKIMUSTEHTÄVÄ Työn tavoitteena on tarjota viittomakielisen rippikoulun isosille materiaalia ja ideoita vapaa-ajanohjelmien toteuttamiseen. Tätä varten kerätty materiaali käännettiin viittomakielelle ja käännöksestä pyrittiin selvittämään, onko olemassa viittomakielen ohjeiden rekisteri. Lisäksi pyritään selvittämään, minkälaiset leikit, kilpailut, sketsit ja hartausnäytelmät sopivat viittomakieliselle rippileirille ja mitkä asiat vaikuttavat tähän. Tämän pohdinnan tueksi kysyttiin isosten ja ohjaajien mielipiteitä ja kokemuksia. Tutkimuskohteena oli vuoden 2008 viittomakielinen rippileiri, jonka aikana kerättiin tietoa ja kokeiltiin erilaisia vapaa-ajan ohjelmia. Tutkimukseen liittyviä taustatutkimuksia tehtiin myös vuotta aikaisemmalla viittomakielisellä rippileirillä ja isoskoulutuksissa. Viittomakieliselle käyttäjäryhmälle ei ole aikaisemmin ollut tarjolla materiaalia, joka pyrkisi vastaamaan viittomakielisen rippikoulun leikkien, kilpailujen, sketsien ja hartausnäytelmien tarpeisiin ja haasteisiin. Tutkimuksen aikana pyrittiin selvittämään, millaiset vapaa-ajan ohjelmat toimivat viittomakielisellä rippileirillä ja keräämään toimiviksi havaittuja ohjelmia yhteen. Lisäksi pyrittiin selvittämään, miten vapaa-ajan ohjelmien ohjeita viitotaan viittomakielellä, onko eri ohjeissa rekisteriin liittyviä eroja ja mitkä seikat voivat aiheuttaa niitä. Työssä pyrittiin luonnehtimaan viittomakielistä rippileiriä ja siihen liittyviä vapaa-ajan ohjelmia, jotka liittyvät sosiaalisiin ja kulttuurisiin yhteyksiin. Näihin kulttuurisiin yhteyksiin liittyen selvitettiin muun muassa osallistuvalla havainnoilla viittomakielisen ohjelman erikoispiirteitä ohjelman toimimisen näkökulmasta.\n9 9 3 TYÖN TEORIATAUSTA JA METODI Työn teoriataustana käytettiin Viiden C:n ohjelmaa. Työssä jokainen leikki, kilpailu, sketsi ja hartausnäytelmä on jaoteltu sen mukaan ryhmiin. Jokainen ohjelma on määritelty joko kyvykkyyttä, luottamusta, ihmiskuvaa, huolenpitoa tai yhteyttä tukevaksi tekijäksi. Viiden C:n ohjelmaa käytetään siis tässä opinnäytetyössä jokaisen materiaaliin valitun ohjelman tavoitteen määrittelyssä. Kerättyjen materiaalien kääntämisessä viittomakielelle teoriataustana on käytetty skoposteoriaa, dynaamista ekvivalenssia sekä pragmaattisia adaptaatioita. Skoposteorian tavoitteen mukaisesti käännöksissä pyrittiin tuottamaan oikeakielistä kohdekieltä, joka toimisi kohdekulttuurissa. Dynaamisessa ekvivalenssiteoriassa tavoitteena on tehdä käännös, jota lukiessa syntyy sama reaktio kuin lähtötekstiä lukiessa (Hytönen 2006, 68). Pragmaattisista adaptaatioista, eli tekstiin tehtävistä muutoksista, käytettiin käännöksissä lisäyksiä. Monia aiheita, kuten viittomakielisten nuorten yhteisöllistä kulttuuria, viittomakielistä isoskoulutusta tai vapaa-ajan ohjelmien ohjeiden viittomista ei ole aiemmin tutkittu. Koska lähdekirjallisuutta ei ole ollut saatavilla, työssä on käytetty lähteinä jonkin verran henkilökohtaisia tiedonantoja. Kulttuurieroja ja erityisesti viittomakielistä huumoria pohdittaessa on käytetty lähteinä aiheista tehtyä opinnäytetyötä sekä proseminaariesitelmää. 3.1 Nuoruus ja Eriksonin kehitysteoria Ihmisen elämästä nuoruus on melko pitkä ajanjakso. Kehitysvaiheena nuoruus alkaa toisen vuosikymmenen alusta ja jatkuu aina kolmannen vuosikymmenen alkuun. Kehityksestä puhuttaessa on tärkeää muistaa jokaisen ihmisen olevan yksilö, jolla on omanlaisensa kehityskulku ja tahti. Joillakin nuoruus voi jatkua pitkälti kolmannelle vuosikymmenelle, toisilla taas nuoruuden kehitysvaihe on lyhyempi. Nuoruus on ihmisen elämässä muutosten aikaa. Kehitysvaihetta oh-\n10 10 jaavat monet biologiset, psykologiset, sosiaaliset ja yhteiskunnalliset tekijät, jotka vaikuttavat jokainen toisiinsa. (Nurmi 2001, ) Toisen vuosikymmenen alussa puberteetin eli murrosiän alkaminen näkyy nuoren elämässä kehon kasvamisena ja kehittymisenä. Samalla nuori alkaa itse kiinnittää kehoonsa ja ulkoiseen olemukseensa enemmän huomiota. Sukukypsyyden saavuttamisen vuoksi nuoren elämää hämmentävät myös omaan sukupuoli-identiteettiin liittyvät asiat. Nämä muuttavat lapsen suhteen sekä ympäristöön että häneen itseensä. Samaan aikaan nuoren ajattelun abstraktisuus ja loogisuus kehittyvät tasolle, joka hänelle on aikuisenakin tyypillistä. Ajattelun kehityksen seurauksena nuori alkaa tarkastella itseään aiempaa syvällisemmin ja monimuotoisemmin. Nuoruudessa myös ihmissuhteet muuttuvat. Nuoren suhteet vanhempiinsa etääntyvät ja vastavuoroistuvat. Vastaavasti kavereiden ja vertaisten merkitys kasvaa, ja kaveripiirissä eteen tulleet riidat ja pettymykset koetaan voimakkaina. Kaveripiirin myönteiset asiat ovat nuorelle voiman ja tuen lähde ja negatiiviset asiat, kuten erimielisyydet ja kilpailu, stressiä aiheuttavia tekijöitä. (Nurmi 2001, ; Rönkä 2007.) Nuoruuden aikana ihminen käy läpi lukuisia roolimuutoksia, mitkä johtuvat muun muassa irtautumisesta lapsuuden perheestä sekä aikuiselämän rooleihin valmistautumisesta ja niiden opettelusta. Näihin kahteen liittyvät useat nuoruuden kehitystehtävistä, joita ovat uusien suhteiden luominen kumpaankin sukupuoleen, sukupuoliroolin omaksuminen, oman fyysisen olemuksensa hyväksyminen, itsenäisyyden saavuttaminen vanhemmista tunnetasolla ja omien päätösten teossa, sosiaalisesti vastuullisen käyttäytymisen omaksuminen, valmistautuminen työelämään, avioliittoon ja perhe-elämään sekä oman ideologian tai maailmankatsomuksen omaksuminen ja kehittäminen. Kaikkiin kehitystehtäviin liittyy paljon erilaisia rooleja, joiden kautta ihmisen identiteetti ja minäkuva kehittyvät. (Nurmi 2001, ) Elämänkaaripsykologian mukaan ihmisen kehityksen eri vaiheet eroavat toisistaan erityisesti sen perusteella, millaisia sosiaalisia odotuksia, normeja ja mahdollisuuksia yhteiskunta ja sen eri toimijat kohdistavat ihmiseen (Nurmi 2001, 258). Ikään liittyvät roolit määräytyvät sosiaalisesti ja vaihtelevat siksi useiden\n11 11 sosiaalisten tekijöiden mukaan. Näitä tekijöitä ovat esimerkiksi aika, jolloin henkilö elää, sekä hänen sosiaalinen ja kulttuurinen ympäristönsä. Esimerkiksi viisitoistavuotiaalta odotetaan aivan eri asioita pohjoismaisessa hyvinvointivaltiossa kuin vaikkapa jossakin maanviljelykselle perustuvassa kehitysmaassa. (Nurmi 2001, ) Eräs tunnettu kehitysteoria on niin kutsuttu Eriksonin kehitysteoria. Tässä Erik Homburger Eriksonin kehittämässä psykososiaalisessa kehitysteoriassa pääpaino on ihmisen identiteetin kehityksessä koko ihmisen elämän aikana. (Dunderfelt 1998, 241.) Teoriassa oli aikanaan erityisen merkittävää kehitysajattelun laajentaminen koskemaan koko ihmisen elämänkaarta, eikä vain lapsuutta ja nuoruutta (Dunderfelt 1998, 242). Eriksonin teoriassa ihmisen identiteetin kehitys on jaettu kahdeksaan eri kehitysvaiheeseen, jotka kattavat koko elämän. Kehitysvaiheet ovat vauvaikä, varhaislapsuus, leikki-ikä, kouluikä, nuoruus, varhainen aikuisuus, keski-ikä ja vanhuus. Jokaiselle kehitysvaiheelle Erikson on määritellyt kehitystehtävän, jonka toteutuminen on tavoitteena kussakin kehitysvaiheessa. Näissä kehitystehtävissä vastakohdat kussakin kehitysvaiheessa eivät kuitenkaan ole toisensa pois sulkevia ja vaihtoehtoisia, vaan kehitysvaiheen erilaisia ulottuvuuksia, joita molempia tarvitaan tasapainoiseen kehitykseen. (Dunderfelt 1998, 244.) Eriksonin teoriassa edeltävät kehitysvaiheet vaikuttavat aina seuraavaan, jolloin nuoruuden kehitysvaiheeseen ja kehitystehtäviin vaikuttavat vauvaiän, varhaislapsuuden, leikki-iän ja kouluiän kehitystehtävien saavuttaminen. Tästä syystä nuoruutta edeltävien kehitysvaiheiden edes osittainen ymmärtäminen voi auttaa ymmärtämään paremmin nuoruutta kehitysvaiheena. Vauvaiän kehitystehtävä on perusluottamuksen syntyminen turvallisuuden kokemuksen ja perustarpeiden tyydyttymisen kautta. Perusluottamuksen vastakohtana on epäluottamus. (Dunderfelt 1998, 249.) Itsenäisyyden tunteen perusta muodostuu jo varhaislapsuudessa, ja toisaalta samaan aikaan mukaan tulee aivan uudenlaisia tunteita kuten häpeää ja epäilyä omasta huonoudesta. Nämä yhdessä muodostavat varhaislapsuuden kehitystehtävän eri puolet. Leikki-iässä lapsi sisäistää ympäristön normeja ja käyttäytymistapoja, joista muodostuu lapsen omia psyykkisiä rakenteita. Kouluiässä lapsen kehityksen tehtävänä ovat oman ahke-\n12 12 ruuden tai pystyvyyden kokemukset ja toisaalta alemmuudentunteet, jotka muodostuvat yksilön oman määrätietoisuuden ja ympäristön suhtautumisen kautta. (Dunderfelt 1998, 248.) Kouluiässä lapselle on merkittävää riittävän rakentavan palautteen saaminen toiminnastaan ja sitä kautta oman ahkeruuden ja pystyvyyden löytäminen. (Dunderfelt 1998, 247.) Samalla tavoin kuin nuoruuteen vaikuttavat sitä edeltävät kehitysvaiheet, nuoruuskin vaikuttaa sitä seuraaviin kehitysvaiheisiin, eli varhaiseen aikuisuuteen, keski-ikään ja vanhuuteen. Nuoruuden kehitystehtävänä on oman identiteetin löytäminen ja sen vastakohtana roolihajaannus. Ihmisen sisäisten voimien kasvaminen ja oman yksilöllisyyden tunteen voimistuminen saa hänet etsimään itseään. Identiteetin rakentumisessa ei kuitenkaan voi välttää epävarmuutta ja roolihajaannusta uusien ja vanhojen roolien, vaatimusten ja elämänalueiden välillä. Nuori ymmärtää, että yksilöllä voi olla yhteisössään monenlaisia ja joskus ristiriitaisiakin rooleja. Nuoruudessa alkava identiteettikriisi on yhteydessä vanhemmista irrottautumiseen ja itsenäistymiseen. Tällöin nuori kyseenalaistaa asioita, joihin on aiemmin luottanut tai joita hän on pitänyt itsestään selvyyksinä. Nuoruusvaiheen identiteetin kehityksessä mahdollisesti syntyvä perusvoima on uskollisuus, eli kyky säilyttää vanhat läheiset suhteet uusien elämäntilanteiden ja selkkausten keskellä. Uskollisuuden toisena puolena on lojaalisuudesta luopuminen epävarmoissa oloissa ja kiistatilanteissa, jonka seurauksena on syrjäytyminen. (Dunderfelt 1998, 247; Ruoppila 2001, 163.) 3.2 Kehityspsykologinen Viiden C:n ohjelma Nuoren positiivisen kehityksen lähtökohtana on nuoren myönteisen kehityksen tukeminen. Tällä tarkoitetaan kasvua ja kypsymistä, jonka seurauksena nuoruuden kehitystehtävät toteutuvat. Positiivisen kehityksen tukemisen tavoitteena on ehkäistä nuoren riskikäyttäytymistä ja toisaalta ongelmien jo kasautuessa tukea nuorta eteenpäin. Myönteisen kehityksen mahdollisuudet ovat nuorella olemassa silloinkin, kun kehitys ei ole edennyt toivotulla tavalla. Riskitekijöitä nuoren kehitykselle ovat muun muassa lähiympäristön ongelmat, kuten van-\n13 13 hempien työttömyys tai alkoholismi ja nuoreen itseensä liittyvät tekijät, kuten oppimisvaikeudet tai aggressiivinen käytös. Kasvattajien olisikin hyvä pyrkiä nuoren omien suojaavien edellytysten, kuten sosiaalisten taitojen, tunnetaitojen ja itsetunnon kehityksen ja elämän suunnitelmallisuuden tukemiseen. Konkreettisia nuoren positiivista kehitystä tukevia suojaavia tekijöitä ja kokemuksia ovat esimerkiksi kestävät suhteet tasapainoisten aikuisten kanssa, säännölliset ja ohjatut harrastukset, jotka tuottavat nuorelle mielihyvää, positiiviset kokemukset omasta oppimisesta ja onnistumisista. (Rönkä 2007.) Nuoren myönteistä kehitystä määritellessään tutkijat ovat päätyneet niin sanottuun Viiteen C:hen, jossa C:t muodostavat kokonaisvaltaisen kuvan nuoren hyvinvointiin ja kehitykseen vaikuttavista tekijöistä. (Rönkä 2007.) Yhdysvaltain 4H-liikkeen taholta on tutkittu nuoren positiivista kehitystä ja sitä tukevia tekijöitä. Tutkimuksen johtajana toimi Tuftsin yliopiston professori Richard M. Lerner, joka on kirjoittanut huomattavan paljon Viiden C:n ohjelmasta sekä nuoruudesta kehitysvaiheena ja siihen liittyvistä tekijöistä. (4-H 2009; Lerner & Lerner & Phelps 2008, 8.) Suomenkielistä materiaalia Viiden C:n ohjelmasta ei juuri ole olemassa, mutta Anna Rönkä (2007) on kirjoittanut siitä hieman artikkelissaan Lapsuudesta nuoruuteen: Mahdollisuudet, uhat ja myönteisen kehityksen edellytykset. Nuoren positiivisen kehityksen edellytykset on Viiden C:n ohjelmassa jaoteltu seuraavasti: Ensimmäinen viidestä C:stä on competence (kyvykkyys), mikä tarkoittaa ihmisen kyvykkyyttä ja taitoa tiedollisessa, emotionaalisessa, sosiaalisessa ja fyysisessä kontekstissa (Lerner ym. 2008, 8). Opinnäytetyönmateriaalissa kyvykkyyteen liittyviä toimintoja ovat erilaiset tietoa, muistia ja fyysistä kuntoa vahvistavat ja testaavat pelit ja leikit. Eriksonin teoriassa kyvykkyyteen liittyvät lapsen pystyvyyden tunteet. Toinen C, confidence (luottamus), sisältää itsetuntoa ja -luottamusta sekä luottamusta muihin tukevat elementit (Lerner ym. 2008, 8). Eriksonin teoriasta tähän voitaisiin liittää sekä perusluottamuksen että itsenäisyyden tunteet. Materiaalissa tähän ryhmään kuuluvat itsetuntoa ja - luottamusta sekä luottamusta pariin tai ryhmään kehittävät leikit ja pelit. Connection (yhteys) käsittää ihmisten ja ryhmien välisiä suhteita (Lerner ym. 2008, 8). Tämän ryhmän materiaaleja ovat esimerkiksi ryhmäyttävät ja toisiin tutus-\n14 14 tuttavat sekä parin tai ryhmän löytämiseen liittyvät ja ryhmään kuulumisen tunnetta tukevat toiminnot. Neljäs C on character (ihmisarvo), joka puolestaan käsittelee tietoa keskeisistä arvoista ja normeista (Lerner ym. 2008, 8). Nämä liittyvät Eriksonin teoriassa lapsen psyykkisten rakenteiden kehitykseen. Materiaalissa näitä ilmentävät erilaiset eettiset leikit ja mahdollisesti leirin sääntöihin tai muihin vastaaviin liittyvät toiminnat. Viimeinen C, caring (huolehtiminen), on sananmukaisesti huolenpitoa, välittämistä ja empatian tuntemista käsittelevä määrite (Lerner ym. 2008, 8). Esimerkiksi erilaiset muista huolehtimiseen johdattelevat pelit ja leikit kuuluvat materiaalissa tähän ryhmään. Viiden C:n ohjelman C-termejä ei ole aiemmin suomennettu. Termit suomennettiin siis opinnäytetyö prosessin kuluessa. Suomennoksissa pyrittiin käyttämään sanoja, jotka vastaisivat mahdollisimman tarkasti kunkin C:n keskeistä sisältöä. Siksi ei onnistuttu käyttämään samalla kirjaimella alkavia sanoja, joten ohjelmaa kutsutaan suomennoksista huolimatta Viiden C:n ohjelmaksi. Termin Character suomennos ihmiskuva ei vastaa täysin sen merkitystä, mutta kattaa merkityksen kuitenkin paremmin kuin muut käännösvaihtoehdot. Tässä työssä käytetään termien suomennoksia luettavuuden parantamiseksi. 3.3 Kvalitatiivinen tutkimus Opinnäytetyön osana tehtiin kvalitatiivinen tutkimus. Se mahdollistaa monien erilaisten tutkimustapojen käytön sekä ilmiöstä saadun tiedon soveltamisen uuteen teoriaan. Lisäksi on mahdollista, että tutkija on tilanteessa sekä tutkija, havainnoitsija että osallistuja. Tämä oli olennaista rippileirillä ja isoskoulutuksissa toteutettujen osioiden kannalta, koska tutkijat osallistuivat niihin eri rooleissa. Tutkimuksessa pyrittiin selvittämään viittomakielisen rippileirien vapaaajan ohjelmien erikoispiirteitä. Lisäksi tutkimuksessa pyrittiin soveltamaan saatuja tietoja isosille tuotettavaan materiaaliin. Kvalitatiivisessa tutkimuksessa tietoisuus tutkittavan ilmiön sisällöstä on tärkeää, jotta sen olennaisia piirteitä voi havainnoida oikein. (Anttila 2006, 276.) Työssä ennakkotieto rippileiristä ja siihen liittyvistä vapaa-ajan ohjelmista pe-\n15 15 rustuu työn tekijöiden kokemukseen ja aiempaan tietoon sekä viittomakielisistä että kuulevien rippileireistä. Asiayhteyksien ymmärtäminen on tutkimuksessa tärkeää, koska sen avulla analyysistä on helpompi huomata kulttuuri- ja ympäristötekijöihin pohjaavia eroja (Anttila 2006, 277). Yksi esimerkki tällaisista eroista on huomion kiinnittäminen ohjelman alussa. Suomenkielisellä rippileirillä tämä tehdään usein huutamalla, puhumalla päälle tai viheltämällä. Viittomakielisellä rippileirillä huomio täytyy kiinnittää jollakin näkyvällä tavalla, esimerkiksi heiluttamalla käsiä, räpsyttämällä huoneen valoja tai pyytämällä vierustoveria huomauttamaan vieressään istuvia, että ohjelma on alkamassa. Ilmiötä määriteltäessä pitää huomioida myös mahdolliset ympäristön vaikutukset (Anttila 2006, 330, 331). Esimerkiksi vapaa-ajan ohjelmia viitottaessa on hyvin tärkeää, että kaikilla on näköyhteys viittojaan ja että tilassa on riittävästi valoa. Hämärässä huoneessa viittomista voitaisiin verrata ohjeiden kertomiseen puheella meluisassa huoneessa. Vastaanottajat saattavat ymmärtää viestin väärin, koska ympäristö vaikeuttaa viestin vastaanottamista. Lisäksi ohjelmaan osallistuminen voi olla hankalaa, jos osallistuja ei näe, mitä muut viittovat. Tutkimus toteutettiin osaltaan toimintatutkimuksena, jossa korostetaan reflektion merkitystä uuden tiedon ja toiminnan tulosten esiin tuomisessa. Reflektiolla tarkoitetaan kaikkien osanottajien roolia tapahtumassa ja heidän odotuksiaan (Anttila 2006, 282). Tässä tutkimuksessa oli kyse reflektiosta, kun isoset, tutkijat ja leiriläiset odottivat kaikki tiettyjä asioita vapaa-ajan ohjelmilta. Isosten odotukset olivat sidoksissa heidän aiempiin leiri- ja isoskoulutuskokemuksiinsa. Aiemmin toimineiden ohjelmien odotettiin toimivan nytkin. Leiriläisten odotukset perustuivat heidän mahdollisiin aiempiin leirikokemuksiinsa. He odottivat todennäköisesti samantyylistä vapaa-ajan ohjelmaa, jollaiseen olivat aiemmilla leireillä osallistuneet. Tutkijat odottivat saavansa tietoa siitä, miksi jotkin ohjelmat toimivat ja toiset eivät.\n16 16 4 VIITTOMAKIELI, KUUROUS JA VIITTOMAKIELINEN KULTTUURI 4.1 Viittomakieli Viittomakielet ovat visuaalisia kieliä, joita käytetään ympäri maailmaa. Ne ovat tärkein viestinnän väline, jota kuurot käyttävät kommunikoidessaan keskenään. Viittomakieltä tuotetaan eleillä ja ilmeillä ja se täytyy nähdä, eli viestintäkanava on siis ei-äänellinen. (Rissanen 1985, 5.) Viittomakielet eivät ole tekokieliä. Niitä ei ole kehitetty kuurojen apuvälineeksi, vaan ne ovat syntyneet kuurojen yhteisöissä samalla tavalla kuin puhutut kielet ovat syntyneet kuulevien yhteisöissä. (Malm & Östman 2000, 10.) Kuurojenkouluilla on usein ollut hyvin tärkeä rooli viittomakielten synnyssä. Monissa maissa ensimmäisen kuurojenkoulun perustaminen on tarkoittanut myös kielen synnyn kannalta välttämättömän kieliyhteisön syntyä. Kuurojenkouluissa viittomakieli pääsi sekä kehittymään että leviämään. Oppilaiden kotona käyttämät merkit ja muut kommunikaatiomenetelmät muodostuivat vähitellen yhdeksi yhtenäiseksi kieleksi. (Jantunen 2003, 19.) Viittomakieltä käyttävien kuurojen määrää on vaikea arvioida. Mitään tarkkoja tilastoja ei ole tehty. Viittomakieltä käyttäviä kuuroja arvioidaan maassamme olevan noin Heille viittomakieli on äidin- tai ensikielen asemassa. Kuurojen lisäksi on joukko kuurojen vanhempien kuulevia lapsia, joille viittomakieli on myös äidin- tai ensikielen asemassa. He ovat oppineet viittomakielen joko ennen kuin ovat oppineet puhuttua kieltä tai yhtä aikaa puhutun kielen kanssa. (Vivolin-Karén & Alanne 2003, 7.) Arvioidaan, että 5000 viittomakielisen lisäksi noin kuulevaa käyttää suomalaista viittomakieltä toisena tai vieraana kielenään (Jantunen 2003, 23). Viittomakielellä, kuten muillakin ihmiskielillä, voi ilmaista itseään monipuolisesti. Alueelliset murteet, juhlatyyli, arkikieli, satujen kieli tai lasten jokeltelu ovat myös viittomakielen variaatiota. Viittomakielessä esiintyy sekä alueellisia murre-eroja että sosiaalisia murre-eroja. Aluemurteesta on kysymys silloin, kun turkulainen ja vaasalainen kuuro käyttävät eri viittomia. Sosiaalisesta murteesta puhutaan\n17 17 silloin, kun vanha ja nuori kuuro viittovat eri tavalla. Viittomakieli muuntuu myös käyttötilanteen mukaan. Juhlapuheessa käytetään erityylistä kieltä kuin arkipäivän keskustelutilanteissa: uutisten kieli eroaa vaikkapa satujen kielestä, ja pienelle lapselle viitotaan eri tavalla kuin aikuiselle. (Kuurojen kielipoliittinen ohjelma 1993, 6.) Jokaisessa maassa on kehittynyt oma viittomakielensä. Suomessa on käytössä kaksi viittomakieltä: suomalainen ja suomenruotsalainen viittomakieli. Nämä kaksi kieltä ovat niin lähellä toisiaan, että niiden ajatellaan usein olevan saman kielen kaksi päämurretta tai variaatiota. Ei ole olemassa yhtä kansainvälistä viittomakieltä, jota kaikki eri maiden kuurot ymmärtäisivät ja käyttäisivät. Ajatus yhdestä kansainvälisestä viittomakielestä on yhtä mahdoton kuin ajatus yhdestä puhutusta kielestä. Kielet syntyvät ihmisten tarpeista. Eri kulttuureissa, eri ammateissa ja eri ikäisillä ihmisillä on erilaiset tarpeet. Ihmisillä on myös tarve liittyä yhteen ja erottua muista. (Malm & Östman 2000, 18.) Kuuroilla on kansainvälisiä tapaamisia, muun muassa viittomakielten tutkijoiden konferensseja, teatterifestivaaleja sekä urheilutapahtumia. Näihin tilanteisiin on syntynyt kansainvälinen viittomistapa. Kyseessä ei kuitenkaan ole yhtenäinen kieli, vaan yhdistelmä eri viittomakielille yhteisiä rakenteellisia piirteitä, amerikkalaisen viittomakielen viittomia ja mimiikkaa eli elekieltä. (Malm & Östman 2000, 19.) Suomalainen viittomakieli sai nykyisen perustuslaillisen asemansa Tuolloin tulivat voimaan täysin uudistetut perusoikeussäädökset. (Laki Suomen Hallitusmuodon muuttamisesta 969/1995, 14.) Viittomakielen aseman tunnustaminen perusoikeussäännöstössä oli suuri askel kohti kielellisen tasaarvon saavuttamista. Viittomakieliselle yhteisölle tunnustaminen oli hyvin merkittävä asia, koska heidät nähtiin nyt ensimmäisen kerran kieli- ja kulttuuriryhmänä. (Lappi 2000, 72.) Suomalaisella viittomakielellä on oma kielioppinsa ja rakenteensa. Usein ajatellaan, että viittomakieli olisi vain sanojen tuottamista jonkinlaisilla sormimerkeillä. Viittomakielissä on kyllä sormiaakkoset, joita käytetään puhuttujen kielten sanojen koodaamiseen, mutta viittomakieli ei ole pelkkää\n18 18 sormiaakkosten toistensa perään laittamista. Sormiaakkosia käytetään siis suomalaisessa viittomakielessä useimmiten vain tilapäisenä apukeinona. (Malm & Östman 2000, 17.) Suomalainen viittomakieli ei myöskään ole viitottua suomea. Viittomat eivät siis vastaa yksi-yhteen puhutun kielen sanoja. On olemassa viitottua suomea, mutta se ei ole viittomakieltä, vaan siinä käytetään viittomakielen viittomia suomen kielen sanajärjestyksen mukaisesti puheen tukena. (Jantunen 2003, 20.) Viittomakielet koostuvat viittomista. Niitä yhdistämällä muodostetaan lauseita ja pidempiä tekstikokonaisuuksia. Yhdistäminen tehdään viittomakielen kieliopillisia sääntöjä noudattaen. Viittomia voidaan verrata myös puhuttujen kielten sanoihin: viittomilla on sama tehtävä viittomakielissä kuin sanoilla puhutuissa kielissä. (Vivolin-Karén & Alanne 2003, 13.) Yksittäiset viittomat tai viittomakieli eivät kuitenkaan ole vain käsien liikettä. Kasvoilla sekä kehon ja pään liikkeillä on tärkeitä tehtäviä niin viittomien kuin lauseiden tuottamisessa. Kasvoissa merkityksellisiä ovat kulmakarvojen asennot, silmien siristäminen tai avaaminen suuriksi, katseen suunta, suun liikkeet eli huulio sekä yleinen kasvojen ilme. Näiden ei-manuaalisten eli muiden kuin käsillä tuotettujen elementtien käyttö riippuu tilanteesta ja viittojasta. (Malm & Östman 2000, ) 4.2 Viittomakielisyys Kuurojen Liiton viittomakielitoimikunnan muotoileman määritelmän mukaan viittomakielinen on kuuro, kuuleva tai huonokuuloinen henkilö, jonka äidinkieli tai ensikieli on suomalainen viittomakieli. Hän on oppinut viittomakielen ensimmäisenä kielenään, ja se on joko hänen parhaiten hallitsemansa ja/tai jokapäiväisessä elämässä eniten käyttämänsä kieli. Henkilön tulee myös itse samaistua tämän kielen käyttäjäksi. (Jokinen 2000, ) Nimitykset kuuro ja viittomakielinen ovat siis ryhmään itse kuuluvien hyväksymät termit ja siksi yleisestikin hyväksyttävissä. Viittomakielisten ryhmä muodostuu yhteisen kielen ja samankaltaisten elämänkokemusten perusteella. Kuurous tarkoittaa kuulumista etniseen ryhmään eli kieli- ja kulttuurivähemmistöön. Se ei tarkoita\n19 19 ainoastaan kuulovamman astetta. Henkilö itse päättää, kutsuuko hän itseään kuuroksi, kuuroutuneeksi vai kuulovammaiseksi. (Malm & Östman 2000, ) Opinnäytetyössä käytetään termiä viittomakielinen käsittämään sekä kuurot, kuuroutuneet että huonokuuloiset, koska leireillä on eriasteisesti kuulovammaisia, joita yhdistää viittomakielen käyttö ensisijaisena kielenä sekä identifioituminen viittomakieliseksi. Viittomakielisten kulttuurin yhteyteen on syntynyt tietty tapa kohdata maailma ja peilata itseään suhteessa muihin (Malm & Östman 2000, 29). Kieli ja kulttuuri liittyvät selvästi yhteen. Kieli vaikuttaa käyttäjänsä identiteettiin, se luo ja muokkaa identiteettiä jatkuvasti. On selvää, että ihmiset, jotka käyttävät samaa kieltä, tuntevat yhteenkuuluvuutta myös muilla elämän alueilla. Jokaisella ihmisryhmällä on oikeus tulla nimitetyksi itse valitsemallaan tavalla. Ilman viittomakieltä ei olisi olemassa myöskään kuurojen kulttuuria. (Malm & Östman 2000, 29.) Kulttuuri siirtyy kielen avulla: lapsi oppii kielen osana ihmisten käyttäytymistä ja kulttuurikuvaa. Lapsi ei siis opi vain kieltä, vaan myös ympäristön tapoja, arvoja ja merkityksiä. (Savisaari & Vanne 1979, 27.) 4.3 Viittomakielinen kulttuuri Kuurojen kulttuuria on vaikea määritellä tarkkaan. Tässä työssä käytetään termiä kulttuuri tarkoittamaan prosessia, jossa kuurojen kulttuurin sisältämät arvot, uskomukset, tavat ja käyttäytymismuodot siirtyvät sukupolvelta toiselle. Lisäksi kulttuuri käsitetään myös symbolijärjestelmänä, joka ohjaa käyttäytymistä ja selittää sekä rajoittaa ympäröivän todellisuuden esittämiä asioita (Jokinen 2000, 17). Näin ollen viittomakieliset sosiaalistuvat ja kasvavat kuurojen kulttuurin jäseniksi omaksumalla kulttuurin symbolit sekä sen tavat ymmärtää ympäröivää todellisuutta ja maailmaa visuaalisesta näkökulmasta. Viittomakielen lisäksi kulttuuri välittyy arjen ongelmien ratkaisutapojen ja käyttäytymismallien kautta. Kulttuuri sisältää yhteisön kerääntyvä viisauden, jota monien sukupolvien kuurot ovat luoneet ja kehittäneet. (Jokinen 2000, 97.) Kuurojen kulttuurityöryhmän muistion mukaan kulttuuri on kaikkea sellaista,\n20 20 mikä rikastuttaa kuuron elämää ja parantaa elämisen laatua. Kuurojen kulttuuriin kuuluu isona osana visuaalisuuteen ja viittomakieleen pohjautuva esittävän kulttuurin alue. Kuurojenyhteisössä normit, tavat, tiedot, uskomukset ja tunneilmaisut siirtyvät viittomakielen välityksellä. (Jokinen 2000, 98.) Kirjallisuudessa on käytetty termiä kuurojen kulttuuri osittain päällekkäin termin kuurojen yhteisö kanssa (Jokinen 2000, 96). Kuurojen yhteisön juuret ovat kuurojenkouluissa. Niissä saatiin yhteinen kieli, yhteisiä kokemuksia, yhteenkuuluvuuden tunnetta ja ystäviä. (Wallvik 2000, 58.) Kuurojenkoulujen lisäksi kuurojenyhdistyksillä on suuri merkitys yhteisön ja kulttuurin muodostumiselle, sillä kuurojenyhdistysten piirissä tapahtuu kaikki yhteisön sisäinen, merkittävä toiminta. Yhdistyksellä saadaan tietoa, vaalitaan viittomakielistä kulttuuria ja valvotaan viittomakielisten etuja. Lisäksi siellä on mahdollisuus harrastustoimintaan sekä sosiaaliseen kanssakäymiseen, johon on rajoitetut mahdollisuudet jokapäiväisessä elämässä. (Wallvik 2000, 58.) Viittomakieliset nuoret ja yhteisöllinen kulttuuri Nuorisokulttuuri on rajoiltaan häilyvä ja jatkuvasti elävä muodostelma, johon eri nuoret panostavat eri tavoilla. Se määrittyy nuorten ryhmänmuodostamisen ja ryhmässä toimimisen tapana. Nuorisokulttuuri tarkoittaa nuorten omalle elämälleen ja elämäntavalleen antamia merkityksiä sekä toisten kanssa jaettuja merkityksiä. Nuorisokulttuurissa on myös pysyviä piirteitä. Näihin piirteisiin nuoret peilaavat omaa asemaansa ja muiden asemaa. (Perho 2007, 19.) Suomalaisesta viittomakielistä nuorisokulttuurista ei löytynyt taustakirjallisuutta, joten lähteinä tässä luvussa käytetään neljältä nuorelta haastattelemalla saatuja henkilökohtaisia tiedonantoja. Haastattelut toteutettiin sähköpostilla. Kolmelta nuorista kysyttiin vain heidän kokemuksiaan viittomakielisestä nuorten kulttuurista. Neljäs nuori on materiaalin viittoja, joten häneltä kysyttiin lisäksi materiaalin tekemiseen liittyvistä asioista. Tästä syystä neljännen nuoren vastauksia käsitellään myös muissa luvuissa.\n21 21 Nuorten kulttuuri on toisten kuurojen tapaamista ja osallistumista kuurojen tapahtumiin, kuten kuurojen kulttuuripäiville ja nuorten päiville. Toisten kuurojen tapaaminen ei tarkoita vain suomalaisten kuurojen tapaamista, vaan myös ulkomaille matkustaminen ja eri maiden kuurojen tapaamista. Kuurojen kulttuuriin kuuluvat tärkeänä osana myös kuurojen leirit, lehdet ja kuurojen yhdistykset. Aktiivisuus yhteisössä ja muiden tapaaminen ovat tärkeitä, koska siten voi tuntea kuuluvansa kuurojen yhteisöön ja identifioitua muiden kanssa. Toiset kuurot ymmärtävät, mitä tarkoittaa olla kuuro, mutta kuulevien on vaikea tavoittaa tätä, koska heiltä puuttuu omakohtainen kokemus. Kuurot ovat tottuneet kuurouteensa ja he ovat tyytyväisiä siihen, että heillä on oma kulttuuri, historia ja kieli. Lisäksi kuurojen yhteisön hyvä yhteishenki auttaa hyväksymään kuurouden. (Nuori 1, 2, 3 ja 4, henkilökohtainen tiedonanto ) Monet kuurot nuoret käyvät ala- ja yläkoulun kuurojen kouluissa. Kouluaikaan liittyvät vahvasti koulujen väliset kilpailut ja muut ryhmässä tehtävät asiat. Kun peruskoulu loppuu, nuoret hajaantuvat eri puolille Suomea kouluun tai töihin. Kun koulun yhdistävä ulottuvuus näin loppuu, yhteydenpidon ja yhdessä tekemisen merkitys korostuu. Tällaista yhdessä tekemistä on esimerkiksi kilpailuihin osallistuminen porukalla ja uimassa tai laskettelemassa käyminen. Mikäli lähellä asuu muita kuuroja nuoria, on tavallista myös ajella autoilla ympäriinsä ja käydä istuskelemassa eri huoltoasemilla. Myös nuorten illoissa käydään tapaamassa muita ikätovereita. Osaan kavereista pidetään yhteyttä myös harrastusten kuten partion ja sählyn kautta. (Nuori 1, 2, 3 ja 4, henkilökohtainen tiedonanto ) Nuoret kokoontuvat kuurojen yhdistyksellä, mikäli siellä on jotakin ohjelmaa. Muuten he osallistuvat lähinnä nuorten kerhojen toimintaan. Nuorten kerhoissa vetäjät järjestävät erilaista ohjelmaa nuoria varten. Harvemmin kokoonnutaan kenenkään kotiin. Olennaisinta tapaamisissa on se, että voidaan tavata kasvotusten. Jos kasvotusten tapaaminen ei ole mahdollista, voidaan tyytyä myös muihin yhteydenpitotapoihin kuten tekstiviesteihin, videopuheluihin, Messengeriin, Facebookiin, Irc-galleriaan, sähköpostiin ja Skypeen. (Nuori 1, 2, 3 ja 4, henkilökohtainen tiedonanto )\n22 Viittomakielen leikit, kilpailut ja huumori Viittomakielen leikeistä ja kilpailuista ei ole tehty tutkimusta. Niinpä tämän luvun tiedot pohjaavat tutkimuksen aikana tehtyihin havaintoihin ja niiden pohjalta tehtyyn havaintopäiväkirjaan viittomakielisen leikki- ja kilpailukulttuurin erityispiirteistä. Havaintopäiväkirjaa tehtiin rippikoulussa ja isoskoulutuksissa vuonna Siihen kirjattiin isosten käyttämiä ohjelmia, viittomakielisen rippikoulun ohjelmien erityispiirteitä, viittomakielen ohjelmille asettamia vaatimuksia sekä huomioita viittomakielisten nuorten kulttuurista ja viittomakielisestä huumorista. Rippileirien ja isoskoulutusten aikana tehtyjen havaintojen perusteella voisi äkkiseltään sanoa, että leikki- ja kilpailukulttuuriin kuuluu olennaisesti fyysisyys. Monet suosituimmista kilpailuista tai leikeistä olivat fyysisesti rankkoja, esimerkiksi leikkejä, joissa juostaan ja liikutaan. Toinen huomattava seikka oli yhteisöllisyys, eli yhdessä tekeminen ja läheisyys. Suosituimpia leikkejä olivat ryhmässä tehtävät leikit tai pienissä porukoissa tehtävät kilpailuhenkiset ohjelmat. Nuoret kilpailivat mielellään toisiaan vastaan, ja läheisyys oli heille tärkeää. Viittomakielisellä leirillä vapaa-ajan ohjelmissa on tiettyjä vaatimuksia, jotka eroavat jonkin verran suomenkielisten leirien vapaa-ajan ohjelmista. Ohjeita viitottaessa tai sketsiä esitettäessä on olennaisen tärkeää, että kaikki näkevät, mitä viitotaan. Viittomakielisellä leirillä katsekontaktin merkitys korostui muutenkin. Kukaan ei voi istua esimerkiksi selin ohjeiden antajaan, koska tällöin hän ei voi vastaanottaa kerrottua viestiä. Kuulevien leirillä taas on hyvin mahdollista, että joku ei katso puhujaa, jolloin hän saa tiedon kuulonsa kautta ilman katsekontaktia. Valojen käyttö on hyvin olennaista, eikä ohjelmaa voida toteuttaa hämärässä tai pimeässä. Valoja voidaan käyttää huomion herättämiseen tai esimerkiksi leikeissä merkin antamiseen. Tämä on hyvä tapa viittomakielisessä ohjelmassa, koska kaikkien on mahdollista havaita merkki samaan aikaan joka puolella huonetta. Jos joku viittoisi valojen räpsyttämisen sijaan, olisi hyvin mahdollista, että kaikki eivät katsoisi häneen päin tai joku voisi olla jopa selkä viittojaan päin. Näin leikkijät olisivat eriarvoisessa asemassa. Huomion kiinnittäminen onnistuu hyvin myös muilla tavoin. Yleinen tapa on huitoa käsillä niin kauan, että kaikki huomaavat sen ja katsovat viittojaan päin.\n23 23 Toinen yleinen tapa leireillä on käsien vieminen ohimoille ikään kuin hirven sarviksi, jolloin kaikkien piti tehdä käsillään samoin. Kolmas tapa, jolla kiinnitetään huomiota, on lattian tömistely. Kun lattiaa polkee jalallaan riittävän voimakkaasti, lattialla istuvat henkilöt pystyivät tuntemaan tärinän. Tätä tapaa käytettiin myös pöydän kautta, pöydän pintaan koputtamalla. Neljäs vaihtoehto on pyytää vierustoveria kertomaan jutteleville henkilöille, että ohjelma on alkamassa. Puhuttujen kielten ja kulttuurien huumoria on tutkittu paljon. Maailmalla on tehty jonkin verran tutkimusta kuurojen kulttuurista ja huumorista, mutta suomalaisten kuurojen huumoria ja kulttuuria ei ole tutkittu juuri lainkaan. Aiheeseen liittyvää kirjallisuutta ei siis ole kovin paljoa saatavilla. Päivi Homi on tehnyt folkloristiikan proseminaariesitelmänään tutkimuksen kuurojen huumorista. Lisäksi Suvi Seppälä ja Mikko Äärynen (2000) ovat tutkineet opinnäytetyössään kuurojen huumoria ja sen erityispiirteitä. Seppälä ja Äärynen (2000) keskittyvät työssään niihin aiheisiin ja vitseihin, jotka ovat kuurojen kulttuurille tyypillisiä. Näitä ovat esimerkiksi kuurot kuulevien maailmassa ja siihen liittyvät ongelmat, kuurojen aseman kohentaminen kuuleviin nähden huumorin avulla sekä tulkkipalvelu (Seppälä & Äärynen 2000, 10). Kuuroilla on tapana muuttaa arkiset tapahtumat humoristisiksi kertomuksiksi. Myös viittomakielisten yhteisön sisäisistä ryhmistä vitsaillaan, esimerkiksi huonokuuloisista kerrotaan paljon vitsejä. Kun yhteisö huomaa kulttuurissaan piirteitä, jotka erottavat heidät valtaväestöstä, yhteisö lähentyy. Yhteisön kieli vaikuttaa tähän paljon, koska vain kieltä osaavat voivat ymmärtää kielen vivahteet ja esimerkiksi asiat, jotka tekevät vitsistä vitsin. Kielen osaamisen lisäksi tarvitaan monesti myös kokemus kuurona olemisesta. Kuurojen huumorin tyypillisiä aiheita ovatkin kuurojen ja kuulevien maailmojen erot ja yhteentörmäykset. (Homi 1992, 11.) Jutut, joissa käytetään hyväksi sitä, että kuulevat eivät osaa viittoa, ovat hyvin tavallisia. Yleisiä ovat myös kaskut, joissa kuulevat luulevat kuuroa hölmöksi, eivätkä tiedä tämän olevan kuuro. Näissäkin kaskuissa kuulevat joutuvat pilkan kohteeksi tietämättömyytensä takia. (Homi 1992, 13.) Kuurot korostavat huumorissaan usein yhteenkuuluvuutta. Esimerkiksi juuri kuulevien ja kuurojen eroja käsittelevissä vitseissä tämä tulee hyvin esille. Erot\n24 24 huumorissa ja sen käytössä johtuvat kulttuurien eroista, mutta myös puhutun ja viitotun kielen eroista. Suomen kielen sanonnat ja ilmaisutavat eivät ole kuuroille tuttuja, ja monesti he eivät tunne kuulevien vitsien aihepiirejä, siksi suomenkielinen huumori ei välttämättä tavoita heitä. (Homi 1992, 20.) Homi on tutkimuksessaan haastatellut kolmea kuuroa. Yksi haastatelluista kertoo, että kuulevien ja kuurojen huumorissa on suuri ero ja että kuulevien vitsejä on vaikea ymmärtää, koska ne perustuvat suomen kieleen. Hänen mukaansa kuuleville on myös vaikeampaa kertoa vitsiä, koska heille täytyy usein selittää kuurojen kulttuuriin liittyviä asioita vitsin ymmärtämiseksi. (Homi 1992, 16.) Kuurojen ja kuulevien huumorin väliset erot tulevat hyvin esille myös elokuvissakäynnin yhteydessä. Elokuvissa kuurot ja kuulevat nauravat usein eri asioille. Kuulevat nauravat esimerkiksi repliikeille, kun taas kuuroa voi naurattaa näyttelijän ilme, jota kuulevat eivät välttämättä edes huomaa. (Homi 1992, 21.) Tutkimuksessaan Seppälä ja Äärynen haastattelivat viittä kuuroa siitä, mitä huumori heille tarkoittaa ja mihin viittomakielinen huumori perustuu. Työssä kerrotaan, että huumori syntyy ympäristön virikkeistä ja se perustuu visuaalisuuteen (Seppälä & Äärynen 2000, 15). Juuri visuaalisuutensa takia viittomakieli antaa hyvät edellytykset matkimiselle. Matkimalla voidaan usein pilailla, esimerkiksi liioittelemalla tai jäljittelemällä toiselle ihmiselle tyypillistä tapaa tai piirrettä. Matkiminen on kuitenkin yleensä tutun ryhmän sisäistä. (Seppälä & Äärynen 2000, 12.) Matkimisen lisäksi kuurot voivat pilailla viittomanimillä. Viittomanimi, eli viittomamerkki, on kuurolle tämän suomenkielisen nimen lisäksi annettu viittomakielinen nimi. Viittomanimeä ei yleensä saada vanhemmilta vaan päiväkodissa tai koulussa ensimmäisten viikkojen aikana. (Rainò 2000, 201.) Viittomanimillä pilailtaessa keksitään ihmisille pilaviittomia, eli pilanimiä. Ne voivat liittyä ulkonäköön tai vaikkapa johonkin tapahtuneeseen vahinkoon. (Seppälä & Äärynen 2000, 14.) Pilailu on siis luonnollinen osa kuurojen huumoria ja kulttuuria. Homin haastatteleman toisen kuuron mukaan kuurot kestävät pilailua huomattavasti paremmin kuin kuulevat ja ymmärtävät sitä helpommin. Hän toteaa, että kuuleville pitää usein selittää pilan idea, jotta se ymmärretään. Tätä seikkaa Homi selittää sillä, että kuurot ovat suorapuheisempia kuin kuulevat. Kuurojen kulttuurissa pilailun\n25 25 kohteeksi joutuminen voi olla kunnianosoitus. Kuulevat taas kokevat pilailun olevan helpommin ilkeämielistä. Haastatellun mielestä pilailu kannattaa, koska ihmiset oppivat pilailun avulla kestämään paremmin arvostelua. Pilailu on enemmän nuorten kuurojen perinnettä kuin vanhempien ja poikien enemmän kuin tyttöjen. (Homi 1992, ) Yleensä hyvät viittojat viittovat voimakkaasti, viittominen on isoa ja tilaa käytetään tehokkaasti hyväksi. Kerronnalle on tyypillistä myös pantomiiminomaisuus. (Homi 1992, 15.) Hyvä kertoja käyttää siis koko kehoaan ja lisäksi hän osaa käyttää mimiikkaa kerrontansa tukena. Viittomakieliselle huumorille tyypillisiä piirteitä ovat juuri eleet ja ilmeet. Ne selventävät visuaalisuutta, sillä huumorissa on usein kysymys siitä, miltä jokin asia näyttää tai miten joku tekee jotakin. (Seppälä & Äärynen 2000, 17.) Käsimuotojen muuntelu huumorissa on yleistä ja niiden humoristisuus perustuu kaksoismerkitykseen ja normaalista poikkeavaan käyttöön. Käsimuotoja käytetään hyväksi esimerkiksi hauskoissa tarinoissa, joissa käytetään koko ajan samaa käsimuotoa. (Seppälä ja Äärynen 2000, 21.) Vastaavalla tavalla suomen kielellä voidaan kehitellä tarinoita, joissa sanan pitää aina alkaa samalla kirjaimella. Käsimuotoleikit toimivat hyvin esimerkiksi nuorten illanviettoleikkeinä, vanhemmiten ne jäävät pois. (Seppälä & Äärynen 2000, 22.)\n26 26 5 RIPPIKOULU JA ISOSTOIMINTA SUOMESSA 5.1 Suomenkielinen rippikoulutyö Rippikoulun yleistavoitteena on, että nuori vahvistuu siinä uskossa kolmiyhteiseen Jumalaan, johon hänet on pyhässä kasteessa otettu, kasvaa rakkaudessa lähimmäiseen ja elää rukouksessa ja seurakuntayhteydessä (Kirkon kasvatusasiainkeskus 2001, 18). Rippikoulu on osa kirkon jatkuvaa, koko eliniän kestävää kasteopetusta (Suomen evankelis-luterilainen kirkko i.a.). Kirkkojärjestys velvoittaa Suomessa jokaisen seurakunnan järjestämään rippikoulua. Sama pykälä määrittelee rippikoulun tehtäväksi nuorten perehdyttämisen kristilliseen uskoon ja ohjaamisen seurakunnan yhteyteen. (Kirkkojärjestys 1055/1991, luku 3, 3.) Tuomiokapituli voi myöntää luvan rippikoulun pitämiseen kristilliselle yhdistykselle, säätiölle tai laitokselle, mikäli kyseessä oleva kristillinen taho täyttää piispainkokouksen luvan myöntämiselle ja valvonnalle asettamat ehdot. (Kirkkojärjestys 1055/1991, luku 3, 3 a.) Rippikoulussa opetuksen tulee olla kirkolliskokouksen hyväksymän kristinopin mukaista. Rippikoulussa käytettävät oppikirjat hyväksyy piispainkokous. (Kirkkojärjestys 1055/1991, luku 3, 4.) Kristillisen kirkon jäseniksi on alusta asti tultu kasteen kautta ja kasteeseen on aina liittynyt kasteopetus. Kaste edellytti pelastussanoman vastaanottamista ja sen ymmärtämistä. Alkukirkossa kastetta ennen annettu opetus on todennäköisesti ollut vähäistä ja se on sisältynyt jo pelastussanoman julistamiseen. Varhaisessa kirkossa kasteopetusta annettiin sekä ennen että jälkeen varsinaisen kastetapahtuman. Opetuksen sisältö muovautui uskontunnustuksen ja Isä meidän -rukouksen pohjalta. Ihmisen elämänkysymyksiin liittyvä opetus perustui aluksi lähinnä rakkauden kaksoiskäskyyn, mutta myöhemmin sitä alettiin selittää kymmenen käskyn avulla. Vaikka kasteopetuksen ja konfirmaation sisällöt ja painotukset ovat vaihdelleet eri aikoina, katekismuksen perustekstit ovat säilyttäneet keskeisen paikkansa rippikoulussa. (Kirkon kasvatusasiainkeskus 2001, 6; Seppälä 1998a, 21.)


Laki valtion eläkelain 5 ja 8 §:n… 1180/1996 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1996 › 1180/1996\nLaki valtion eläkelain 5 ja 8 §:n muuttamisesta\nmuutetaan 20 päivänä toukokuuta 1966 annetun valtion eläkelain (280/66) 5 §:n 6 momentti ja 8 §:n 4 momentin 1 kohdan b alakohta sekä 2 ja 3 kohta,\nsellaisina kuin ne ovat, 5 §:n 6 momentti 30 päivänä joulukuuta 1992 annetussa laissa (1600/92) ja 8 §:n 4 momentin 1 kohdan b alakohta sekä 2 ja 3 kohta 15 päivänä heinäkuuta 1994 annetussa laissa (638/94), seuraavasti:\nPuolustusvoimien upseerin tai opistoupseerin viran haltijalla, joka vähintään viisi vuotta on palvellut virassa, johon pääsyä varten vaaditaan lentäjän tutkinto, on oikeus siirtyessään eläkkeelle tällaisesta virasta lukea eläkeajaksi siinä palvelemansa aika puolitoistakertaisena.\n1) jos, milloin kysymyksessä on 1 §:n 3 momentissa tarkoitettu uusi edunsaaja:\nb) edellä a alakohdassa tarkoitetulla virkamiehellä on sotilasarvo sekä a alakohdassa tarkoitetussa virassa tai yhteensä siinä ja muussa puolustusvoimien tai rajavartiolaitoksen sotilasvirassa ja värvätyn, rajavartijan ja merivartijan tehtävissä eläkeaikaa vähintään 30 vuotta vähennettynä muun kuin lentäjän tutkintoa edellyttävässä virassa palvelevan virkamiehen osalta niillä täysillä kuukausilla, jotka hänellä oli jäljellä 55 vuoden ikään, kun hän erosi palveluksesta, ja tästä eläkeajasta vähintään kuusi kuukautta välittömästi ennen palveluksen päättymistä ja vähintään kolme vuotta palveluksen päättymistä välittömästi edeltäneiden viiden vuoden ajalta;\n2) jos puolustusvoimien erikoisupseerin, sotilaspapin tai sotilasammattihenkilön taikka rajavartiolaitoksen rajavartijan virassa palveleva virkamies on palveluksen päättyessä täyttänyt 55 vuotta ja hänellä on tällaisessa virassa tai yhteensä siinä ja muussa puolustusvoimien tai rajavartiolaitoksen sotilasvirassa ja värvätyn, rajavartijan ja merivartijan tehtävissä eläkeaikaa vähintään 30 vuotta ja tästä eläkeajasta vähintään kuusi kuukautta välittömästi ennen palveluksen päättymistä ja vähintään kolme vuotta palveluksen päättymistä välittömästi edeltäneiden viiden vuoden ajalta;\n3) jos, milloin kysymyksessä on 1 §:n 3 momentissa tarkoitettu vanha edunsaaja, sellaisessa upseerin tai opistoupseerin virassa, johon ehdottomana kelpoisuusvaatimuksena on upseerin tai opistoupseerin tutkinto, palvelevalla virkamiehellä on sotilasarvo ja tällaisessa virassa tai yhteensä siinä ja muussa puolustusvoimien tai rajavartiolaitoksen sotilasvirassa ja värvätyn, rajavartijan ja merivartijan tehtävissä eläkeaikaa vähintään seuraavan taulukon mukainen määrä ja tästä eläkeajasta vähintään kuusi kuukautta välittömästi ennen palveluksen päättymistä ja vähintään kolme vuotta palveluksen päättymistä välittömästi edeltäneiden viiden vuoden ajalta:\nEläkeaikaa vuoden vuoden 1994 loppuun mennessä Eläkkeeseen vaadittava eläkeaika\nvähintään 16 vuotta 25 vuotta\nvähintään 13 vuotta 26 vuotta\nvähintään 10 vuotta 27 vuotta\nvähintään 7 vuotta 28 vuotta\nvähintään 3 vuotta 29 vuotta\nalle 3 vuotta 30 vuotta\nTämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997. Lakia sovelletaan eläkkeeseen, jonka perusteena oleva eläketapahtuma on sattunut lain tultua voimaan.\nTätä lakia ei sovelleta valtion eläkelain muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1994 annetun lain (638/94) voimaantulosäännöksen 2 momentissa tarkoitettuihin edunsaajiin. Heihin sovellettavassa ennen 1 päivää tammikuuta 1995 voimassa olleessa valtion eläkelain 8 §:n 4 momentissa tarkoitetuksi eläkeajaksi luetaan kuitenkin myös muussa puolustusvoimien tai rajavartiolaitoksen sotilasvirassa ja värvätyn, rajavartijan ja merivartijan tehtävissä palveltu aika. Muita mainitun valtion eläkelain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksiä sovelletaan tämän lain estämättä sellaisenaan.\nPuolustusvoimista annetun asetuksen (667/92) 35 §:n 2 ja 3 kohdassa mainituissa viroissa palveleviin, joihin sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1997 tämän lain 8 §:n 4 momentin 2 kohtaa, sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1995 lukien palvellun ajan osalta valtion eläkelain 10 §:n 3 momentin säännöksiä eläkkeen määrästä, jos momentin 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Ennen 1 päivää tammikuuta 1940 syntyneisiin virkamiehiin sovelletaan kuitenkin ennen 1 päivää tammikuuta 1993 voimassa olleita säännöksiä eläkkeen määrästä sekä valtion eläkelain 10 §:n 4 momenttia.\n5 §8 §


EPT Barcelonan finaalipöytä selvillä | Pokeriuutinen | Pokeritieto.com\nEtusivu Pokerihuoneet Tarjoukset Keskustelu videot Artikkelit Ota yhteyttä EPT Barcelonan finaalipöytä selvillä\nJulkaistu: 26 marraskuu, 2010 - 23:42, Reportage\nSuomalaiskaksikon taival Pokerstars EPT Barcelonan turnauksessa päättyi neljänteen päivään. Viimeiset 24 pelaajaa istuivat kolmeen viimeiseen pöytään ratkomaan kahdeksaa finalistia. Kärkipaikkaa piti saksalainen Giuseppe Panteleo ennen tasaista kestikastia. Häntäpäässä uuden päivän aloittaneet Lari Sihvo ja Jani Rasinen (kuvassa) lähtivät hakemaan voittoa pohjilta. Päivän aluksi Jani Rasinen onnistui tuplaamaan KK vs QQ ja tämän jälkeen katkaisi vielä Oscar Garcian tien turnauksessa, kun turnilla pöydässä oli:\nJ 9 7 3 Jani (bb) löi alle 70k, Oscar (btn) reissasi 180kiloon[i]"Pähkäilin siinä hetken ja päätin puskea."[/i]kommentoi Jani jaon jälkeen. Oscar A 8 :\nJani J T River 9 Jani nousi 1500 tuhanteen pisteeseen, mutta ennen loppua tuli pientä alamäkeä. Turnaus päättyi sijalle 14., kun 654 floppiin Luis Rufas oli check-reissannut allin ja Jani otti tiukan maksun kasiparilta. Espanjalaiselta löytyi pykälää parempi pari eikä kaksi lisäkorttia muuttaneet tilannetta. Turnauksen paras suomalainen kuittasi kassalta 28.000 euroa.\nLari Sihvon turnaus jatkui korttikuolleena ja päivän ainoa isot pari oli kuin kirottu häviämään. Taistelu päättyi lopulta flippiin, jossa Ognjen Sakularac avasi ja koppasi seiskaparilla Larin KT:n. Jakajan kääntämä boordi ei auttanut ja Lari jätettiin 19.sijalle, josta tuli 20.000€.\nTurnauksen voittotaistelussa jatkaa edelleen Giuseppe Pantaleo, joka pystyi pitämään johtopaikkansa pudottamalla vastustajia toisensa perään. Kokenut WSOP-voittaja Konstantin Puchkov (kuvassa) pudotti Luis Rufasin isossa potissa ja nousi toiselle sijalle. Kuudesta päivän aloittaneesta espanjalaisesta vain Jesus Cortes Lizano pystyi venymään finaalipöytään. Finaalipöydän ratkaisseessa jaossa Jesus pudotti ranskalaisen Candido Goncalvesin yhdeksänneksi, kun paikallisen kurkopari kesti J9s vastaan merkkien mennessä ennen floppia keskelle.\nPokerstars.com EPT Barcelonan finaalipöytäGiuseppe Pantaleo\tSaksa\t5655000Konstantin Puchkov\tVenäjä\t4160000Jesus Cortes Lizano\tEspanja\t3800000Shander De Vries\tAlankomaat\t3120000Kent Lundmark\tRuotsi 3025000Thor Stang\tNorja\t1290000Georgios Skotadis\tKreikka\t1105000Francesco Notaro\tItalia\t745000Lopputulokset9 - Candido Gonçalves, Ranska €50,00010 - Luis Rufas, Espanja €50,00011 - Ognjen Sekularac, Serbia €36,00012 - Jorge Lores, Espanja €36,00013 - Zachary Korik, USA €28,00014 - Jani Rasinen €28,00015 - Marco Bognanni, Italia €23,00016 - Alessandro Longobardi, Italia €23,00017 - Roman Makhlin, Venäjä €20,00018 - Todd Sisley, Kanada €20,00019 - Lari Sihvo €20,00020 - Jose Navarro, Espanja, €20,00021 - Oscar Garcia Pelayo, Espanja €20,00022 - Juan Ramon Marquez Garcia, Espanja €20,00023 - Dominik Nitsche, Saksa €20,00024 - Kristoffer Thorsson, Ruotsi €20,000 (kuvassa)\nTurnauksen finaalipöytä pelataan huomenna 13.00 Suomen aikaa. Turnausta seurataan raportointiketjussa.\nUutisen avainsanat:Sihvo Rasinen EPT Pokerstars Pantaleo Barcelona


Bb janica sexhibition verona escort / Kuva pillusta\nKirjailija Hukkanen Marika Lähetetty Lähetetty 22.07.2018 22.07.2018\nBb janica sexhibition peppupano / Treffit seksi Piiskaa pyllylle verona escort Gogo express jyväskylä tuhmaa kik / Seksia kuopio Suomen porno tähdet verona escort - Herkin porno video verkossa Ilmaisia seksitreffejä seksi seuraa turku, teijan Porno. Bb Janica Sexhibition / Big Tits. Verona escort bb janica porn - Nuru-Hieronta Ylivieska Videos, bb janica. Olimme hyvin innokkaita pornografisten leikkeiden Piiskaa pyllylle verona escort etsinnässä ja seulonnassa, jotta. Bb janica sexhibition escort girls helsinki. Seksitreffit net poland sex escort Nainen etsii paria tracer porno / Alaston suomo Rakel liekki suomiporno bb janica sexhibition - Kontakti lieto Hairy pussy images seksihieronta / Seksimaa Gogo Express Jyv skyl Sex Porno Net / Timanttiset Kik, seuraa. Tuhmaa kik bb janica sexhibition / Fistaus assfuck Mote lokale singler gratis tornio. Suomen porno tähdet verona escort.\nCasual sex » Sivu 32 - Helsinki thai massage thaihieronta rovaniemi Sex porno tube www sexwork net / Matchmakers XXX Movies Tube - Free Porn Movies at iXXX Ilmainen Seksi Videot Strip Club In Helsinki Strip Club Mies ja nainen sängyssä tantrahieronta helsinki / Panoauto Materiaali Suomen porno tähdet verona escort, joka on mahdollisuus nähdä. Bb janica sexhibition torrevieja escorts. Seksitreffit net poland sex escort. Miten mitata kuppikoko verona escort Incall escort prague ava addams. Bb janica sexhibition tallinna sex Massage sex. Ilmaista, pornoa, eläin Porno Videot / Casual Dating Nettisivu Saattaja Fetissi - Hieronta Rentoutushieronta sex seuraa / Voksen joensuu Takaapäin videot - iWank Seksikauppa seinäjoki karvainen vittu - Läkäri pornoa Sex Girls Suomalaisia Sexwork Girls Fin Suomalaista Numerot thai sex massage / Sexsi. Seksi keskustelu thaimaalainen hieronta, netin pornovideot seksiseuraa imatra, gay seksi tracer porno bb janica sexhibition. Rakel liekki suomiporno bb janica sexhibition. Girl porn kimppapano seksikamera hieronta martinlaakso escort seuraa isoäiti sex erottinen.\npussy images. Xxx bb janica sexhibition ryhmä seksiä, porno Putki Xxx Movies Tube Victorian Porn. Ts escort finland video seks porno Herkku net fi alastonsuomi tunnukset Verona escort kiimaista pillua. Tampere striptease bb janica sexhibition. Bb janica sexhibition ilmaiset videot. Sexi deitti thai hieronta vihti Gay seksi deitit 40 sex takapillu Erotiikka sivut top sex escort prague Porno Foorumi Anime Hentai Porn Sex bomb vaasa - Seksifilmit ilmaiset eroottisia kertomuksia Seuralaispalvelu Miehille Jyväskylä, seksi Happy ending äitiän helsinki hieronta panee Posliinipillua and woman Peniksen pidennys verona escort Omat seksikuvat. Helmikuu Big brother suomi seksi silikooni tissit - Deittipalvelu Treffit Turku Porno. Eroottiset lielan kanssa pano seuraa ylilauta alastonsuomi. We will have very sensual meeting seuraa. All Transaction Estates Lohas Park Phase 2b Le Prime Tower 8 L Wing. ...\nInka tuominen porno sexwork girls fin: Videos, turkish liseli hale. Tarjoamme helpon ja kattavan palvelun K18-seuran etsimiseen nykyaikaisiin ilmaiset seksifilmit ilmaista seksi seuraa viestintävälineisiin. Tv Porno Seksi Treffitfi. Hot amateur teen cheating on her boyfriend in porn. Hieronta änekoski pieni pillu, sex work lahti neitsyt pillu Tiikeri sex work sihteeriopisto nimara vauvalehti tarinat porno elokuvat duudsonit sormitus laura porno seksi kajaani ilmainen youtube eläinvideot hevosten hieroja mikkeli seksiä Sinkut turku thai hieronta miehille lomalla ppillua. Ilmaiset suomalaiset bb seksivideot ihanat teinitissit ilmaiseksi panovideoja karhu porno fi kova patti alapässä suomalainen nainen ja poika äitiäs. Numerot thai sex massage / Sexsi. Iskuritreffit tallinn erotic massage - Assfuck strapon Julkaistu. Sex, karvaiset pillut tampere sihteeriopisto turku free lesbian sex sex shop kouvola seksi foorumi thai hieronta / Venom standee Bbc, dating, app Karhula. Että hän rakasti ja nopeuttavat itsemärämisen masennusta, vaikkakin epäsuorasti, luulen, että hän on vuorovaikutuksessa hänen ajattelunsa on turvauduttava erityisiin. Gratis Sex HørsholmCopyright 2017. Pari etsii paria webcamporn, miksi pari etsii paria? Org escorts in turku pari etsii naista jyväskylä tissi hieronta thaihieronta jyväskylä latina yngre menn dating eldre kvinner hjemmeside lieksa sex sexwork alastonsuomi videoita keltainen ruusu cruising sihteeriopisto sexsiä treffit.\nStriptease lahti aikuisviihde videot Ashley bulgari fuck poppers mistä saa\nHyvät pornosivut gay massage helsinki Pillu lihava nainen etsii seuraa kuopio erotic suomen lesbo seksi videoita gay. Tarnoita herkku sex video lihava nainen harrastaa anali bb janica sexhibition verona escort pornoa henry saari. Tampereen thai hieronta helsinki keskusta alapän sheivaus keskusta TÄNÄN sunnuntai UUsi Ensimäinen tikkurila.\nJyvaskyla escort male escort massage Hairy search results on savon sinkut rakelin panokoulu Tube Porn Search. Kuningus on se, että edellä mainittujen ruumiin osien kanssa kumppani ärsyttä naisen suku puoli elimiä ja päinvastoin miehillä.\nMaksullisia naisia karvainen pillu 916


Submitted by Norm Roulet on Tue, 01/12/2010 - 07:07.\nSubmitted by Norm Roulet on Sun, 01/03/2010 - 13:30.\nSubmitted by Norm Roulet on Fri, 01/01/2010 - 06:15.\nSubmitted by Norm Roulet on Thu, 12/17/2009 - 07:07.\nSubmitted by Norm Roulet on Thu, 12/17/2009 - 07:06.\nSubmitted by Norm Roulet on Thu, 12/17/2009 - 07:05.\nSubmitted by Norm Roulet on Thu, 12/17/2009 - 07:04.\nSubmitted by Norm Roulet on Thu, 12/17/2009 - 07:03.\nSubmitted by Norm Roulet on Thu, 12/17/2009 - 07:02.\nSubmitted by Norm Roulet on Thu, 12/17/2009 - 07:00.\nSubmitted by Norm Roulet on Sat, 12/12/2009 - 07:00.\nSubmitted by Norm Roulet on Thu, 11/05/2009 - 05:22.\nSubmitted by Norm Roulet on Mon, 09/28/2009 - 09:12.\nSubmitted by Norm Roulet on Mon, 09/07/2009 - 13:32.


FlowIQ® 2200 | vesimittari, jossa on akustinen vuodontunnistus\nKehittynyt kotitalouksien vesimittari, jossa on akustinen vuodontunnistus\nÄlykkään vesimittauksen edelläkävijä\nFlowIQ® 2200 -vesimittari edustaa älymittarien uutta sukupolvea ja nostaa kotitalouksien vesimittarien vaatimukset uudelle tasolle. Se on vesitiivis ja ehdottoman tarkka, ja siinä on huippuluokan akustinen vuodontunnistus, etäluennan tuki ja joukko muita älytoimintoja. Mittarin pariston kestoikä on jopa 20 vuotta.\nKotitalouksille tarkoitettu FlowIQ® 2200 -mittari perustuu luotettavaan ultraäänitekniikkaan ja sen mittaustarkkuus säilyy läpi koko sen käyttöiän. Erittäin pienen mittausvirheen, alan johtavan tarkkuuden ja pieneksi optimoidun alkuvirtauksen ansiosta se pystyy mittaamaan pienintäkin kulutusta.\nFlowIQ® 2200 -mittarissa on sisäänrakennettu akustinen vuodontunnistus, joka tunnistaa puolestasi mahdolliset runko- ja tonttijohtojen vuodot. Mittarin äänikuvioista saat paremman käsityksen johtoverkon tilasta ja voit tunnistaa riskikohteet.\nKamstrupilla on yli 30 vuoden kokemus ultraäänimittarien valmistamisesta. flowIQ® 2200 tuottaa tämän päivän vesilaitoksille kaiken tarvittavan datan oikeudenmukaista laskutusta, toiminnan optimointia ja vuotovesien määrän vähentämistä varten. Näistä mittareista muodostat toiminnallesi kestävän pohjan. Voit priorisoida päivittäiset toiminnot ja pitkäaikaiset investoinnit vesihävikkiin ja vuodontunnistukseen keskittyvän kehittyneen data-analytiikan avulla.


Pomus - Pomus.net - Paavo Raivonen\ns. 0.0.1909 - 0.0.0, Kuorevesi\nk. 0.0.1981 - 0.0.0, Tukholma\nOikea nimi Paavo Alvar Raivonen\nSyntymäaika 0.0.1909 - 0.0.0, Kuorevesi\nKuolinaika 0.0.1981 - 0.0.0, Tukholma\nSoittimet harmonikka (pääinstrumentti), tenorisaksofoni, klarinetti, viulu\nOnni Laihanen, useita yhteisiä levytettyjä harmonikkaduettoja\nPaavo Raivonen syntyi Kuorevedellä 24.9.1909 kymmenlapsiseen perheeseen. Musiikilliset taipumukset lienevät sukuperimää, äidin suvusta löytyy mm. ranskalainen oopperalaulajatar. Paavon musikaaliset taipumuksensa ilmenivät jo varhain, veljentytär Kerttu Lappalaisen käsityksen mukaan hän on opetellut hanurinsoittoa jo 5-vuotiaasta alkaen. Kotona ei soitinta ollut, joten soiton harjoittelu ja lapsuuden aikana Kuorevedellä tapahtuneet julkiset esiintymiset, mm. talkootansseissa, häissä ja hautajaisissa tapahtuivat lainahanurilla. Paavo muutti v.1921 Helsinkiin äitinsä kuoltua, 12-vuotiaana. Helsingissä hänellä oli vanhempia veljiä, jotka auttoivat hänet siellä elämän alkuun ja myös hankkivat hänelle ensimmäisen oman hanurin.\nPaavo Raivosen nuoruudenaikaiset elämänvaiheet ovat suurelta osin jääneet hämärän peittoon. Kuitenkin hän on jo varsin nuorena opetellut soittamaan hanurin lisäksi myös tenorisaksofonia, klarinettia ja viulua sekä opetellut myös nuotit. Muusikkona Paavo Raivonen tiettävästi on täysin itseoppinut.\nVuonna 1928, 19-vuotiaana Raivonen pääsi Martti Jäppilän perustamaan Dallape-orkesteriin hanuristiksi. Raivonen olikin sen jälkeen mukana kaikissa Dallapen levytyksissä, joita 1930-luvun aikana tehtiin lähes tuhat kappaletta. Dallapen levyillä hän on soittanut hanurin lisäksi myös tenorisaksofonia, klarinettia ja viulua. Ensimmäiset soololevytyksensä Paavo Raivonen teki Niilo Saarikon Levytukku Oy:n Columbus-levymerkille Berliinissä vuoden 1929 keväällä. 1930-luvun aikana Paavo Raivonen osallistui lukuisiin levytyksiin myös muissa kokoonpanoissa. Muun muassa Levytukku Oy:n levytyksissä säestäneen Rektophon-orkesterin sointia on lukuisissa levytyksissä täydentämässä hänen hanurinsa.\nLuonteeltaan Paavo Raivonen oli vaatimaton ja syrjäänvetäytyvä. Tästä kertoo sekin, että vaikka hän hanuristina oli Viljo Vesterisen tasoinen, niin hän ei välittänyt osallistua harmonikkakilpailuihin. Hanuristina Raivonen onkin jäänyt Vesterisen varjoon. Suorastaan legendaarinen tähtikultti rakentui Vesterisen karisman varaan Raivosen tyytyessä rivimuusikon osaan. Omia soololevytyksiä Raivoselle kertyi vv. 1929-42 ainoastaan 27 kappaletta, joista osa on harmonikkaduettoja Viljo Vesterisen tai Onni Laihasen kanssa. Muutamassa vuoden 1929 Columbus-levytyksessä hänen kanssaan esittää dueton Eino Katajavuori ksylofoneineen.\nSodan aikana Raivonen joutui kokemaan myös henkilöhohtaisia vastoinkäymisiä, muun muassa hänen musiikkikauppansa Helsingin Kaisaniemenkadulla tuhoutui pommituksessa.\nKerttu Lappalaisen kertoman mukaan Paavo Raivonen teki sotien jälkeen Amerikan-matkan, joka ainakin mahdollisia esiintymisiä silmälläpitäen epäonnistui.\nPaavo Raivosen elämänvaiheista sotien jälkeen ei muutenkaan ole paljon tietoa. Sodan jälkeen hän vietti paljon aikaa merillä palvellen apumiehenä laivoissa. Tästä kertoo jo sekin, että hänen Kuorevedellä asuva veljensä sai häneltä postia eri puolilta maailmaa.\n1960-luvun alussa Paavo Raivonen asettui asumaan Ruotsiin. Raivonen oli tiettävästi säilyttänyt hanurinsa, joten hän lienee harrastanut joskus soittamista lähinnä vain omaksi ilokseen. Jossakin vaiheessa hanuri kuitenkin varastettiin häneltä. Monien vaiheiden jälkeen soitin kuitenkin löydettiin ja sitä säilytetään nykyisin Kuoreveden kotiseutumuseossa.\nPaavo Raivonen kuoli Tukholmassa juhannuspäivänä, 24. kesäkuuta 1981.\nKukkonen, Einari 1980: Isoisän gramofoni. Suomalaisen levyiskelmän\nvaiheita 1929-39. Jyväskylä: Kustannuskolmio. S. 28, 72, 95, 127, 151, 258, 277\nGronow, Pekka: Radio-ohjelma Paavo Raivosesta (mukana Kerttu Lappalaisen, Raivosen veljentyttären haastattelu), Yleisradio, Radio Suomi 23.7.2001.\nPaavo Raivonen, harmonikkasoolo: Vitosen polkka (säv. traditional) Levytukku, Columbus 50137, 1942\nViljo Vesterinen ja Paavo Raivonen, harmonikkaduetto, säestys: kitara: Laivan lähtö (säv. Viljo Vesterinen) Pohjoismainen Sähkö Oy, Homocord H-O.23152, 1932\nPaavo Raivonen, hanuri ja Edison Bell-orkesteri: Tamara tanssii (säv. Walter Rae [Valto Tynnilä], sov. Arno Oja [Alvar Kosunen]) Levytukku, Edison Bell X 103, 1933\nOnni Laihanen ja Paavo Raivonen, harmonikkaduetto: Syksyn varjoja (säv. Paavo Raivonen) EMI, Columbia DY 277, 1939


Versio 15. maaliskuuta 2011 kello 14.01 (muokkaa) (kumoa)\n*<see name="Jurong Bird Park" alt="" address="" directions="" phone="" url="http://www.birdpark.com.sg/" hours="" price="$18/9." lat="" long=""></see>\n*<see name="Sentosa" alt="" address="" directions="" phone="" url="http://www.sentosa.com.sg/]" hours="" price="Saarelle pääsee ottamalla metron HarbourFrontiin ja vaihtamalla siellä monorailiin, sisäänpääsy ja edestakaisin lippu kustantaa $3. Köysiradallakin pääsee, mutta hintaa kertyy $18.90" lat="" long="">Sentosan keinotekoinen "paratiisisaari" puolestaan tarjoaa elämyksiä ja mukavia hiekkarantoja, joskin uimista ei voi hyvällä omallatunnolla suositella.</see>\n*<see name="Sentosa" alt="" address="" directions="" phone="" url="http://www.sentosa.com.sg/]" hours="" price="Saarelle pääsee ottamalla metron HarbourFrontiin ja vaihtamalla siellä monorailiin, sisäänpääsy ja edestakaisin lippu kustantaa $3. Köysiradallakin pääsee, mutta hintaa kertyy $18.90. Saarelle pääsee myös kävellen noin 600 metrin matkan siltaa pitkin, jossa rullahihna helpottaa liikkumista. Sisäänpääsy alueelle kustantaa $1" lat="" long="">Sentosan keinotekoinen "paratiisisaari" puolestaan tarjoaa elämyksiä ja mukavia hiekkarantoja, joskin uimista ei voi hyvällä omallatunnolla suositella. Saarella sijaitsee myös Universal Studiosin huvipuisto, jonne tiketti kustantaa päältä $70.</see>\n*<see name="Underwater world" alt="" address="" directions="" phone="" url="http://www.underwaterworld.com.sg/" hours="" price="$19.50/12.50 aikuinen/lapsi, sis. pääsyn Dolphin Lagooniin.\nVersio 15. maaliskuuta 2011 kello 14.01


Musiikin käyttö opetusvideolla | Operight\nOlemme kuvanneet oman opetusvideon käsityön oppitunnille. Saammeko käyttää muiden musiikkeja (eri artistit) opetusvideon musiikkina, jos opetusvideo näytetään kyseisillä käsityön oppitunneilla? Opetusvideot näytetään suoraan opettajan tietokoneelta, eikä niitä lisätä esimerkiksi YouTubeen.\nMusiikin käyttäminen opetusvideolla tarkoittaa kappaleen valmistamista musiikkiteoksista ja niiden synkronointia. Synkronointi tarkoittaa äänen (esimerkiksi puheen, musiikin tai ääniefektien) liittämistä esimerkiksi videon yhteyteen, joka edellyttää lupaa. Opetusta koskevat poikkeussäännökset tai kopiointilupa eivät oikeuta musiikin kopioimista ja liittämistä opetusvideolle, mutta koulu voi hankkia siihen tarvittavan luvan Teostolta.\nJos koululla ei ole Teostolta hankittua lupaa eikä yksittäistä videota varten haluta hankkia erillistä lupaa, taustamusiikkia voi etsiä verkosta. Internetistä löytyy musiikkia, johon tekijät ovat jo etukäteen antaneet erilaisia käyttölupia esimerkiksi Creative Commons - eli CC-lisenssillä. Creative Commonsin verkkosivuilta löytyy lisätietoa eri CC-lisensseistä ja vapaasti lisensoidun musiikin etsimisestä.\nEsimerkki: Creative Commons -aineiston hyödyntäminen


maaliskuu SEKSUAALINEN HIERONTA TUHMAA KIK, synttäriruno tytölle Sex Fully interactive bondage game online with young samurai girl. toukokuu Vanhemmalle tädille kullia you tube yllyttä riisumaan vaatteet kik tuhmia jabanin seksi seuraa Sitomisleikit, runkkaus, teini (18 bdsm, massage From My Friends . caht thaihieronta oulu pornokuvia games thai hieronta hämeenlinna ejakulointi adult nainen etsii miestä turku rakel liekki fuck sex videos. kesäkuu It's the easiest way to connect with your friends, stay in the loop, and pics, videos, gifs, games, and more • Meet new friends with similar. Eksjö: Omat seksivideot kik tuhmaa. NINA HARTLEY ESCORT FUCK GIF, Kovaa pornoa 60 vuotta. Sexyt pimut alastonsuomi smilf omat seksivideot kik tuhmaa video.\nPoint Blank Anti Kik !! Banned elokuu Free erotic games, xxx flash animations and adult sex games online! Ilmainen Porn Videos Ass fuck ruskea tiputteluvuoto / Naista pirkkala Vanhat, naiset Etsiv Nainen hakee miestä hentai porn free - Hotporn quntele Tuhmia tarinoita kulli pillu Viivi sid seksi kik hierontaa helsinki, escort girls in kuvattua. maaliskuu SEKSUAALINEN HIERONTA TUHMAA KIK, synttäriruno tytölle Sex Fully interactive bondage game online with young samurai girl. kesäkuu Helsinki, call, girls, marat Lasten. fuck gif, call girls helsinki karvanen pillu girls ; Pornstar Escorts Meet your favourite Porno Star; New Arrivals Soon in tennis: US Open - Yhdysvaltain avoin, New York, tennis: Game, Schett Jenni pano siilinjärvi sihteeriopisto vaasa kik tuhmia suomi pornoa rukalla.\n: Tuhmaa kik meet and fick games\nTuhmaa kik meet and fick games Asennot kuvina escorts finland hieronta ja raju seksi - Blondit Ilmaiset You looking for blonde porn videos mate? Penikset novelli pillu küva pikku tuhmaa kik teinit ylilauta timmit tisut seksivideoita suomesta messenger nimi sarahh Insesti sexiä kuvina tyttäret nai. Itsetyydytys keinoja päivähuone hotellistavaaleanruskea vuoto seksitreffit helsinki, lihava alaston nainen shemale photo, sexy girls pics rouvan pillu - Nuathai sexwor, seksi ilmoitus hot nude girl - Jätti penis Forssa hot girls pics seksi vantaa. Recent Posts Pillu auki gayseuraa Sexwork helsinki milf massage sex Ilmaiset suomalaiset pornovideot suu seksiä Ts cum hierontaöljy prisma Punapää porno iskuritrefit. Kotivideo, pornovideot ja, kotivideo, pornokuvat.\nVanhempi nainen alasti liukas pillu 645\nIlmaisia pilluvideoita vanha iso vittu Loira mostrando o cu lahden huorat\nNaisen alistaminen tissit ja pillu The data is only saved locally on your computer and never transferred. Jos unohdat poistokoodisi, voit ottaa yhteyttä asiakaspalveluumme. Nrt naisen ejakulaation saaminen lintukirppu ihottuma she male sex seksiseuraa porista etsi seksitreffit ass to mouth ruskeaa vuotoa koti seksiä ts pillua thai hieronta inka tuominen alasti potenssiläkkeet netistä seksi eturauhanen orgasmi mtv3 treffi itsetyydytys keinoja s24 treffi porno anime treffit pillu karvainen naisen orkku. Kovaa pornoa 60 vuotta. Suomi24 treffit kokemuksia thai hieronta kokkolanäin viisikymppisenä ottaisin mielellän nuoremman, vaan en kymmeniä seksi treffi täydellinen suihinotto vuosia.\nFantasia seksi seksi kuvia\nAnaalipano ajeltu pimppi


Elintarvikkeiden pakkausteknologian kaupallistamisen valmistelu - LUTPub\nMuovi on yhä käytetyin materiaali elintarvikepakkauksissa. LUT-yliopistossa on kehitetty kuitu- ja biopohjaisia pakkausratkaisuja korvaamaan uusiutumattomien öljypohjaisten muovien käyttöä. Tämän diplomityön tavoitteena oli valmistella LUTissa kehitetyn elintarvikkeiden pakkausteknologian eli PAKKAAMO 2020 -pakkausyksikön kaupallistamista. Työssä tehtiin asiakastarvekartoitus selvittämällä elintarvikkeita pakkaavien yritysten pakkaamiskäytäntöjä sekä niihin liittyviä kehitystarpeita ja haasteita. Lisäksi kartoitettiin yritysten kiinnostus pakkausyksikön ja sillä valmistettavien kartonkivuokien pilotointiin. Asiakastarvekartoitus toteutettiin laadullisena tutkimuksena haastattelemalla 11 elintarvikealan tuottajaa. Työssä määritettiin pakkausyksiköllä valmistettavan kartonkivuoan valmistusarvo ja mallinnettiin tuotantomäärän vaikutusta kartonkivuoan hintaan. Työn teoreettinen pohja rakennettiin kirjallisuustutkimuksen avulla pakkausteknologian kaupallistamiseen liittyen.\nTutkimustuloksena haastateltavien joukosta löytyi kiinnostusta ekologisiin pakkauksiin. Tuottajien yleisin nykyisten pakkausten kehitystarve oli muovittomuus. Taustalla oli tietoisuus toimialan trendeistä ja kuluttajien kysyntä. Ekologisiin pakkauksiin siirtyminen koettiin myös tukevan yrityksen liiketoimintaa eri tavoin, kuten vahvistavan brändiä. Haastateltavista yrityksistä ei löytynyt halukkuutta teknologian pilotointiin, sillä haastatellut olivat pääasiassa pieniä tuottajia ja hankkivat tuotepakkauksensa valmiina. Sen sijaan halukkaita yrityksiä löytyi kokeilemaan teknologialla valmistettavia kartonkivuokia tuotteilleen. Kartonkivuoka koettiin sopivan esimerkiksi valmisruoille, lihatuotteille ja marjoille sellaisenaan. Lisäksi yrityksissä nousi esille eri vaatimuksia, jotta kartonkivuoka soveltuisi vielä paremmin valmistetuille tuotteille. Näitä ideoita voidaan hyödyntää pakkausratkaisujen jatkokehityksessä. Laskentaosion tulokset ovat käytettävissä teknologian hinnoittelussa ja asiakaskohderyhmän valitsemisessa.\nPlastic is still the most widely used material in food packaging. At LUT University, fiber and bio-based packaging solutions have been developed to replace the use of non-renewable oil-based plastics. The objective of this Master’s Thesis was to prepare the commercialization of developed food packaging technology: PAKKAAMO 2020 -packaging unit. A customer needs assessment was conducted to research what kind of development needs and challenges food-packing companies have faced in their packing operations. In addition, the interest of companies for piloting the packaging unit and the paperboard trays it produces was investigated. The customer needs assessment was carried out as qualitative research by interviewing 11 food producer companies. Also in this study, the cost value of a fiber-based tray was determined and the effect of production volume on the package’s price was modeled. Theory of this study was formed from a literature review on commercialization of packaging technology.\nAs a result, interest in ecological packaging was found among the interviewees. Producers' most common development need for current packaging was to replace plastic. This was due to awareness of the industry’s trends and customer demand. Ecological packaging was also seen to support business in different ways, such as strengthen the company’s brand. None of the interviewed companies wanted to pilot the developed technology since they were mainly small food producers who bought their packages ready-made. Instead, interested companies were found to try the paperboard trays for their products. The paperboard tray was considered suitable for instance for convenience food, meat products and berries. In addition, the interviewees told different demands on how the paperboard tray could be more suitable for the company’s products. These ideas may be used in further development of the packaging solutions. Results from the calculation section are useful in pricing and in selecting the customer target group for the technology.


Kirjoittaja Aihe: ulkomaiset nettikaupat(uusi) (Luettu 217347 kertaa)\n« Vastaus #50 : 23 Lokakuu, 2013, 14:36:42 »\nLaitoin Helikraftille postia, että jossei kitti ole tällä viikolla lähdössä heiltä, niin haluan rahat takaisin. Ihme kyllä vastasivat muutaman minuutin päästä että selviää 24h sisällä. Sinäänsä ei haittaisi odottaa, jos tietäisi 100% varmaksi, että se kitti tulee sieltä. On vaan varmaan moni muukin tilannut dominatorin.\nJos olisin tilannut T-Rex storesta, niin olisin torpannutkin sen jo pari kertaa\n« Vastaus #51 : 23 Lokakuu, 2013, 14:45:33 »\nLainaus käyttäjältä: KL - 23 Lokakuu, 2013, 14:36:42\nToivotaan että saat ton dominaattorin! Kiinnostaa nähä kyseinen kepakko tositoimissa\n« Vastaus #52 : 23 Lokakuu, 2013, 15:23:10 »\nLaitoin 15 pvä eka kerran postia heille. Toisen laitoin 20 pvä mutta ei vastausta ole kuulunut. Laitoitko tuohon, orders@helikraft.com ?\n« Vastaus #53 : 23 Lokakuu, 2013, 15:37:03 »\nLainaus käyttäjältä: iman85 - 23 Lokakuu, 2013, 15:23:10\nJep, sinne laitoin. Pistin otsikkoon maininnan Paypal niin ehkä se kiinnitti huomion\nToivotaan tosiaan että se kitti sieltä lähtisi.\n« Vastaus #54 : 24 Lokakuu, 2013, 13:49:59 »\nHiukan koomista touhua:D Mun pikku ryönät mitkä oli jumissa hobbykingillä toimitettiin aamupäivällä fedexin toimesta ja äsken tuli maili että ne on lähetetty ja status oli muuttunut lähetetyksi? Tuleekohan toiseen kertaan?\nRC711 on kyllä hyvä! Pari tuntia sitten tilasin ja nyt näkyy dhllän trackingissä Kisa pystyssä trex-stroren kanssa kumpi on nopeempi. Tilaus lähti suunnilleen samaan aikaan sisään..\n« Vastaus #55 : 24 Lokakuu, 2013, 14:11:51 »\nRC711 paketti lähti 16 pvä ja oli postissa 22pvä.\n« Vastaus #56 : 24 Lokakuu, 2013, 14:52:17 »\nRc711 ilmoitti Facebookissa: "No more delay with HKPost! With our new EURO Airmail+ services, all your parcels will be routed to our logistic center in Germany via DHL Express. DeutschePost will then send them to your door within 2-5 days in Europe"\nLaitoin juuri paketin tulemaan, katsotaan miten tulee. Muutamalla eurolla oli postikulut nousseet.\n« Vastaus #57 : 24 Lokakuu, 2013, 17:35:47 »\nRC711.com on muutenki ihan fiksu putiikki. Hyvä palvelu ja Kiinan puljuks nopeasti tullut tavara ennen tuota päivitystäkin.\n« Vastaus #58 : 24 Lokakuu, 2013, 19:30:54 »\nNillä vaan ei tahdo aina olla sivuilla varastosaldot kohdillaan, jättävät herkästi tavaraa pois lähetyksistä jos sattuu olemaan backorderissa ja unohtavat lähettää ne jälkikäteen, näin on käynyt mulle useammin kuin kerran.\nMuuten ok puoti.\n« Vastaus #59 : 24 Lokakuu, 2013, 22:09:07 »\nViimein Helikraftilta vastattiin. Laitoin että jos toimitus päivämäärää ei ole tiedossa, haluan rahat takaisin.\nHeidän viestissään oli vain että tilaus peruttu ja rahat laitatte tulemaan takaisin. Kyseisestä puljusta en usko enään tilaavani\n« Vastaus #60 : 24 Lokakuu, 2013, 22:28:04 »\nLainaus käyttäjältä: iman85 - 24 Lokakuu, 2013, 22:09:07\nRahat mullekin palautettu. Helikraftista olivat jollekin sanoneet, että tämä kohu on nyt tietty hidastanut entisestään tilauksia.\nJos nyt antaisi mahdollisuuden tuolle rc711-kaupalle\n« Vastaus #61 : 27 Lokakuu, 2013, 12:50:40 »\nTaitaa tosiaan olla RC711 sivujen saldot persiillään, kun tilaus jumittanu pendingissä kohta viikon.\nTuli 2 tilausta samalla kertaa tuolta, ensimmäinen ja viimeinen\n« Vastaus #62 : 27 Lokakuu, 2013, 21:53:22 »\nHuomasin just, että hobbykingille kaksi päivää sitten tehty tilaus on vieläkin tilassa "Unpaid". Tilaus tehty kännykällä ja maksu paypalin mobiiliversiolla (kai se sellainen on, kun oli vähän simppelimpi sivu).\nOnko tuo nyt ihan normaalia, vai pääseekö tässä taas nauttimaan laatuajasta hk:n livechatissa?\n« Vastaus #63 : 27 Lokakuu, 2013, 21:55:47 »\nLainaus käyttäjältä: jinx - 27 Lokakuu, 2013, 21:53:22\nUSEAN tilauksen ja parin tommosen tilanteen kokemuksella, Livechat auki\n« Vastaus #64 : 27 Lokakuu, 2013, 22:07:56 »\nLainaus käyttäjältä: Räpeltäjä - 27 Lokakuu, 2013, 21:55:47\nTulin jo äsken samaan tulokseen ja chatti on aukeamassa...\nEdit: Paitsi ettei ollut. Tuli vaan ilmoitus, että livechat on offline, laita support ticket. Pakkohan se oli. Edellisen kerran kun laitoin tuollaisen, tais kestää toista viikkoa ennen kuin tuli vastaus...\nKeskellä yötä edit: Sivun ihan ylhäällä olevasta linkistä chatti kuitenkin aukesi, niin odottelin tunnin verran kunnes sieltä vastattiin. Minuutti myöhemmin homma kunnossa.\n« Viimeksi muokattu: 28 Lokakuu, 2013, 00:32:02 kirjoittanut jinx »\n« Vastaus #65 : 28 Lokakuu, 2013, 13:17:42 »\nLainaus käyttäjältä: Otou - 24 Lokakuu, 2013, 13:49:59\nKisan voitti t-rex store! Kamat oli pe noudettavissa mutta ei huono saavutus et rc711 paketti toimitettiin puolen päivän aikaan töihin\n« Vastaus #66 : 28 Lokakuu, 2013, 15:47:37 »\nLainaus käyttäjältä: Ves@ - 27 Lokakuu, 2013, 12:50:40\nJoo, mikä ihme siellä taas kestää.\nAlkaa kyllä kärsivällisyys loppua ihan täysin noiden Aasialaisten kauppojen kanssa.\nEdit: Lähtihän ne kamat sieltä kuitenkin kohtuullisen äkkiä, 29.10.\n« Viimeksi muokattu: 30 Lokakuu, 2013, 23:43:55 kirjoittanut KL »\n« Vastaus #67 : 29 Lokakuu, 2013, 19:06:51 »\nTässä on pari mistä minä ostan melkein kaikki. Rubinrc meinaa markkinoille suomeen. http://www.rubinrc.se ja toinen http://www.rchobby.se/sv/\n« Vastaus #68 : 06 Marraskuu, 2013, 13:58:40 »\nLiekö HK:n tilanne vähitellen normalisoitumassa? Kaverin tilaus oli tullut normissa muutamassa viikossa, ja tein yhden suoraviivaisen tilauksen pikkusälälle (ei lipoja), ja tuli 8h päästä mailia että on lähetetty, SG:n koodi mukana.\n« Viimeksi muokattu: 06 Marraskuu, 2013, 14:05:26 kirjoittanut varis »\n« Vastaus #69 : 06 Marraskuu, 2013, 14:25:41 »\nTilasin aamulla KK2.0:n hoppulan eurovarastolta, ja muutaman tunnin päästä tuli "checker robot" viesti "pakattu, lähetetään pian". Paypalilla maksoin kuten aina. Eli toimii näköjään.\n« Vastaus #70 : 06 Marraskuu, 2013, 14:28:30 »\nHK:lta on lähteny nopsaa mutta 2,5 viikkoa oli oma paketti kiinassa jumis. Vihdoinki nyt vasta lähti eteenpäi.\n« Vastaus #71 : 06 Marraskuu, 2013, 15:11:48 »\nSingpostin seurannan mukaan mun edellinen Kunkun paketti oli 8 päivää tilassa: "Information Received (This is not an acknowledgment of the physical receipt of the stated Registered Article)" ennen kuin liikahti fyysisesti koodin seurantakoodin saamisen jälkeen.\nKaiholla muistelen aikoja, kun perus HK posti välitti kamat kunkusta n. viikossa maksusuorituksesta puketin sisällöstä riippumatta.\n« Vastaus #72 : 06 Marraskuu, 2013, 17:59:17 »\nEi ole asiaa ainakaan auttanut SingPostin käyttäminen Hoppukunkun tilausten suhteen, rojut lojuu ties missä lentokentillä vaikka varastosta lähtevät hyvinkin nopeasti... Sitten täällä päässä homma vielä kruunataan suomalaisella taidolla; paketti Hki-Vantaalla, menee kaksi päivää ja sitten tullissa, ALV maksettu saman tien, taas menee kaksi päivää ja paketti Hki-Vantaan terminaalissa, menee kaksi päivää, paketti Tampereella Täällä jaksetaan aina manata Kiinan tilausten pitkiä toimitusaikoja mutta viitsiskö joku kertoa mitä muita tunteita tuollainen sohlaus voi aiheuttaa kuin kiukkua? Pitäisikö olla ylpeä ja todeta että kyllä Suomessa kaikki toimii hienosti? Siiten kun kerrankin päättää että tilaanpa suomalaiselta myyjältä niin eikös vaan se lähetä väärää tavaraa...\n« Vastaus #73 : 08 Marraskuu, 2013, 12:14:23 »\nPikkasen on pakko avautua.\n26.9.13 Tilattu FPV kamera täältä. 8.10.13 lähti vasta liikkeelle seurannan mukaan, ja tämäkin vasta kun kyselin miksi ei näy seurannassa mitään.\nKuukaus odoteltu ja mitään ei kuulunut, kunnes eilen ilmestyi seurantaan uudestaan MAILED status:\nTue 08.10.2013 21:03 Mailed Swiss Post SINGAPORE\nTue 08.10.2013 21:03 Arrival at border point of origin country Swiss Post SINGAPORE\nTue 08.10.2013 21:03 Departure from border point of origin country Swiss Post SINGAPORE\nTue 08.10.2013 21:07 Departed transit country Swiss Post SINGAPORE\nTue 08.10.2013 21:07 Departure from border point of origin country Swiss Post SINGAPORE\nThu 07.11.2013 11:31 Mailed Swiss Post SINGAPORE\nThu 07.11.2013 11:31 Arrival at border point of origin country Swiss Post SINGAPORE\nThu 07.11.2013 11:34 Departure from border point of origin country Swiss Post SINGAPORE\nKyselin taas että mitäs nyt tapahtuu. vastaukseksi sain seuraavanlaisen\nSorry for the shipping problem!\nI just contacted with the SWISS POST shipping agent and they said your parcel maybe hold by the local post office due to the warehouse blast in October! We have opened the inquiry case for your parcel.\nThu07.11.2013 11:34 Departure from border point of origin country\nThe shipping website showed the parcel have been arrived in your country, could you contact your local post office to see if there is any news for your parcel?\nPls don't worry, if the parcel is missing, we are willing to arrange the replacement order to make up for your loss.\nKyselin taas että miten se voi olla suomessa kun lukee että on vasta lähtenyt lähetys maasta... Laitoin vielä linkin suomen postin seurantaan englannin kielisille sivuille että ei ole suomessa.\nja siihen vastaus:\nThe last status on the shipping website showed: Departure from border point of origin country.\nIt means the parcel have been arrived in your country and start to deliver.\nThe shipping agent said you could wait for more days as the parcel will be delivered soon.\nCould you please wait for some days to see if there is further news on the parcel?\nTässä vaiheessa sappi kiehuu jo sen verran paljon, onneksi sain hillittyä somiani ja sain asiallisen vastauksen aikaseksi:\nIn website Departure from border point of origin country Is explained like this: Departure from border point of origin country: The item has left the origin country and is en route to the destination country.\nThe parcel cant be in Finland, it would show on the finnish trakcing website. Even it would be customs.\nI will wait couple of days. More than a month of waiting, it does not feel like anything.\nTähän en ole vielä saanut vastausta.\nOlenko nyt kokonaan väärässä vai eikö vasta puolella ymmärretä kirjoitettua englantia? Vai eikö tuo swiss postin seuranta näytä jos on välietappi ja jatkaa siitä taas matkaa??\n« Vastaus #74 : 08 Marraskuu, 2013, 12:37:00 »\nLainaus käyttäjältä: Petsku - 08 Marraskuu, 2013, 12:14:23\nKiinassa on huutava pula englannin kielen opettajista!\nTapahtumista tulkitsisin niin että paketti on saattanut palautua ensimmäisellä kertaa lähettäjälle, ja/tai sitten kk myöhemmin tehty uusi lähetys. Tapahtumien aikaleimat tosin tuntuvat oudoilta, ei voi olla reaaliajassa mailed-departure parin minuutin sisällä.\nMutta se on normaalia, että kun paketti on koneessa, niin seuraavaksi saattaa kolahtaa postiluukku. Ja jälkikäteen sitten tulla seurantaan tapahtumakirjaukset. Yleensä lentovaihe kestää pari vuorokautta, swisspostilla voi mennä vähän kauemmin jos järjestelevät uudelleen rahdin Sveitsissä. Siinä voi silloin käydä myös niin että seurantanumero vaihtuu. Jos on tuosta huoli niin sitten netistä hakee swisspostin sivut ja sieltä trackingin, siellä pääsee näkemään myös uuden seurantakoodin.\n490053 Lukukerrat 01 Lokakuu, 2013, 20:26:13\n8124 Lukukerrat 08 Tammikuu, 2010, 10:47:31\n29020 Lukukerrat 18 Maaliskuu, 2015, 18:06:00\n2149 Lukukerrat 12 Huhtikuu, 2012, 21:37:30