Kääriäinen hillitsee intoa lähettää joukkoja maailmalle - PDF\nKääriäinen hillitsee intoa lähettää joukkoja maailmalle\nDownload "Kääriäinen hillitsee intoa lähettää joukkoja maailmalle"\n2 SISÄLTÖ PORIN PRIKAATIN TIEDOTUSLEHTI Toimitus SÄKYLÄ JULKAISIJA Porin Prikaati ja Porin Rykmentin Porin Prikaatin Kilta TOIMITUSNEUVOSTO Puheenjohtaja eversti Markku Aherto Jäsenet: Killan pj. Jorma Koivisto Killan vpj. majuri evp Pekka Kinkku PÄÄTOIMITTAJA everstiluutnantti Jari Kytölä puh. (02) TOIMITUSSIHTEERI kapteeni Marko Haikkola puh. (02) TOIMITTAJA Jääkäri Ville Suvanto AVUSTAJAT Esa-Pekka Avela puh. (02) Ursula Lehtivuori puh Jarmo Metsänranta puh Kari Nummila puh. (02) Jorma Pihlava puh Asko Tanhuanpää puh Samuli Vahteristo puh Tapio Vallin puh. (02) SIVU 4 Kääriäinen hillitsee intoa lähettää joukkoja maailmalle SIVU 20 Porilaiset maratonilla Killalle uusi luotsi SIVU 22 2 TAITTO Simo Nummi ILMOITUKSET AuK:n oppilaskunta yliluutnantti Pertti Kallio puh. (02) TALOUDENHOITAJA OSOITTEENMUUTOKSET Tmi Tilistö Seppo Luoto puh. (02) PANKKI Nordea, Säkylä KIRJAPAINO Eura Print Oy S. 4 Tärkein tehtävä on puolustaa Suomea S. 6 Varusmiehen ääni vaikuttaa S. 7 Kannustavaa palautetta S. 8 Yhteistyökumppaneita siviilistä S. 11 Intistä potkua S. 12 Sotilaspoliisista uutisankkuri S. 16 Soiton pitää kuulua S. 18 Vapaaehtoinen maanpuolustustyö S. 24 Kylä-Harakka puolustaa nuoria S. 25 Mitalisatoa S. 26 Porilaisen päiväkirja S. 28 Munkkien kunkku S. 29 Viherhiukkaset S. 30 Kahvinkeitosta koetinkivi S. 32 Johtajaksi kokemuksen kautta S. 33 Kronikat\n3 PÄÄKIRJOITUS Palautetta - vai ainoastaan virheiden korjaamista...? Nuori kouluttaja polkee aamuvarhain innokkaasti kohti kasarmia. On kiire mennä valvomaan ampumaradalle lähtöä. Aurinko pilkistelee mäntymetsän latvuksien takaa. Kasarmialueen portilla vartiossa seisova sotilaspoliisi tervehtii varhaisesta ajankohdasta huolimatta terävästi ohitse pyöräilevää kouluttajaa. Moitteeton suoritus ei aiheuta mitään vastakaikua. Parisataa metriä myöhemmin kyseistä kouluttajaa vastaan marssii aamupalalle menevä yksikkö. Sitä johtava päivystäjä huomaa lähestyvän esimiehen viime tipassa ja tervehtii hieman myöhässä. Palaute on välitön. Osasto seis, päivystäjä viisikymmentä metriä taaksepäin ja uusi yritys, nyt mallikkaan tervehtimisen kera. Joukkue on ollut rasittavassa ja vaativassa taistelukoulutuksessa koko päivän. Kouluttaja on pitänyt joukkoa lujilla, toimintoja on harjoiteltu perusteellisesti selkäytimeen, jotta selvittäisiin kunnialla tulevista maanpuolustusalueen harjoituksista. Joukkueenjohtaja on tyytyväinen, joukko on parantanut suorituksiaan kerta kerralta. Päivän päätteeksi palaute kuuluu: Pari kolme viimeistä kertaa meni jo tosi mallikkaasti. Nyt hankitaan vielä kestävyyttä. Kokelas! Johtakaa joukkue jalan kalusto mukana pikamarssia varuskuntaan! Komppania on ollut jo toista viikkoa taisteluharjoituksessa, koulutuksen loppuhuipentumat taisteluammuntoineen ja koulutustason arviointeineen ovat vielä edessä. Komppanian toiminta ei ole vieläkään aivan sitä, mitä päällikkö edellyttää. Joukkueiden liikkeessä ja johtajien yhteistoiminnassa on parantamisen varaa. Palautetta seuraa iltamyöhällä koko komppanialle päivän taistelujen jälkeen: Seuraavissa osasuorituksissa on vielä puutteita...! Huomenna aamulla klo alkaen jatkamme lähtöasemaan ryhmittymisharjoittelulla ja siitä edelleen. Olen kuitenkin varannut illaksi kaksi saunaa ja tilannut sotilaskotiauton, niin että voitte vetää hieman henkeä ennen huomisen koitoksia. Palautteen antaminen on taitolaji. Virheitä korjaamaan pystyy yksioikoisesti lähes jokainen, mutta rakentavan, oppimista edistävän palautteen antaminen on jo toinen juttu. Siinä on sekin kiusallinen seikka, että parhaimmillaan palaute toimii molempiin suuntiin. On uskallettava myös ottaa vastaan palautetta ja tarvittaessa katsoa itseään peilistä. Miksi joukko ei opi? Miksi en tule alaisteni kanssa toimeen? Miksi joukossa on huono yhteishenki? Yksipuolisella virheiden korjaamisella tähän ei päästä. Myös palautteen vastaanottaminen silloin, kun se on korjaavaa, on taito sinänsä. Meissä kaikissa piilee aivan oikeutetusti olettamus, että osaamme työmme ja olemme siinä hyviä. Näin pitääkin olla ja omasta työstään tulee voida olla ylpeä. Kukaan ei kuitenkaan ole valmis aloittaessaan. Nuorimpien on hyvä muistaa, että kun vanhempi ja kokeneempi palvelustoveri tai esimies antaa rakentavaa palautetta, se perustuu iän ja käytännön työn tuomaan ammattitaitoon. Sen tarkoituksena on siirtää tätä ammattitaitoa nuoremmille, jotta koulutettavien joukkojen taso säilyisi ja edelleen kehittyisi. Puolustusvoimissa, niin kuin suomalaisessa yhteiskunnassa yleensäkin, on paljolti totuttu siihen, että kehuja tai kiitoksia ei yleensä anneta. Jos ei moitteita kuulu, on tehtävässä yleensä onnistuttu. Nykypäivän kiivaassa työ- ja palvelusrytmissä tulisi kuitenkin muistaa, että palautteen ei aina tarvitse eikä sen pidäkään olla kielteistä. Myös myönteinen palaute palvelee oppimista ja joukon kouluttamista. Se vahvistaa oikeita suorituksia ja yhteishenkeä, saa yrittämään entistä enemmän ja paremmin. Palautteen ei myöskään pitäisi olla vain osa koulutus- ja oppimistapahtumaa. Rakentavan, korjaavan, joskus aiheen ilmaantuessa jopa kiittävänkin kaksisuuntaisen palautteen tulisi kuulua meidän jokaisen normaaliin palveluspäivään oli työtehtävä sitten kouluttavissa joukoissa, huoltolaitoksissa tai esikunnassa. Työ tekijäänsä kiittää - vai kiittääkö? Pitäkäämme me kaikki omassa tehtävässämme osaltamme huolta siitä, että aina aiheen ilmaantuessa myös me kiitämme työn tekijää! Everstiluutnantti Jari Kytölä Päätoimittaja 3\n4 Säkylästä Eritreaan UNMEE-operaatioon lähetettävien rauhanturvaajien ilmeet ovat vakavia. Heillä on edessä vaativa tehtävä oudoissa olosuhteissa. Kääriäinen hillitsee intoa lähettää joukkoja maailmalle Puolustusvoimien tärkein tehtävä on puolustaa Suomea Teksti: Ursula Lehtivuori Kuvat: Marko Haikkola 4 Suomen rauhanturvaajista on kova kysyntä maailmalla, jossa kriisi seuraa toistaan. Puolustusministeri Seppo Kääriäinen (kesk) hillitsee intoa lisätä kansainvälisiä tehtäviä. - Suomen puolustusvoimat on ensisijaisesti Suomen puolustamista varten. Rauhanturvaaminen tulee sitten sen päälle ja lisää oman puolustuksemme uskottavuutta. Suomen rauhanturvaajista on kova kysyntä maailmalla, jossa kriisi seuraa toistaan. Puolustusministeri Seppo Kääriäinen (kesk) hillitsee intoa lisätä kansainvälisiä tehtäviä. - Suomen puolustusvoimat on ensisijaisesti Suomen puolustamista varten. Rauhanturvaaminen tulee sitten sen päälle ja lisää oman puolustuksemme uskottavuutta. Kääriäinen suhtautuu maltillisesti myös Euroopan unionin suunnitelmaan nopean toiminnan joukoista. Ne olisivat käytössä kriisinhallintaan vuonna Suomen hallitus on kuitenkin päättänyt selvittää, miten joukkoihin osallistuttaisiin, sillä YK tarvitsee niitä. - Se on vaikea asia, sillä me emme voi yksin tuollaista osastoa perustaa. Se on myös kallista, joten meidän on mentävä kumppaniksi toisten kanssa. Ja ensimmäinen, jota katsotaan on Pohjoismaat ja siellä Ruotsi. Suomen rauhanturvalaki määrää, että Suomi voi osallistua vain YK:n ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön Etyjin operaatioihin. EU-johtoisista tehtävistä siinä ei säädetä. Taistelua kavahdetaan Suomessa nopean toiminnan joukoista puhutaan monella nimellä: pääministeri Matti Vanhanen (kesk) taistelujoukoista, joita jopa hänen oma puolueensa kauhistui eduskunnassa. Kääriäinen pitäytyykin nopeissa joukoissa ja valmiusjoukoissa. - Kansainvälisen termin (battle group) suora käännös on taistelujoukko. Se herättää sotaisia kuvia, joita ihmiset kavahtavat.\n5 YK ja eduskunta hyvä pari Kääriäiselle yksi asia on selvä ylitse muiden. - Eduskunta aina määrittelee voimankäytön rajat eikä sen ohi voi tehdä päätöksiä. Ylipäätään suomalaisia joukkoja, sotilaita ja rauhanturvaajia ei voi lähettää ilman eduskunnan päätöstä. - YK ja eduskunta on vastakin hyvä pari. Vaikka rauhanturvaaminen muuttuu ja kehittyy, sillä pitää olla kansan hyväksyttävyys ja eduskunnan päätös. Näin se pitää olla. Hänen mielestään kriisinhallinta jatkaa ihan luontevasti suomalaisen rauhanturvaamisen perinnettä. Ensimmäiset rauhanturvaajat lähetettiin vuonna 1956 Suezin kriisiä rauhoittamaan. - Me emme mene sotimaan, vaan turvaamaan ja sovittelemaan rauhaa. Suomalainen sotilas osaa sen hyvin. Hän ei mene sinne tappamaan. Ministerin mielestä rauhanturvaamisen taso nyt ja tulevaisuudessa on myös rahallisesti sopiva. Puolustus-ja ulkoministeriön yhteisesti maksamaan toimintaan on tälle vuodelle varattu runsaat sata miljoonaa euroa. EU-lentäjiä Kauhavalle? EU suunnittelee yhteistä ilmavoimien koulutuskeskusta Kauhavalle. Saman keskuksen perässä on muitakin maita, mm. Ruotsi. Molemmat maat voivat kehuskella runsaalla ja ruuhkattomalla ilmatilalla. Kauhavalla koulutettaisiin myös Nato-maiden lentäjiä. Kääriäinen ajaa Suomen asiaa. - Ennen joulua nostin Kauhavan esille EU:n puolustusministerien kokouksessa. Myös europarlamentaarikot ovat liikkeellä. Ministeri ei suostu masentumaan siitä, että suomalainen lobbaus ei ole ollut tuotteliasta. Ei tullut elintarvikevirastoa, vaan vain lupaus kemikaalivirastosta sitten joskus. Myytävänä Tuuli Ilmatyynyalus Tuuli ei edennyt sarjatuotantoon, vaan jäi prototyyppiin. Merivoimien muuttunut strategia turvata ensisijaisesti kauppamerenkulku ajoi ohi Tuulin. Alus oli sittenkin omiaan kylmän sodan oloihin. Tuuli oli myös kallis. - Niin, mutta rahat jäivät Suomeen, sillä se tehtiin Suomessa. Ministeri sanoo, että merivoimat tekee ankarasti työtä Tuulin myymiseksi. Kuva: SA-arkisto Jalkaväen mies palasi ministerinä Puolustusvoimien kortteli Kasarmitorin laidalla Helsingin Kaartinkaupungissa on tuttua seutua nykyiselle puolustusministerille Seppo Kääriäiselle (kesk). - Olin tässä samassa korttelissa pääesikunnan puolella erikoisupseerikoulutuksessa runsaat 30 vuotta sitten. Ei käynyt edes mielessä, että voisin olla täällä virkamiehenä saati ministerinä. Elämä heittelee ihmistä arvaamattomiin paikkoihin, ministeri naurahtaa. Ennen pääesikuntaa Kääriäinen oli jalkaväessä Mikkelin Karkialammella. Puolustusministeri on sotilasarvoltaan reservin kapteeni. Hänet ylennettiin viime Itsenäisyyspäivänä. Iisalmelainen Kääriäinen, 56, väitteli toissa vuonna valtiotieteiden tohtoriksi oman puolueensa strategisista valinnoista. Valtioneuvoston jäsen hän on nyt toista kertaa. Ensimmäinen pesti oli kantaa kauppa- ja teollisuusministerin salkkua Esko Ahon hallituksessa vuosina\n6 Varusmiehen ääni vaikuttaa Teksti ja kuva: Marko Haikkola Syväjohtamisen profiilien tarkastelu käynnisssä. 6 Varusmiesten ei tarvitse enää pelkästään sotkun munkkikahvin ääressä purnata vallitsevia epäkohtia, sillä puolustusvoimissa kerätään palautetta kaikilta varusmiehiltä. Kysymykset käsittelevät maanpuolustustahtoa, palvelusmotivaatiota, koulutuksen haasteellisuutta, koulutuksen järjestelyjä ja esimiesten toimintaa. Saatuja tuloksia käytetään myös hyväksi monella eri tavalla. Valtakunnallisesti toteutetaan loppukysely juuri ennen kotiutumista kuuden ja kahdentoista kuukauden kohdalla. Palaute toteutetaan Jotos-järjestelmällä ja optisesti luettavilla lomakkeilla. Kysymyssarjat ovat valtakunnalliset ja ne pyritään pitämään samana useiden vuosien ajan, jotta tilastoja voidaan verrata. Kapteeni Jukka Pääkkönen, 1. Pioneerikomppanian päällikkö, kertoo, että pysyväiskäskyllä määrättyjen kyselyiden lisäksi he pitävät erikoiskoulutuskauden päätteeksi tilaisuuden, jossa on mahdollisuus antaa palautetta. - Saadut tulokset antavat meille mahdollisuuden kahden kuukauden aikana reagoida ja parantaa toimintaamme havaituissa asioissa ennen varsinaista loppukyselyä. Kyselyn tulokset analysoidaan käsin ja tämän jälkeen käydään läpi luokassa miesten kanssa ja samalla selvitetään vaihtoehtoja, joilla voidaan parantaa vaikeiksi koettuja asioita. Miehet esimerkiksi kokivat, että vapaa-aikaa rajoitetaan, kun koko tuvan piti olla paikalla siivouksen aikana. Asia järjestettiin siten, että vain tupapalvelijat ovat paikalla ja hoitivat siivouksen. Näin muiden vapaa-aika lisääntyi. Päällikkönä Pääkkönen kokee palautteen saamisen tärkeäksi ohjaavaksi tekijäksi. - Tarkoituksena on kouluttaa hyviä sodanajan joukkoja. On tärkeää, että joukko itse kokee saaneensa hyvää koulutusta ja olevansa valmis. Palautteen avulla voimme poistaa joitakin häiriötekijöitä tämän tavoitteen saavuttamisen edestä. Pääkkönen pitää tärkeänä, että miesten kynnys tulla keskustelemaan asioista on riittävän matala, etteivät ongelmat kasva liian suuriksi. Pioneeri Kari Männistö kokee palautteen antamisen helpoksi yksikössään. - Kyselyn täyttäminen nimettömänä on helppoa, paljon helpompaa kuin jos asioita kyseltäisiin suoraan koulutustapahtumien jälkeen. Kirjallinen kysely myös pistää miettimään tarkemmin miten asiat yksikössä ovat. Hän kokee myös, että palautteella on merkitystä. Yhteisissä tilaisuuksissa käsitelty palaute on toiminut. Upseerikokelas Olli Posti ja kersantti Tomi Ketola kertovat, että palaute on tärkeää myös varusmiesjohtajille. - Syväjohtamisen kyselyn myötä saamme paljon tietoa itsestämme. Ensin arvioidaan omia vahvuuksia ja heikkouksia. Sen jälkeen tulee nimetön palaute johdettavilta ja kouluttajilta. Välillä huomaa, että vaikka on kuvitellut olevansa vahva jollain alueella niin palaute osoittaa, että ehkä siinä sittenkin on vielä parannettavaa. Tämä on tärkeää johtajana kehittymisessä. Jotos - palautteen keräämisen apuväline Jotos-ohjelman on suunnitellut Juha Long (Mind Com Oy) yhteistyössä Puolustusvoimien Kehittämisen Keskuksen tutkijan Olli Harisen kanssa. Jotos on yksinkertainen ja helppo käyttää. Kysymyssarjojen täytetyt lomakkeet voidaan lukea optisen lukujan avulla tietokantaan, jossa ne voidaan yhdistää ja analysoida. Varusmiehille pidetään valtakunnallisesti samat kyselyt ja tulokset kootaan yhteen pääesikunnassa. Yksiköt voivat pitää varusmiehille omia kyselyitä. Ohjelma mahdollistaa myös kokeiden pitämisen ja pisteyttämisen suurille joukoille mm. kertausharjoituksissa. Palaute on mahdollista antaa jopa jo kahden tunnin kuluttua kyselyn päättymisestä.\n7 Kannustavaa palautetta Mikään ei ole niin mukavaa kuin palautteen saaminen. Siis myönteisen palautteen. Paitsi tietenkin palautteen antaminen. Esimiehestä ja nimettömänä. Saapahan sekin mulberg kerrankin kuulla, mitä hänestä todella ajatellaan. Palautteen antamisesta on armeijoissa vuosisataiset perinteet. Aikanaan taistelun hävinneelle joukolle annettiin palautteena kuolemantuomioita. Joka kymmenes mies määrättiin hirtettäväksi. Se oli itse asiassa hyvin järkevää. Hirtettäviksi valittiin yleensä vaikeimmin haavoittuneet, jolloin rangaistus toimi samalla osana lääkintähuoltoa. Kituvista saatiin kivutta ero. Tuntemattomassa sotilaassa palautetta annettiin runsaasti. Varsinkin ruoasta. Alikersantti Lahtinen arvioi kriittiseen sävyyn taistelujoukkojen kalorioitten tarvetta. Hän oli sitä mieltä, ettei herroille kannattanut mennä kertomaan, että on nälkä. Sotamies Rahikainen puolestaan antoi palautetta hernekeiton herneiden määrästä ja kypsyysasteesta, alikersant- ti Hietanen pohti keitossa käytetyn lihan alkuperää: Juu mustalaisen hevosta se on, piiskanjälki näkyy. Ennen kuin konsultit keksittiin, kaksisuuntaista palautetta kutsuttiin purnaamiseksi ja haukkumiseksi. Kehuja ei yleensä anneta. Se ei oikein sovi suomalaiseen mentaliteettiin. Jos kukaan ei sano mitään, niin silloin on onnistunut kohtalaisesti. Kerran olin Lapissa esittelemässä yhteistyökumppaneille projektisuunnitelmaa. Napapiirin miehet istuivat kuulemassa kalvoshow ta, jonka päätteeksi kysyin, että miltäs tämä tuntuu? Pitkän hiljaisuuden jälkeen Kainuun mies puki porukan ajatukset sanoiksi: Ei se v..sumphi ole. Palaute oli siis myönteistä. Sanomalehden toimittajana olen sellaisessa työssä, jonka arvioi joka aamu lukijaa. Palautetta tulee säännöllisesti. Yleensä se on kielteistä, harvemmin kukaan soittaa ja sanoo, että juttu oli hyvä. Virheen löytäjät ovat onnellisia kuin äidinkielen opettaja puuttuvan pilkun huomatessaan. Palautteen otan aina nöyränä vastaan. Jos on mokannut, sen kyllä huomaa itsekin. Eri mieltä asioista saa olla ja pitääkin olla. Lehden tehtävä on nostaa asioita keskusteluun, usein se tapahtuu hieman kärjistäen. Mielipidekirjoitusta ei kannata kirjoittaa, jos ei ole asiasta mitään mieltä. Puolustusvoimien palveluksessa kouluttajina ja johtajina työskentelevät asettuvat arvostelulle alttiiksi. Veteraanit muistavat vieläkin reilut päälliköt nimeltä, mutta myös ne simputtajat. Varusmiespalveluksessa syntynyt mielikuva elää sotajuttuina läpi koko elämän. Vaikka aika kultaa muistot, myönteiset kokemukset ja onnistumisen elämykset rakentavat maanpuolustustahdon. Sen vuoksi kansalaisten palaute puolustusvoimista on kaikkein tärkein. Tapio Vallin Satakunnan Kansa artikkelitoimittaja kolumni reservin kapteeni. 7\n8 Tavoitteena säästöt, mutta myös parempi kriisivalmius Puolustusvoimat hakee yhteistyökumppaneita siviilistä Teksti ja kuvat: Jorma Pihlava Perinteisesti itsenäinen ja omavarainen puolustusvoimat hahmottelee uutta työnjakoa, joka auttaa sitä keskittymään ydintehtäväänsä ja toisi samalla säästöjä. Hanketta kutsutaan virallisesti puolustushallinnon kumppanuusohjelmaksi, mutta arkikielellä sitä voidaan sanoa myös ulkoistamiseksi tai yksityistämiseksi. 8 Korjaamopalvelujen kumppanuushankkeen loppuraportti Pohjoisen Maanpuolustusalueen kokeilusta on jo valmistunut. Kuvassa Säkylän korjaamolla korjaamoupseeri, luutnantti Pasi Suomi ja perinteinen intin maastoauto.\n9 Tarkoituksena on, että puolustusvoimat siirtää tiettyjä niin sanottuja tukitoimintojaan ulkopuolisten yhteistyökumppanien hoidettavaksi. Meneillään on seitsemän pilottihanketta, joilla hankitaan kokemuksia laajemmille ratkaisuille. Kumppanuusohjelma sisältää puolustusvoimien korjaamopalvelut, kuljetuspalvelut, ruokahuollon, taloushallinnon palkanmaksuineen, tietohallinnon, terveydenhuollon ja vaatetushuollon. Puolustusvoimat on pakkoraossa, koska sille osoitettavien budjettivarojen ei odoteta nousevan investointi- ja toimintamenojen kasvutarpeen tahdissa. Kumppanuus tärkeä sodan ajan varalta Puolustusvoimain komentaja, amiraali Juhani Kaskeala näkee kumppanuusohjelman tärkeyden yhteiskunnan kriisivalmiuden parantajana. - Kun luomme strategisia kumppanuuksia, esimerkiksi ostamme korjaamo- ja muita huoltopalveluja ja saamme ne hyvin toimimaan jo rauhan aikana, niin sillä on sodan aikana iso merkitys. Kaskeala muistuttaa, että puolustusvoimat ottaisi kriisin aikana joka tapauksessa siviilikorjaamot käyttöönsä. - Helpottaa, jos kumppanuus toimii jo rauhan aikana. Puolustusvoimien oma toiminta on arvonlisäverotonta. Palvelujen osto ulkopuoliselta yrittäjältä tuo yhdeksi pelinappulaksi prosentin säästöjä tavoiteltaessa 22 prosentin arvonlisäveron. - Iso kysymys on, kuka yksityinen pystyy tarjoamaan halvemmalla kuin meidän oma iso koneistomme, jos tämä ulkopuolinen tarjoaja joutuu maksamaan arvonlisäveron, joka heti nostaa hintaa parillakymmenellä prosentilla. Hankkeista pitäisi kuitenkin saada vähintään kymmenen prosentin säästö. - Emme tietenkään lähde ostamaan kalliimmalla ulkopuoliselta kumppanilta. Jos meidän halutaan menevän tällaisiin järjestelyihin, niin arvonlisäverokysymys täytyy ratkaista. Sisäisesti matalarajaisessa talousyhteisössä palveluja tavataan hankkia yhä enemmän myös muista maista. Kaskeala ei pidä mahdollisena, että kumppanuusohjemaan tulisi kokonaan ulkomaisia osapuolia. - Kumppanuuden pitää kuitenkin palvella meidän kriisivalmiuttamme. Joku palvelun tuottaja voi tietysti olla ulkomaisessa omistuksessa niin kuin tänä päivänä suuri osa firmoista on. Ministeriössä veroa ei pidetä uhkana Puolustusministeriössä arvonlisäveroa ei katsota isoksi uhaksi. Siellä todetaan, että arvonlisävero on vain osa isompaa kokonaisuutta, ja että vasta kokonaisuus ratkaisee. Tiedottaja Thomas Sundin mukaan esimerkiksi korjaamohankkeeseen sisältyy merkittäviä säästöjä tuovia tekijöitä. - Ulkoistamalla saadaan käyttöön innovatiivisempia ja tehokkaampia palveluja. Ja tulevaisuudessa maksetaan vain siitä mitä palveluja käytetään, nyt korjaamotiloista ja -henkilöstöstä koituu kuluja koko ajan. Myös koulutusmenoista päästään eroon, hän esittää. Sund myöntää, että vero puree eri tavalla eri hankkeisiin, mutta uskoo kumppanuusohjelmalla päästävän kokonaisuutena edullisempaan ratkaisuun. Ainakin ruokahuoltohankkeen yhteydessä arvonlisäveron tuomaa uutta kuluerää on jo paljoksuttu todeten, että ellei arvonlisäverokysymykseen löydetä periaateratkaisua, joudutaan kumppanuushankkeiden toteuttamismahdollisuuksia arvioimaan uudelleen. TS/SL Korjaamohanke lupaa säästöjä Korjaamopalvelujen kumppanuushankkeesta (KULPI 2005) loppuraportti on jo kirjoitettu. Pohjoisella maanpuolustusalueella toimeenpantu kokeilu osoitti - aivan kuin Kaskealan mukaan on tarkoituskin - että yhteiskunnan puolustusvalmius ja erilaisten kriisitilojen hallintakyky paranee, kun siviiliyritykset pitävät kunnossa maavoimien kalustoa jo rauhan aikana. KULPI 2005:n loppuraportissa todetaan kumppanuuden tuovan säästöjä. Merkittävät säästöt lasketaan kuitenkin saavutettavan vasta, kun ulkoistaminen kattaa koko maan ja samalla puolustusvoimat luopuu tarpeettomiksi käyvistä resursseistaan. Loppuraportissa ei arvonlisäveroon puututtu. Kustannusvertailussa varuskuntakorjaamoiden todellinen työtuntikustannus oli enimmillään yli kaksinkertainen siviilikorjaamon tuntilaskutushintaan verrattuna. Vertailuhinnat olivat arvonlisäverottomia. Puolustusvoimien kumppanuusohjelmia eri puolilla Suomea Sodankylä Rovaniemi Tervola Oulu Kajaani Mikkeli Säkylä Hämeenlinna Valkeala Turku Lahti Kotka Helsinki Korjaamopalvelut, KULPI Sodankylä - Kajaani - Rovaniemi - Tervola - Oulu Kuljetuspalvelut, 5 projektia - koko Suomi - Valkeala - Säkylä Ruokahuolto - Hamina - Kotka Taloushallinto, PALMA - Hämeenlinna Tietohallinto, TIERA - koko Suomi Terveydenhuolto - Lahti Vaatetushuolto - Hämeenlinna - Säkylä - Mikkeli - Sodankylä 9\n10 Säästökuurille joutuvat kaikki Kumppanuushanke ei ole pyörän keksimistä uudelleen. Yritysmaailmassa ydintoimintaan keskittymisestä on saarnattu ja erilaisia tukitoimintoja ulkoistettu vuosikaudet. Heikkenevät talousnäkymät vievät vastaavalle kuurille kaikki hallinnonalat ja muutenkin puolustusvoimien olisi vaikea pyristellä vastaan, sillä kansalaisten mielestä maanpuolustus on kärkipäässä säästökohteita valittaessa. Taloustutkimuksen selvityksessä mistä kolmesta kohteesta voidaan säästää, jos on aivan pakko (2003) vastaajista 44 prosenttia nimesi kohteeksi maanpuolustuksen. Vain aluepolitiikka 50 prosentillaan nousi vielä hyväksytymmäksi säästökohteeksi. Kolmanneksi listalla sijoittuivat liikunta- ja kulttuurimäärärahat (39 prosenttia), neljänneksi kehitysyhteistyö (35) ja viidenneksi tie- ja muut liikennehankkeet (31). Lindström vuokraa siviilien suojavaatteet Vaatetushuollon kumppanuuskokeilu on jo käynnissä. Kohteena on puolustusvoimien palveluksessa olevan siviilihenkilöstön suojavaatehuolto. Hankkeen käytännön järjestelyistä vastaava Hämeenlinnassa toimiva Talousvarikko on tehnyt valtion yhteishankintayksikön Hansel Oy:n kanssa sopimuksen vuokravaatehuollosta. Palvelun tuottaa Lindström Oy. - Tavoitteena on, että kaikki joukkoosastot ja muut puolustusvoimien laitokset tekevät sopimuksen Lindströmin kanssa kuluvan vuoden loppuun mennessä. Tähän mennessä sopimukset on tehty noin henkilön vaatetuksesta, toteaa hankepäällikkö, everstiluutnantti Erkki Tulppala. Suojavaatehuollon on määrä kattaa noin puolustusvoimien siviilityöntekijää. Siviilihenkilöstöä on muun muassa ruokala-, korjaamo-, varasto-, sairaala- ja toimistotöissä. Kumppanuushankkeen tavoitteena on euron vuosisäästö. Siviilityöntekijöiden vaatetusta monin verroin suuremmat kohteet ovat sotilaiden taisteluasujärjestelmät ja rauhan ajan varustus. - Koko vaatetushuollon ketju tutkitaan. Selvitys on juuri käynnistymässä, Erkki Tulppala sanoo. Amica alkaa tarjota ruokaa Tuoreen esimerkin tulevasta pilottihankkeesta tarjoaa puolustusministeri Seppo Kääriäisen (kesk) kuukauden takainen päätös, jolla hän valitsi Amica Ravintolat Oy:n Reserviupseerikoulun ja Kotkan rannikkoalueen ruokahuoltajaksi. Puolustusvoimat toteuttaa kolmivuotiseksi suunnitellun kokeilun yhteistyössä Haminan kaupungin kanssa. Amica valikoitui yhteistyökumppaniksi tarjouskilpailun perusteella. Kokeilu alkaa ensi vuoden alusta. Hankkeen kokonaisarvoksi ilmoitetaan 8,1 miljoonaa euroa. Kokeilulla puolustusvoimat hankkii kokemuksia yksityisen yrityksen ja puolustusvoimien joukkojen välisestä yhteistyöstä sekä yrityksen kyvystä hoitaa ruokahuolto vaativissa linnakeolosuhteissa. Ajan mittaan puolustusvoimat tavoittelee kumppanuushankkeilla prosentin säästöjä nykyisiin kustannuksiin verrattuna. Toimintojen ulkoistamisaikeilla on tapana hämmentää henkilöstöä. Haminan ja Kotkan ruokahuoltohankkeessa henkilöstöratkaisu on yksinkertainen: kummankin yksikön ruokahuollossa työskentelevät henkilöt siirtyvät Amican palvelukseen vanhoina työntekijöinä. Heitä on yhteensä 37. Puolustusvoimien ruokahuolto työllistää yhteensä noin 800 henkeä. 10 Ruokahuolto kuuluu ulkoistettavien toimintojen listalle. Kokeilu alkaa ensi vuoden alusta Haminassa ja Kotkassa. Kuvassa jääkärit Tomi Leppälahti (vas.), Antti Heinonen, Samuli Kaikkonen ja Janne Heikkilä lounastavat Porin prikaatin muonituskeskuksessa, jossa puolustusvoimat jatkaa itse muonittamista toistaiseksi.\n11 Intistä potkua siviilitehtäviin Teksti ja kuvat: Ville Suvanto Sotilaspoliisi- ja Tiedustelukomppaniassa majailevan Jarkko Putkosen, 20, mielestä sotilaspoliisikoulutus opettaa itsehillintää, sosiaalisia taitoja sekä ennen kaikkea itsevarmuutta. Valinta sotilaspoliisiksi ei Putkosta ole jälkikäteen kaduttanut, vaikka samalla siunaantui yhdeksän kuukauden nakki kuuden kuukauden sijaan. - Itse asiassa valintaa tehdessäni tiputin kaikki kuuden kuukauden hommat pois valikoimista ja tähtäsin pidempiin koulutuksiin. Uskon sotilaspoliisikoulutuksesta olevan myös hyötyä tulevaisuudessa, jos haen poliisikouluun, tuumii Putkonen varusmiespalveluksen jälkeisiä opintomahdollisuuksia. Putkonen osoittautuu monen alan taitajaksi. Hän valmistui viime vuoden kesäkuussa suurtalouskokiksi, mutta hän osoittautuu myös metallimieheksi. Valmistumisen jälkeen tein kokopäivätöitä metallifirmassa ja näen sen yhdeksi vaihtoehdoksi poliisin uran ohella. Kysyttäessä mieleisintä tehtävää sotilaspoliisina, Putkonen ei kauan aikaile vastauksen kanssa. - Parasta on rento ilmapiiri ja uudet kaverit. Edes viikonloppujen kiinniolot eivät harmita kovin paljon, jos voin olla vartiossa. Joskin tietenkin mieluiten oli- Naisille ei anneta helpotuksia Kansainvälistä koulutusta antavassa yksikössä, 1. Jääkärikomppaniassa palvelee noin 160 varusmiehestä, joista naisia tässä saapumiserässä on ainoastaan neljä. Yksi heistä on tamperelainen Satu Järveläinen, 22. Vaikka 1. Jääkärikomppanian koulutus on sekä fyysisesti että henkisesti raskasta, ei naisille ole luvassa helpotuksia. Järveläinen tuli 1. JK:hon jo vuonna 2002, mutta joutui keskeyttämään palveluksen ja jatkamaan sitä vuoden 2003 puolella, jolloin osa vanhoista tupakavereista olikin siirtynyt kouluttajiksi. Heinäkuussa päättyy Järveläisen 362 päivää kestänyt naisten vapaaehtoinen asepalvelus. - Varusmiespalveluksen jälkeen jatkan opiskeluja ammattikorkeakoulussa rakennustekniikan saralla tarkoituksena valmistua insinööriksi. Rauhanturvatehtäviäkään en ole tiputtanut pois laskuista, sillä yli puolet 1. JK:ssa palvelleista menee ennemmin tai myöhemmin ulkomaille kyseisiin tehtäviin, Järveläinen pohtii. Aiemmin lentotekniikkalaitoksella mekaanikkona sekä varikon puolella lataamossa töissä toiminut Järveläinen on ollut tyytyväinen saamaansa koulutukseen. Koulutus itsessään ei ole ollut niin kovaa, mitä ennakkoon olin kavereideni puheiden perusteella käsittänyt. Joskin välillä tuntuu, että naisena on huomattavasti vaikeampaa pysyä vauhdissa mukana. 11\n12 Sotilaspoliisista tuli uutisankkuri Teksti: Asko Tanhuanpää Kuvat: Samulil Vahteristo ja Tomi Einosen kotialbumi Kolmosen uutisankkuri Tomi Einonen selvästi nauttii kerratessaan armeija-aikansa muistoja. 34-vuotiasta Einosta ei ole vaikea uskoa, kun hän sanoo saaneensa Porin Prikaatista pelkästään hyviä kokemuksia ja ystäviä. Minun ei tarvitse positiivisista kokemuksista puhuessani turvautua edes vanhaan fraasiin, jonka mukaan aika kultaa muistot, Einonen vakuuttaa. 12\n13 Euran Kauttualla varttuneelle Tomi Einoselle oli jo pikkupojasta selvä, että armeijaan pitää mennä. Yhtäläisesti mies kuitenkin päätti, että 11 kuukauden palvelusaika ei ole tehty häntä varten. Einosen varusmiesaika Huovinrinteellä kesti elokuusta 1990 seuraavan vuoden toukokuuhun. Olin palveluksen loppuajan sotilaspoliisina. Välillä tuppasi väsyttämään, mutta pääsääntöisesti nautin tilanteesta, Einonen kertaa. Loppuaikoina jäi runsaasti aikaa myös liikunnallisille harrastuksille, mikä sopi minulle erityisen hyvin, hän muistaa. Laitinen oli tiukka, mutta myös asiallinen päällikkö. Varusmiesaikaisista kouluttajistaan Tomi Einonen muistaa ennen muita neljännen jääkärikomppanian vääpelinä toimineen Viljo Kalliolan ja SPOL-joukkuetta johtaneen sotilasmestari Jorma Laitisen. Laitisesta liikkui jos jonkinnäköisiä juttuja ja tiukka esimies hän kieltämättä olikin. Tiukka, mutta samalla kuitenkin erittäin asiallinen ja oikeudenmukainen. Sittemmin tapasimme Laitisen kanssa moneen otteeseen Eurassa, selvittää Einonen. Varusmiestovereistaan Einonen nostaa esiin raumalaisen palloilijan Riku Virtasen. Rikun kanssa on törmäilty yleensä jossain Mustan Pitsin yössä, vaikka käynnit sillä suunnalla ovatkin viime aikoina jääneet vähemmälle, vannoutuneeksi Lukon kannattajaksi tunnustautuva Einonen harmittelee. Sotilaskoti vetää edelleen puoleensa Porin Prikaatissa ja Huovinrinteen sotilaskodissa Tomi Einonen on pyrkinyt käymään aina tilaisuuden tullen. Olemme pyrkineet kiertämään Pyhäjärven vaimon kanssa vähintään kerran kesässä ja sotku on niillä reissuilla aina mitä sopivin virkistäytymispaikka. Samaten olen piipahtanut siellä käydessäni hiihtämässä Huovinrinteen loistokuntoisilla laduilla, paljastaa varusmiesvuosiensa mitoissa säilynyt Einonen. Sotilasarvoltaan uutisankkuri on edelleen jääkäri. Kertausharjoituksiin kävi kutsu viime vuosikymmenen alkupuolella, mutta silloisen kesätyönantajan Alasatakunta-lehden päätoimittajan Erkki Lehtilän toivomuksesta mahdollisuus jäi käyttämättä. Tuskin ne näin vanhaa miestä enää mukaan kutsuvatkaan. Tai ehkä asia on niin, että tein hommat kerralla riittävän hyvin, Einonen miettii paljon puhuva hymynkare suupielessään. Uutisankkuriksi syksyllä 1999 Tomi Einosen tie vei armeijan jälkeen Tampereelle ja yliopistoon, mistä hän valmistui valtiotieteen maisteriksi pääaineenaan tiedotusoppi. Tampereelta löytyi myös vaimo Piia Pasanen. Perheeseen kuuluu myös helmikuussa syntynyt esikoinen Oula. Suomen kansalle Tomi Einonen on tuttu kolmosen uutisista, joissa hän esiintyi ensimmäisen kerran syksyllä Samaan aikaan liittyy myös muutto Helsinkiin. Suomessa uutiskasvot ovat onneksi edelleen harmaata massaa eli saan kulkea rauhassa kaupungilla, Einonen kiittelee. Työtään uutisankkurina Einonen kuvailee normaaliksi toimittajan työksi. Samaa uutislannan lapioimista se on kuin muidenkin toimittajien työ. Informaatiotulva on hirveä ja siitä pitäisi sitten löytää ne kiinnostavimmat uutiset. Myyrmanni uran kovin kokemus Toimittajauransa mieleenpainuvimmaksi kokemukseksi Tomi Einonen nostaa empimättä Myyrmannin kauppakeskuksen räjähdyksen. Hän oli juuri lopettelemassa perjantai-illan työvuoroaan, kun Vantaalta tuli tieto onnettomuudesta. Lähdimme sinne kuvaajan kanssa ns. satelliittiautolla ja totuus valkeni kaikessa karmeudessaan vasta paikan päällä. Väkeä oli hirvittävästi ja kaiken kaaoksen keskellä kannettiin verisiä ihmisiä ambulansseihin, suoraa raporttia Myyrmannista lähetykseen antanut Einonen muistaa. Uutisankkurin työ olisi monelle toimittajalle ihannepaikka, mutta Tomi Einonen ei usko olevansa eläkevirassaan. Television puolelta tulevaisuus hänen mukaansa kuitenkin löytynee. Toistaiseksi en ole vielä edes miettinyt, mikä minusta voisi tulla isona, hän naurahtaa. Tomin ja Piian perheessä ei työasioista puhuta, vaikka molemmat ovatkin töissä televisiossa. Työnantaja vain on eri, sillä Piia Pasanen saa palkkansa Yleisradion puolelta. Sen verran olen joutunut antamaan periksi, että meillä katsotaan aamuisin ykkösen ohjelmia, Einonen paljastaa. Tomi Einonen ja Piia Pasanen tapasivatkin toisensa aikanaan Tampereella. Muistikuvat asiasta tosin ovat vähän poikkeavat. Jossain Tampereen yössä se tapahtui, Einonen vakuuttaa. Totuus on, että tapasimme yliopistolla keskellä kirkasta päivää, Piia-vaimo korjaa. Eli toimittajien totuuteen kannattaa aina suhtautua vähintäinkin pienellä varauksella. Tomi Einosen tie vei armeijan jälkeen Tampereelle ja yliopistoon... 13\n14 Haaveet maavoimien esikunnasta voidaan haudata Teksti ja kuvat: Ville Suvanto Puolustusvaliokunta kiersi useissa joukko-osastoissa, joista yksi oli Porin Prikaati. Säkylässä valiokunnalle esiteltiin valmiusjoukon uusinta kalustoa ja kansainvälistä koulutusta. Vierailun aikana selvisi, että Säkylässä saadaan haudata lopullisesti toiveet siitä, että maavoimien esikunnan tuleva sijoituspaikka olisi Huovinrinne. Kansanedustaja ja entinen Porin Prikaatin komentaja Olli Nepponen sanoi, että todellisia vaihtoehtoja maavoimien esikunnan sijoituspaikaksi ovat Mikkeli ja Hämeenlinna Nepposen mukaan valtionhallinnon hajasijoituksista ja erilaisista puolustushallinnon ulkoistamiskysymiksista liikkuu paljon villejä huhuja, mutta mitään valmista ei ole. Kansanedustajat Olli Nepponen, Kauko Juhantalo Ja Reijo Kallio tenttivät varusmiesesittelijää. Latvian asevoimien komentaja Säkylässä 14 Suomen puolustusvoimilla ja Latvian asevoimilla löytyy yhteisiä kiinnostuksen kohteita. Säkylässä vieraillut Latvian asevoimien komentaja Gaidis Andrejs Zeibots oli kiinnostunut suomalaisesta rauhanturvakoulutuksesta. Vierailua isännöi amiraali Juhani Kaskeala. Hän totesi, että Latvian tuore jäsenyys EU:ssa tuo yhteistyöhön uusia mahdollisuuksia. - Latvia on puolustusliito Naton jäsen, mutta se ei aseta yhteistyölle esteitä. Esimerkiksi EU:hun perustettavat nopean toiminnan joukot voisivat olla yhteistyöfoorumina. Arvovieraille maistuu kuksakahvi.\n15 Suorituspaikoille mahtuu kerrallaan noin 30 kuntoilun harrastajaa. Lihakset kesäkuntoon uudella salilla Teksti ja kuvat: Ville Suvanto Porin Prikaatin kuntotalo on palvellut varusmiesten ja henkilökunnan lisäksi myös Säkylän kuntalaisia jo yli 40 vuoden ajan. Liikuntamahdollisuuksien monipuolisuus on vuosien mittaan kasvanut ja uudistuksia on työn alla jatkuvasti. Viimeisin suurempi uudistus siirsi voimailusalin kellarin ahtaista tiloista kuntotalon yläkertaan, josta löytyy uudistuksen myötä nykyaikaiset laitteet kaikkien prikaatilaisten käytettäväksi aukioloaikojen puitteissa. - Uudistetun voimailusalin suunnittelu alkoi viime vuoden syyskuun ensimmäisellä viikolla, jolloin meitä pyydettiin tekemään lista urheilukohteista, joihin tarvittaisiin rahoitusta. Vanhat laitteet uudistettiin kokonaan, eikä jäljelle jäänyt kuin muutama tanko ja laitteisto painoineen, kommentoi liikun- takasvatusupseeri yliluutnantti Jukka Jortikka. Voimailusali ei ollut ainoa kohde, johon toivottiin lisärahoitusta, sillä Porin Prikaatin säästyneistä toimintamenoista riitti rahoitusta myös muun muassa uudelle latukoneelle. - Voimailusaliin olisi vielä tarkoitus saada peilit, mutta suunnitteilla on ollut myös massakenttien kunnostus tulevaisuudessa tenniksen pelaajille. Kuntotalon suhteen on syytä myös muistaa, että kyseessä on vanha rakennus, joka nielee jatkuvasti varoja yleiseen kunnossapitoon, jatkaa Jortikka. Voimailusalilla saa pidettyä lihaskuntoa yllä, mutta Jortikka muistuttaa, että varusmiesten pitäisi harrastaa myös muuta liikuntaa. - Ei pitäisi harjoittaa ainoastaan punttien nostoa, vaan myös muuta liikuntaa. Yksiköissä perehdytään perinteisiin lajeihin, kuten pesäpalloon ja jalkapalloon, joka on hyvä asia. Kuuden kuukauden varusmiehillä tosin tämä on hieman vaikeaa, koska aikaa on todella vähän. Tällöin tehokkain muoto nostaa kuntoa on juokseminen. Palautetta uudesta voimailusalista on tullut kiitettävästi ja suurin osa on ollut positiivista. - Kysyessäni yhdeltä varusmieheltä, miten treeni kulkee, poika vastasi, että hyvin ja nyt kun kevään treenaa, niin kesällä on mimmit hallussa, naurahtaa Jortikka. 15\n16 Soiton pitää kuulua Teksti ja kuvat: Tapio Vallin Maahenkeä ja maanpuolustushenkeä. Aulis Ranta-Muotio kylvi äitienpäivänä vehnää kotitilansa peltoon. Lakeudella liehuivat tietenkin juhlan kunniaksi siniristiliput lähes jokaisen talon pihamaalla. 16 Kansanedustaja Aulis Ranta-Muotio on sitä mieltä, että sotaväen pitää näkyä maakunnissa ja soiton kuulua. Maanpuolustushengen ylläpidon ja reserviläistoiminnan tukemisen kannalta hänen mielestään on tärkeää, että puolustusvoimilla on tukikohtia maakunnissa myös jatkossa. Etelä-Pohjanmaalla Teuvalla asuva maanviljelijä nousi julkisuuteen, kun hänen nimensä nostettiin esiin yhtenä vaihtoehtona nykyisen hallituksen puolustusministeriksi. Kolmatta kauttaan keskustan kansanedustajana istuva reservin kapteeni on tehtävässään puolustusvaliokunnan jäsenenä ja pääministerin asettaman turvallisuuspoliittisen seurantaryhmän puheenjohtajana perehtynyt laajasti turvallisuuspoliittisiin kysymyksiin. Hänen työryhmänsä raportti on lähtökohta- na syksyllä julkistettavalle kolmannelle turvallisuuspoliittiselle selonteolle. Tämä haastattelu tehtiin äitienpäivänä Ranta-Muotion talon puutarhassa. Isäntä oli parhaillaan kylvöhommissa. Vahva mullan tuoksu ja lipputangossa liehuva siniristilippu loivat puitteet isänmaalliselle keskustelulle. Porin Prikaati on Ranta-Muotiolle tuttu paikka. Hänen kaksi vanhinta poikaansa ovat suorittaneet siellä varusmiespalveluksensa. Isä on käynyt valapäivän juhlallisuuksissa. Hän on vieraillut myös puolustusvaliokunnan jäsenenä Huovinrinteellä. - Etelä-Pohjanmaa on prikaatin perinteistä rekrytointialuetta. Täältä on lähdetty palvelukseen Porin Prikaatiin tai Tykistörykmenttiin Niinisaloon. Nykyisin kyllä jostakin syystä aika paljon myös Kainuun Prikaatiin. Lakkautetaan maanpuolustusalueet Vaikka Ranta-Muotion arvioiden mukaan maamme turvallisuuspoliittisista linjoista valitsee laaja yksimielisyys, puolustusvoimien omat rakennemuutokset voivat syksyllä herättää keskustelua. Hänen vakaa mielipiteensä on, että Suomessa tarvitaan yleistä asevelvollisuutta ja alueellista maanpuolustusjärjestelmää. - Nythän on paljon puhuttu sotilasläänien lakkauttamisesta. Pääesikunnan mielestä meillä on liikaa esikuntia, mikä voi pitää paikkansa. Mutta lakkautetaan mieluummin maanpuolustusalueet ja säilytetään sotilasläänit. Näkemystään hän perustelee sillä, että sotaväen pitää olla läsnä maakunnissa. Seinäjoelta on hävinnyt sotilaspiiri, Vaasasta varuskunta, samoin Oulusta. Sotilassoittokin uhkaa lakata kuulumasta. - Paljon puhutaan maakuntajoukoista. Ne tarvitsevat kuitenkin tuekseen varuskuntia. Puhujamatkoilla olen kuullut, että reserviläistoiminta on heikentynyt esimerkiksi Kyrönmaalla. Useissa maissa vieraillut Ranta-Muotio sanoo, että maanpuolustushenki on jotakin sellaista, mitä muilla ei ole. Sen merkitystä ei saa väheksyä. Hägglundin linjoilla Ranta-Muotio sanoo olevansa Euroopan turvallisuuskehityksestä hyvin pitkälle samoilla linjoilla kuin unionin so-\n17 tilaskomiteaa johtanut kenraali Gustav Hägglund. Suomen pitää olla täysillä mukana unionin puolustusulottuvuuden kehittämisessä ja osallistua myös nopean toiminnan joukkojen lähettämiseen, jos EU sellaiset perustaa. - Kosovo opetti meille, että meidän pitää pystyä itse hoitamaan oma tonttimme. Nato-jäsenyyteen hän suhtautuu harkiten. Ovi on pidettävä auki, mutta mitään välitöntä syytä sotilasliiton jäseneksi menemiseen ei nyt ole. Hänen mielestään Natoon voidaan liittyä vasta sitten, kun kansan enemmistö on sen kannalla. - Täytyy kuitenkin muistaa, että Nato on muuttunut. Itse voisin kuvitella, että Natoon syntyy eurooppalainen pilari, joka vastaa Euroopan asioista. Silloin kaikkien unionin maiden pitää siihen kuulua. Miinoja tarvitaan vaaminen jollakin muualla järjestelmällä maksaisi satoja miljoonia euroja, ei mielestäni ole mitään syytä lähteä niitä nyt hävittämään. Ranta-Muotio muistututtaa myös, että Ottawan miinasopimuksen allekirjoittajamaita on 140, mutta niiden hallussa oli vain 10 prosenttia maailman miinoista. 90 prosenttia jää joka tapauksessa sopimuksen ulkopuolelle. Puhumattakaan merimiinoista, joista eräät valtiot pitävät tiukasti kiinni. Uusia uhkia Ruotsi lähtee strategisessa ajattelussaan siitä, ettei maata uhkaa mikään hyökkäys ainakaan lähimmän kymmenen vuoden aikana. Sen vuoksi maan turvallisuuspolitiikan painopistealueita ovat kansainväliset tehtävät ja korkean teknologian kehittäminen. Suomen osalta Ranta-Muotio ei ihan samaan ole valmis, vaikka myöntääkin, ettei mitään erityistä uhkaa Suomeen juuri nyt kohdistu. Toisaalta hän muistuttaa, että vakuutusturva on syytä pitää kunnossa. Kymmenkunta vuotta sitten panssarit ampuivat naapurimaamme parlamenttitaloa. Sen sijaan merkittävämpänä vaarana hän pitää uusien uhkien mahdollisuutta. Keskeisin niistä on tietenkin terrorismi ja sen jälkeen tulevat kansainvälinen rikollisuus ja ympäristöonnettomuudet. Keskustan kansanedustaja, maanviljelijä ja agronomi Aulis Ranta-Muotio on teuvalainen reservin kapteeni. Syksyn turvallisuuspoliittisen keskustelun yhdeksi puheenaiheeksi Ranta-Muotio uskoo nousevan maamiinat. Hän suhtautuu epäillen väitteisiin, että Suomen maine olisi jotenkin vaarantunut maamiinojen vuoksi. - Uskon, että Suomen asema ja pitkän itärajamme merkitys kyllä ymmärretään. Kun miinat joka tapauksessa vanhenevat vuoteen 2025 mennessä ja niiden kor- Isänmaallinen Pohjanmaa Pohjalaisia ja varsinkin eteläpohjalaisia on kautta itsenäisyytemme pidetty isänmaallisina ihmisinä. Suorapuheiset miehet ja naiset ovat myös tuoneet kantansa julki silloinkin, kun sitä ei aina ole katsottu kovin hyvällä. Pohjanmaa oli jääkäriliikkeen keskeisiä värväysalueita, ja sieltä lähti nuoria miehiä Saksaan sotaoppiin. Pohjanmaan kautta jääkärit tulivat Suomeen, helmikuussa 1918 Vaasaan. He aloittivat itsenäisen Suomen armeijan organisoinnin. Suomen senaatti pakeni kansalaissodan alta Helsingistä Vaasaan. Venäläisten varuskuntien riisuminen aseista aloitettiin Pohjanmaalta, ja kenraali C.G.E. Mannerheim perusti alkuun esikuntansa rautatievaunuun Seinäjoelle. Vöyrissä toimi maamme ensimmäinen sotakoulu. Vapaussodan sankareiksi nousivat pohjalaiset Laurilan veljekset, jotka antoivat isänmaalle kalleimman uhrinsa. Isä-Laurila johti myöhemmin pohjalaisiaan suojeluskunnan päällikkönä ja myöhemmin talvi- ja jatkosodassa. Seinäjoella vieras voi poiketa suojeluskuntatalossa, jossa nykyisin toimii suojeluskuntamuseo. Talon viimeinen isäntä oli eversti Laurila, joka tuimailmeisenä katselee vieraita edelleen seinällä olevasta muotokuvastaan. Vihtori Kosola ja Isänmaallinen Kansanliike IKL on myös mainittava Pohjanmaasta puhuttaessa. Hän johti 1930-luvulla talonpoikaismarssia Helsinkiin, ja oli organisoimassa Mäntsälän kapinaa. Isänmaallisuus oli vaarassa kuohua yli äyräidensä. Eduskunta pakeni Helsingin pommituksia talvisodassa Pohjanmaalle. Kauhajoella kansanedustajat istuivat koulussa, jonka seinällä on edelleen muistolaatta kertomassa näistä päivistä. Jos katsahdamme historiassa hieman itsenäisyyden aikaa kauemmaksi, kannattaa poiketa Oravaisten taistelukentälle. Suomen sodan ( ) verisimmät taistelut käytiin näillä aukeilla. Jos taas kulku suuntautuu Ilmajoelle, kulkija saattaa havaita pienen viitan, jossa opastetaan Jaakko Ilkan muistopaadelle. Nuijasodan johtaja ja maamme miehittäjää vastaan kapinaan noussut Ilkka oli hänkin pohjalainen. 17\n18 Vapaaehtoinen maanpuolustus saa entistä vankemman jalansijan Teksti ja kuva: Samuli Vahteristo 18 Etualalla ampuva Länsi- Suomen maaherra, Rauno Saari kertasi muiden ohella ruostuneita taitojaan.\n19 Maanpuolustuskoulutus ry (MPK ry) on koulutusorganisaatio, joka kouluttaa kansalaisia selviytymään paremmin arjen vaaratilanteissa ja poikkeusoloissa. Koulutus jakaantuu turvallisuus-, varautumis-, sotilaalliseen ja johtamis- ja kouluttajakoulutukseen. - Tulevaisuudessa vapaaehtoinen maanpuolustustyö liittyy entistä tiiviimmin puolustusvoimiin ja siviiliyhteisöihin, kertoo Valtioneuvoston asettaman vapaaehtoisen maanpuolustustyön neuvottelukunnan puheenjohtaja Rauno Saari. Raision paikallispäällikkö Markku Lehtovuoren mukaan eri kursseille riittää osanottajia. Vapaaehtoiseen Maanpuolustuskoulutukseen osallistuu vuosittain noin oppilasta ja kouluttajaa. Kursseja on vuosittain noin Koulutettavista noin puolet on reserviläisiä. Koulutus tapahtuu 21 maanpuolustuspiirissä ja yli 200 paikallisosastossa. Maanpuolustuspiirit noudattavat maakuntajakoa. Kurssin keskipituus on runsaat kaksi koulutuspäivää, jonka mukaan Maanpuolustuskoulutus ry:n koulutustuotos vuonna 2003 oli yli kurssipäivää. Turvallisuus- ja varautumiskoulutuksen osuus kaikesta koulutuksesta on noin 40%. Vuonna 2003 tähän koulutukseen osallistui noin 9000 henkilöä. Turvallisuus- ja varautumiskoulutukseen odotetaan 10-15% kasvua vuosittain. Tehtävät tulee kirjata selontekoon Parinkymmenen osanottajan joukossa oli Länsi-Suomen maaherra Rauno Saari. Hän on myös Valtioneuvoston asettaman vapaaehtoisen maanpuolustustyön neuvottelukunnan puheenjohtaja. - Halusin tulla päivän ajaksi tutustumaan ja osallistumaan vapaaehtoiseen maanpuolustuskoulutukseen. Samalla tulee korjattua ruostuneet reserviläistaidot kuntoon. Saaren mukaan parhaillaan vapaaehtoisen maanpuolustustyön saralla pohditaan tavoitteiden yhteensovittamista sekä eri ministeriöiden työnjakoa, tarpeita ja tukimahdollisuuksia vapaaehtoiselle maanpuolustukselle. - Tähän liittyy myös ideointi maakuntajoukoista. Työryhmän puheenjohtajana on puolustusministeriön puolus- tuspoliittisen osaston päällikkö Pauli Järvenpää. Vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen toiminta ja sen tuottamat palvelut halutaan Saaren mukaan kytkeä aiempaa tiiviimmin osaksi viranomaisten varautumistyötä. - Vapaaehtoisen maanpuolustuskoulutuksen tehtävät tulee kirjata puolustuspoliittiseen selontekoon ja toiminnan tulee olla puolustusministeriön ohjauksessa. Maanpuolustuskoulutus ry:n kokonaisbudjetti oli vuonna 2003 noin 1,85 milj., jossa tuotoista puolustusministeriön rahoitustuki on noin 1,5 milj., kurssimaksujen osuus noin 0,2 milj. ja muiden rahoituslähteiden osuus noin 0,15 milj.. Raision, Rymättylän, Merimaskun ja Naantalin alueiden reserviläiset kokoontuivat Säkylässä Maanpuolustuskoulutus ry:n järjestämälle kevytasekurssille. Kurssipäivän aikana kerrattiin ruostuneita asekäsittelytaitoja ja ammuttiin eri jalkaväen käsiaseilla. Koulutuksien jakautuminen osa-alueille vuonna\n20 Tukholman marathon verraton kokemus Yli satakiloinen miehekäs mies ei juokse leikittelevän kepeästi ainakaan koko maratonia. Sen sai havaita majuri Seppo Vainio, joka lähes muun osanottajan joukossa taivalsi sisukkaasti loppuun Tukholman marthonin. Teksti: Marko Haikkola Kuvat: Jussi Sihvonen 20 Porin Prikaatista hikiselle tuskien taipaleelle uskaltautui lähes 20 henkilökuntaan kuuluvaa. Nopeimmin urakasta selvisi yliluutnantti Vesa Koskinen ajalla 3.21,44. Seppo Vainio taivalsi yli 42 kilometriä ajassa 4.51,36. Vainion mukaan päätös maratonista syntyi vuodenvaihteessa. - Lupasin avovaimolle, että jos hän kestää synnytyksen niin minä kestän maratonin. Vainiota arvelutti, kestävätkö jalat. - Hyvillä neuvoilla ja ahkeralla treenamisella onnistuin yllättävän hyvin. Pidin huolta, ettei liiallinen vauhti tappaisi. Matkalla kului noin kuusi litraa nestettä. Rääkin jälkeen jalkojen lihakset olivat muutaman päivän kipeät, mutta sitten tuli entistä ehompi olo. Kokemus oli Vainion mukaan verraton. - Aina 38 kilometriin asti matka taittui kepeästi, mutta siitä eteenpäin jouduin tekemään lujasti töitä. Palautumisen jälkeen aloin epäillä mielenterveyttäni, sillä haluan kokea saman vielä uudelleen, Vainio veistelee pilke silmäkulmassaan.\n21 Säkylän Varuskunnan Urheilijoiden porukalla on hymy herkässä ennen maratonia. 21\n22 Eskolan kaudesta Koiviston aikaan Teksti ja kuvat: Kari Nummila Eskola oli pannut tyytyväisyydellä merkille, että lisääntyvän toiminnan pääsyynä olivat aktivoituneet killan alaosastot. Eskolan seuraaja on aktiivinen maanpuolustuksen harrastaja, myyntipäällikkö Jorma Koivisto Loimaalta. Hän on järjestyksessä killan seitsemäs puheenjohtaja. Koivistosta tuli jo kolmas loimaalainen killan puheenjohtaja. Eskolan ohella myös killan ensimmäinen puheenjohtaja ekonomi Ilmari Honkanen oli syntynyt Loimaalla. Eskola oli itse asettanut tavoitteekseen neljän vuoden puheenjohtajakauden. Tällaisella ajanjaksolla hän katsoi yhden puheenjohtajan yleensäkin ehtivän kyllä vaikuttaa niihin asioihin, joita itse kukin katsoo sillä haavaa olevan aihetta kehittää. Eskolan tavoitteisiin Porin Rykmentin - Porin Prikaatin killan 45:s toimintavuosi oli neljän vuoden pestin jälkeen killan puheenjohtajuudesta väistyvän Pentti Eskolan, 60, mukaan varsin perinteinen mutta silti sangen runsassisältöinen. kuului myös jäsenmäärän kääntäminen nousuun. Tässä onnistuttiin. Kun vuoden 1999 lopussa jäsenmäärä oli 799, vuoden 2003 lopussa lukema oli jo Noususuunta näyttää jatkuvan. Tavoitteena onkin kymmenen prosentin vuotuinen kasvu. Eskola sanoi iloitsevansa myös Turun kasarmin pienoismalliprojektista, jossa ollaan niin Säkylässä kuin Turussakin jo voiton puolella, kun rahoitukset ovat kunnossa ja käytännön työt edistyvät. Pienoismallin suunnittelutyössä poikkeuksellisen paljon vaivaa nähnyt Kari Savola aikoo satsata ensi vuonna hankkeeseen aikaa entistä enemmän. Rahoituspuoli on kunnossa erityisesti everstiluutnantti evp Toivo Lehmusvirran poikkeuksellisen tuloksellisten keräysponnistelujen ansiosta. Alaosastojen toimintaa on tarkoitus edelleen aktivoida. Kilta järjestää syksyllä kiltalaisille jonkin erityistapahtuman. Vuosijäsenmaksu on 15 euroa ja ainaisjäsenmaksu 200. Kannatusjäsenmaksuksi määrättiin 50 euroa. 22 Pentti Eskola (vas) ja Jorma Koivisto ʼʼvahdinvaihdossaʼʼ Huovinrinteen porilaispatsaalla killan vuosikokouspäivänä.


Parhaat pornoelokuvat naisten ejakulointi / Sex dildo\nNaisen ejakulaatio - Totta vai tarua? Naisen ejakulointi, puhelinseksi ja erotiikkalinja Naisen ejakulointi, halukas soittamaan. Ja harrastan puhelinseksiä miesten tai naisten kanssa. Minulla on puhelimessani maan parhaat puhelinseksi numerot. Naisen orgasmi by Finnish legs and feet - Faktaa naisen orgasmista - Klitoris. Keskustelu - Naisen ejakulaatio? Keskustelu - Naiset - kuinka moni ejakuloi? Squirttaus eli naisen ejakulaatio - näillä vinkeillä se onnistuu Naisten, itsetyydytys ja Masturbointi, G-piste, Häpykieli Seksioppaat, asennot ja apuvälineet. Ejakulointi on hyvä vaihtoehto orgasmille; jä paljon reippaampi olo. Saat ilmaisen näytelehden ja parhaat juttumme sähköpostiisi kerran viikossa.\nHänen mielestän se ei ole hyväksi seksielämällemme. Tyydytän itseäni sopivassa välissä, yleensä kotona, mutta joskus myös työpaikan vessassa. Mies, siivoa siis asunto, laita makuuhuoneen valaistus kuntoon ja varmista, että sänky on puhdas ja mukavan pehmeä. Vuonna 1994 tsekkiläinen Stanislav Kratochvil teki laajan kyselytutkimuksen aiheesta. Squirtaaminen on monille naisille täysin tuntematon asia. Pariskunta sopi, että jos tekee mieli olla muiden kanssa, siitä vain mutta toiselle muista ei kerrota.\nTotuus on, että suurin osa naisista ei vurderinger pa xdating composition ylivieska tule ikinä kokemaan squirttausta. Tulevaisuudessa Anniina haluaisi lapsia, mutta häntä mietityttä, voiko tasainen perhe-elämä olla häntä varten. Tarja Sandbergin mukaan omista seksihaluista ei tarvitse olla huolissaan, elleivät ne ole häiritsevän hallitseva tupakka fetissi seksiseuraa jkl osa elämä. Parisuhdeseksi free sex videos seksiä sovituskopissa on Anniinan mielestä tyydyttävä, mutta se ei silti riitä täyttämän hänen kaikkia tarpeitaan. Olen yrittänyt vähentä masturbointia Mikon toivomuksesta.\nSeksihalut ovat eri ihmisillä hyvin erilaisia. Pese kätesi, leikkaa kyntesi ja viimeistele ulkoasusi. Kun hän hiljattain muutti työn perässä toiselle paikkakunnalle, poikaystäväkin tunnusti haluavansa vapaata suhdetta. Minusta on kiva kuulla toisten näkemyksiä sänkyasioista.\nMatkaseuraa vailla aasialaista seksiä 716\nSeksiseuraa turusta hyvännäköinen mies Alastonkuvat bb anopilta pillua\nSex shop vaasa kinkyt novellit Parisuhteessa seksi on niin rutinoitunutta. Mitä squirttaamisen neste on? Naisen ejakulaatio se7en han byul dating leppävirta on todellinen, eikä pornoteollisuuden keksimä juttu miesten iloksi. Loppuelämä saman petikumppanin kanssa tuntuu pelottavalta ajatukselta. Hän ei innostu enä myöskän pornon katselusta eikä halua laverrella seksikokemuksistaan kavereille, kuten ennen.\nTissit kiinostaa ejakulaatio video Sitä ei kuitenkaan pidä hävetä, sillä naisen ejakulointi on hieno asia, josta kumppanisikin erotiikka kauppa thaihieronta turku varmasti ilahtuu! Poikaystävä Anniinan aktiivisuus ei haittaa, mutta hän on ollut huolissaan siitä, että Anniina viihtyy liikaa herra Täristimen kanssa.\nBeste one night stand noensinne hameenlinna 317


Kuvioiden paluu puuparketteihin\nJulkisten tilojen lattiaratkaisut > Uutiset > Kuvioiden paluu puuparketteihin\nKuviot ovat tekemässä paluutaan: tapetteihin, kankaisiin ja tietysti lattioihin! Lattiat ovat hylkäämässä perinteisen muuta sisustusta tukevan roolinsa, ja ovat nyt valmiita ilmaisemaan omaa persoonallisuuttaan. Kuviot ovat siirtymässä huomion keskipisteeksi ja pääosan esittäjiksi erilaisissa tiloissa ympäri maailmaa.\nKuviot − ilme, joka pysyy\nKuvioitu lattia tuo uuden ulottuvuuden puulattian luonnolliseen kauneuteen. Jos haluat lisätä sisustukseesi kantaa ottavaa eleganssia, kalanruoto- tai timanttikuviot ovat persoonallinen ja tyylikäs valinta mihin tahansa huoneeseen. Juuri tämän trendin innoittamana Pergo loi kaksi uutta monikerrosparkettimallistoa: Sandhamn-malliston timanttikuvioista pitäville ja Saltholm-malliston, joka tarjoaa klassiset kalanruoto- ja koripunoskuviot.\nSaltholm − kalanruotokuvio\nSaltholm-mallisto saa kalanruotokuviollaan aikaan vaikutelman liikkeestä, mikä tekee huoneesta tilavamman tuntuisen. Malli tarjoaa monipuolisuutta − kalusteista riippuen se voi olla joko hillitty tai hallitseva. Timanttikuvio on yksi nykyhetken suosituimmista kuvioista ja samalla sisustuksen klassikko. Tässä ensiluokkaisessa mallistossa ei ole oksia eikä halkeamia, joten voit tuoda kotiisi parasta mitä luonto tarjoaa. Saltholm-mallistossa on kolme värisävyä: kermanvärinen, luonnollinen ja lämmin ruskea, joissa kaikissa on erikoishimmeä lakkaus. Pintakuviointi on harjattu puun autenttisen ilmeen korostamiseksi.\nTutustu kaikkiin Saltholm-lattioihin\nPergo Saltholm -parketissa on ainutlaatuinen StayClean-suojaus, joka peittää jokaisen lankun koko pinnan ja viisteet vettä hylkivällä pinnoitteella. Tämän suojauksen ansiosta kaikki lakatut puulattiamme kestävät erittäin hyvin nesteitä ja roiskeita, eikä likaa pääse saumoihin tai puun pintakuviointiin.\nSandhamn − timanttikuvio\nPergo Sandhamn -lattiat tuovat omaleimaisuutta kaikkiin tiloihin − niin trendikkäisiin kuin perinteisiinkin. Kun uusiokäytettyyn ilmeeseen ja dynaamiseen timanttikuvioon yhdistyy vertaansa vailla oleva asentamisen helppous, nämä lattiat tekevät huoneesta kuin huoneesta hetkessä upean katseenvangitsijan. Sandhamn-mallistossa on kaksi värisävyä: luonnollinen ja savutammi, joissa on erikoishimmeä pinta ja autenttisen ilmeen ja tuntuman tarjoava harjattu pintakuviointi. Eloisa värivaihtelu antaa lattialle rustiikkisen ilmeen.\nTutustu kaikkiin Sandhamn-lattioihin\nSkandinaaviselle perinnölleen uskollinen Pergo asettaa ympäristöstä huolehtimisen kaiken toimintansa keskiöön. Ympäristönäkökulma ulottuu vastuullisesta puunhankinnasta (PEFC-sertifiointi) ympäristöystävälliseen (REACH), energiaystävälliseen valmistukseen, jota tukevat viralliset sertifikaatit, kuten Pohjoismaiden oma ympäristömerkki, joutsenmerkki.\nMonikerrosparketti koostuu kolmesta ristiin liimatusta puukerroksesta, mikä vähentää lämpötilan ja kosteuden vaihteluiden aiheuttamaa puun luonnollista elämistä. Lankkujen asentaminen (ja irrottaminen) on PerfectFold-ponttijärjestelmän ansiosta erittäin helppoa.\nPintakerros (2,5 tai 3 mm) voidaan hioa jopa 3 kertaa, ja se on käsitelty suojaavalla pinnoitteella (7 kerrosta korkealaatuista lakkaa).\n4-KERROKSINEN RAKENNE TAKAA VAKAUDEN\nSuojaava pinnoite. 7 kerrosta lakkaa.\n3,2 mm:n paksuinen pintakerros voidaan hioa 2−3 kertaa.\nEdistyksellinen puinen ydin vaimentaa lattiaan kohdistuvaa rasitusta ja takaa vakauden.\nPohjaviilu vahvistaa lattiarakenteen.\nParas tapa integroida lattia osaksi sisustusta on valita oikeat lisävarusteet (alusmateriaalit, jalkalistat, profiilit jne.). Kaikki Pergo-lisävarusteet ovat Pergon itse suunnittelemia, mikä takaa 100-prosenttisen yhteensopivuuden lattian kanssa. Erikoisuutenamme ovat listat, jotka sopivat väriltään täydellisesti yhteen Saltholm-lattioiden kanssa.


Tarjouskilpailu IT-tukipalvelut 2017 - Helsinki Business Hub\nHelsinki Business Hubin IT-tukipalvelut 2017-2019\nHelsinki Business Hub Ltd Oy (HBH) pyytää tarjouksia yhtiön IT-järjestelmän hallinnasta ja ylläpidosta.\nHankintaan sovelletaan julkisia hankintoja koskevaa lainsäädäntöä. Tarjouskilpailu toteutetaan julkisista hankinnoista annetun lain tarkoittamaa avointa menettelyä käyttäen.\nHankinnasta on julkaistu ilmoitus 13.3.2017 sähköisessä tietokannassa osoitteessa www.hankintailmoitukset.fi numerolla 2017-004154. Kaikki halukkaat palveluntarjoajat voivat jättää tarjouksen 31.3.2017 mennessä.\nTarjouspyyntöasiakirjat löytyvät alta. Hankintayksikkö pyytää tarjoajia tutustumaan tarjouspyyntöasiakirjoihin.\nTarjous ja sen liitteet lähetetään oheisen linkin kautta:\nTeknisissä ongelmatilanteissa ota yhteyttä: katja.eskola@hbh.fi.


Säilitys purkkeja, Sisustustava...\nihania säilitys purkkeja. käytetty vain kerran. lähes uusi