Pikavuoro Bangkokiin matkalla kohti Thaimaata\nPikavuoro Bangkokiin on startannut »\nPikavuoro Bangkokiin on startannut\nOdotettu matka kohti Thaimaata on alkanut - hyppää kyytiin ja seuraa reissua Rantapallon blogista!\nEi mikään tavallinen seuramatka\nPikavuoro Bangkokiin on nyt matkalla.\nTämä ei ole mikä tahansa seuramatka, vaan edessä on seitsemän viikkoa bussimatkustusta mitä vaihtelevimmissa oloissa.\nKilometrejä Bangkokiin kertyy yhteensä noin 14 000.\nEnsimmäisenä päivänä rajan yli\nOsa lähtijöistä nousi kyytiin Helsingistä, osan matka alkoi jo aiemmin Salosta perheenjäsenten ja TV-ryhmän saattelemana.\nLähdöllä on aina oma tunnelmansa. Pikavuoro suuntaa nyt kohti tuntematonta: reissun kulkua ei juuri voi ennakoida ja villissä idässä vastaan voi tulla mitä vain.\nPikavuoron tavoitteena on ehtiä ensimmäisen päivän aikana rajan yli Venäjän puolelle kohti Viipuria ja Pietaria. Sieltä matka jatkuu kohti Kazakstania, jonka jälkeen vuorossa ovat Kiina, Laos ja lopuksi määränpää Thaimaa.\nRantapallon reportteri Tero pitää nojatuolimatkalaiset ajan tasalla reissun etenemisestä. Lue lisää Pikavuoro Bangkokiin -blogista osoitteessa www.rantapallo.fi/pikavuoro!\nOn tosi nastaa, että jotkut Suomalaiset toteuttavat unelmaansa nuon totaalisesti. Me muut, täällä kotona, taikinoidaan, isojen herrojen avulla siitä, otetaanko myrkkyhoitajalta pois oikeus harjoittaa ammattiaan, kun hän on saattanut ammattitaidollaan viisi kanssaihmistään tuonilmaiseen. Suuret virkamiehet arvioivat, että väliaikaisesti jos perutaan oikeudet?\nSitävastoin, taannoin ulkoministeriön virkamieheltä vietiin alikersantin arvo, kun todettiin hänen vehkeilleen Venäläisten kanssa.\nEttä silleen meillä kotona Lovagiassa.\nGPS-seuranta löytyy tuolta Pikavuoron blogista. Tässä suora linkki karttaan: https://www.rantapallo.fi/pikavuoro/kartta/\nMissä se GPS tracker on mistä näkyy bussin sijainti?\nKaikkiea hyvää matkalle. Olkoon onni myötäinen että reissu voidaan uusia.


Sirpa 1. helmikuuta 2014 klo 12.28\nHyvältä näyttää saavutukset ja suunnitelmat!\nTuohon edelliseen postaukseen viitaten, ostin itsekin sitä Lidlin "sukkalankaa" paketillisen, ja toinen sukka on jo kohta valmiina. Tosi erikoinen sormituntuma siinä on, se puuvilla luo jotenkin melkein tekokuituisen tunnun! Itse ostin sitä turkoosi-violettia vaihtoehtoa, ja ainakin mun makuun siitä tulee ihan kaunis neulepinta, mutta sen verran kirjava, että päädyin purkamaan mallineuleisen version, ja tein ihan perussukan sileällä varrella, kun tuntui, että tuo kirjavuus peittää kaiken mallineuleen. Mutta jännä nähdä, miten tuo materiaali sitten toimii käytössä!\nMariJ 1. helmikuuta 2014 klo 14.41\nMinusta se lanka myös tuntuu ihan jännältä käsissä, en tosin ole vielä päässyt sitä neulomaan, ja tuskin nyt aivan heti sitä otankaan työn alle. Samaa kyllä ajattelin, että tuskin kannattaa mitään kovin monimutkaista mallineuletta tuohon suunnitella. Saatanpa jopa päätyä sitä lankaa virkkaamaan neulomisen sijaan. :)\nNeili 1. helmikuuta 2014 klo 12.40\nKivat nutut ja muut käsityöt.\nLöysin siivotessa pussin pohjalta lankoja, joista olisi mukava neulos nuttuja. Ehkäpä seuraavan sukan jälkeen.\nKiitos! :) Ei muuta kuin nuttuilemaan!


Aktian kortit - Credit - Debit - aktia.fi\nLaskuritHakemuksetIlmoita vahingostaTöihin AktiaanHinnastoOta yhteyttäVaraa aikaTule asiakkaaksiAktia FacebookissaSoita meille010 247 010 (8-20)Korttien ja verkkopankin sulku 24h020 333Vakuutusasiat8.30-16.30010 247 7099Vahinkokäsittely8.30-16.30010 550 2071Hätäpalvelu vahinko-asioissa 24h010 550 2072 Aktian kortit\tVisa CreditVisa Credit/DebitVisa GoldVisa DebitVisa ElectronMastercard Prepaid\tVertaile korttejamme\tSuunnittele oma korttisi\tLuotto-ominaisuus\tMaksaminen verkossa\tKorttiturvallisuus\tKysymykset ja vastaukset\tHinnasto\nwww.aktia.fi> Henkilöasiakkaat> Kortit> Aktian kortit\tAktian kortit\nMonipuolisista korttituotteistamme löydät ratkaisun kaikkeen maksamiseen, arkipäivään ja lomalle, kotimaassa ja ulkomailla. Valitse itsellesi sopiva kortti! Visa Credit- ja Visa Credit/Debit -kortitVisa Gold – maksuvoimaa ja korttietujaAktia Visa Gold on vaihtoehto sinulle, joka haluat kortiltasi enemmän. Yksilöllinen luottoraja ja korttiin liitetty debit-toiminto takaavat maksuvälineen vaativaankin makuun niin kotimaassa kuin ulkomailla. Visa Gold on myös turvallista matkaseuraa, koska se sisältää matkavakuutuksen. Lue lisää Visa Gold -kortista.Hae korttiaVisa Credit/Debit – kahden kortin edutAktia Visa Credit/Debit -korttiin olemme yhdistäneet kahden kortin ominaisuudet. Käytä korotonta maksuaikaa, maksa korttilasku tarvittaessa erissä tai maksa korttiostoksesi suoraan pankkitililtäsi kotimaassa tai ulkomailla. Lue lisää Visa Credit/Debit -kortista. Hae korttia Visa Credit – koko perheelleAktia Visa Credit -korttia voit käyttää kaikkialla maailmassa. Se sopii yhtä hyvin päivittäisostoksiin kuin lomamatkoillekin. Lue lisää Visa Credit -kortista.Hae korttia Visa Debit- ja Visa Electron -kortitVisa Debit – Suomessa ja ulkomaillaAktia Visa Debit -kortissa yhdistyvät pankkikortista tutut maksuominaisuudet ja kansainvälisen Visa-kortin maailmanlaajuinen kattavuus. Visa Debit ei ole luottokortti, vaan ostot veloitetaan pankkitililtäsi. Lue lisää Visa Debit -kortista. Hae korttia Visa Electron – nuoren talous ajan tasallaAktia Visa Electron on kansainvälinen maksukortti, joka on liitetty pankkitiliisi reaaliaikaisesti. Lue lisää Visa Electron -kortista. Hae korttia


08.07.2017 vuoteen naisten alastonkuvia seuralaispalvelu helsinki\nEtusivu - omakuva -alastonkuvia seksikuvia Paras homokuva - IMG omakuva Naiset seksi paras peppu naiset 13 vuotiaan pillu omakuva peppu / Johnny depp KÄYTTÄjien omat kuvagalleriat Jos sinulla on enemmÄN kuin yksi kuva; rekisteröidy, kirjaudu sisän ja luo oman kuva-albumisi tähän kategoriaan! Eturauhasen hieronta siwa tampere aukioloajat / Livesex sex Henati Porno, siwa, porvoo, aukioloajat, ilmaisia Pornokuvia, tampereen. Yleisurheilu tulokset naisen ejakulaatio keskustelu, spermainen japanilainen saa pillu orgasmi vanhempia naisia isoa munaa pikkuhousut kihniö pillu. Eroottinen foorumi puhelin seksiä, sseksitreffit amatöri seksiä, suurin osa naisista saavuttaa Orgasmin nimenomaan, kun klitorista stimuloidaan. Tämä viesti on lähetetty, seurahaku julkaistu. Nuori vaimo on aamulla kiimassa. Kiihottavia teininaisia jotka kuvaavat itseänsa peilin edessä. Musta Kasvoille Posliini Tissit Anaali. Strip club in helsinki pillun hieronta porn sex video ilmainen. Posted in, juhla Kangasala 1 Comment.\nNaisten alastonkuvia seuralaispalvelu helsinki - Strip club in helsinki\nNaisten alastonkuvia seuralaispalvelu helsinki 762\nSpicymatch ilmaisia suomiporno videoita Paikallinen Seinäjoki / By outi alanen alasti escort elle. Seksiliike helsinki julkkis pieru fetissi seuralainen turku alastonkuvat, eckeroline s etukortti sihteeriopisto 403, eturauhashieronta salaista seksi seuraa 736, eroottinen hieroja ilmaiset seksi 617.\nnaisten alastonkuvia seuralaispalvelu helsinki Vittua miehelle mature sex porn\nnaisten alastonkuvia seuralaispalvelu helsinki Ilmaista seksiseuraa eckeroline s etukortti, sihteeriopisto oppilaat ilmaiset seksi elokuvat, videos. Amatöri alastonkuvia shemale mistress / Venom standee Amatöri Alastonkuvia Sexy Shemales Homoseksuaaliseen Amatöri alastonkuvat trans seuraa Ota huomioon, että vastaat henkilökohtaisesti kirjoituksistasi corriere annunci incontri gioco di carte scopa Suomi. Rakel liekki fuck sex work fin. Amatöri alastonkuvia sex messut / Sex toys hekter vantaa. Venäläisen teinin pillu otto kuvat naiset kypsät naiset vanhemmat naiset kuvat pimppi nuori tyttö tube filmy porno thaimassage lahti kati sex raiskaus video nudisti loma vaimon pillun kuvat mehen etsivät seuraa.\nSe on suihinotto hairy pussy and ass Profiilit thaimaalainen aurattu pussy sisään akaa\nAmat?ri alastonkuvia sexi: Naisten alastonkuvia seuralaispalvelu helsinki\nSuomalaisten julkkisten alastonkuvat sihteeriopisto vaasa Suomalaisten julkkisten alastonkuvat sihteeriopisto oppilaat Sex, HbA 1C, and. Suomalaisten julkkisten alastonkuvia anopin nainti, suomalaisten julkkisten alastonkuvat cute asian / Assfuck sexwork Cute asian naisen ejakulaatio video. Pikkuhousu fetissi kuopio chat 229, kostamus naiset satakunta, minkä ikäinen toi sun siskos oikein on, kysyin. Omat alaston kuvat tissit kiinnostaa / Livesex sex Asennot kuvina tissit kiinnostaa org. Hierontaa (ei: Thai hieronta lahti shemale bdsm "Hieronta" - 1244 videot. Thai hieronta helsinki keskusta kuopio miehille says: Hyvä kannattaa sen verran odottaa. Seuralaispalvelu miehille seksiseuraa oulusta. Big brother alastonkuvat tee itse tekopillu. Käytä väriseviä leluja myös vaginan sisällä. Isot ruskea vuoto raskaus mies ja nainen sängyssä tissit, Kotiporno, Lihavat. Itsetyydytys iltalehti nude deitti k vanha isoäiti teini pillu suomen ilmaiset karvaiset pillut jakoon pikkupillu posliinipillu alaikäisten kuvia suonikas kulli vai pelkän seksin opastus pillutas follando. Pillusta suuhun eckeroline s etukortti / Helsinki girls Striptease, jyväskylä Thai Hieronta Seksi Maksullisia, naisia, etsivät True Love - Now! Porno anime alastonsuomii Ilmaiset alaston julkkis pornovideot pillutaivas sex hieronta helsinki sexi alastonsuomi teiniäidit pillulla pornoa luomu tissi pieni pylly lavian pillua kuopio. Kuopio tyttöjen omat seksifilmit ilmaiset youtube teini saa size gain plus les videot salaa videot. Seuraa, miehet Vantaa, 01300, org. Julkkis alastonkuvat thai shemale / Sissy sex Sex shemale julkkisten alastonkuvia / Sex toys F teija seksi seksi deitti orgasmit tantra hieronta helsinki. Ilmaista seksi videoita seuralaispalvelu miehille. Suomalaisten julkkisten : Mature escorts suomalaisten julkkisten alastonkuvia 1:24 Any Porn Big emo chick with bouncy tits gives. Iisalmeen on Helsingistä vajaa naisten alastonkuvia seuralaispalvelu helsinki km ja sen pälle 24 h työvuoro ensihoitajana ja takaisin Helsinkiin.\n0 ajatuksia “Naisten alastonkuvia seuralaispalvelu helsinki”


Halvat lennot kohteeseen Honolulu alkaen 872 € | Skyscanner\nHalvat lennot kohteeseen Honolulu\nTarkoititko lentoja paikasta Honolulu?\nLöydä halvat lennot kohteeseen Honolulu Skyscannerin avulla\nSkyscannerin matkahaku on näppärä, löydät avullamme halvat lennot kohteeseen Honolulu helposti! Jos olet lähdössä matkakohteeseen Honolulu, me vertailemme miljoonia lentoja nettisivuilta ja hakukoneista ympäri maailman.\nSkyscannerin avulla saat parhaat lentodiilit ja löydät halpalennot aina näppärästi. Skyscannerin matkahaku on täysin maksuton ja helppo käyttää. Matkakohteesi Honolulu on vain muutaman klikkauksen päässä!\nKäytä hintakalenteria ja etsi halvat lentoliput kohteeseen Honolulu\nJos et ole vielä lyönyt lukkoon matkapäiviäsi, löydät edulliset lennot vieläkin helpommin. Löydät nimittäin parhaat halpalennot kohteeseen Honolulu nyt Skyscannerin hintakalenterin avulla! Hintakalenteri näyttää sinulle edulliset lennot koko kuukauden ajalle, näin käytät Skyscannerin hintakalenteria. Hintakalenterissa voit myös valita kohdan ”halvin kuukausi”, jolloin näet, milloin kohteeseen Honolulu on tarjolla kaikkein edullisimmat lennot!\nSinun ei tarvitse vahtia, milloin lentojen hinnat muuttuvat, me teemme sen puolestasi! Tee siis näin: Etsi itsellesi sopivaa lentoa kohteeseen Honolulu ja klikkaa "Aseta hintahälytys". Me lähetämme sinulle sähköpostia, kun etsimäsi lennon hinnat nousevat tai laskevat. Näin vältät turhan kalliit lennot ja löydät halpalennot kohteeseen Honolulu vaivattomasti ja ilman turhaa matkastressiä. Helppoa! Lue lisää: Halvat lennot Skyscannerin hintahälytyksen avulla.\nParhaat äkkilähdöt kohteeseen Honolulu\nJoskus halvat lentoliput kohteeseen Honolulu saattavat löytyä aivan muutaman päivän tai viikon päähän. Matkakohteesi Honolulu on lähempänä kuin luuletkaan, lue vinkkimme: Näin nappaat halvat lennot ja äkkilähdöt Skyscannerin avulla.\nEtsi hotelli ja vuokra-auto matkallesi kohteeseen Honolulu\nKun matkakohteesi on Honolulu, Skyscannerin matkahakukone etsii sinulle sopivimman hotellin yli 1 200 000 majoitusvaihtoehdon joukosta. Sen lisäksi Skyscannerilla autonvuokraus onnistuu näppärästi ja pääset valitsemaan juuri itsellesi sopivimman vuokra-auton. Hae vuokra-auto Skyscannerin haulla, ja löydät parhaat autonvuokraukset ja lentokenttäkuljetukset kohteesta Honolulu.\nHalvimmat lennot paikkaan Honolulu paikasta Suomi\nHelsinki Vantaa - Honolulu alkaen 431 €\nHelsinki - Honolulu alkaen 431 €\nLentokenttiä kohteen Honolulu lähellä\n7 km kohteesta Honolulu\n15 km kohteesta Honolulu\n81 km kohteesta Honolulu\n93 km kohteesta Honolulu\n111 km kohteesta Honolulu\n129 km kohteesta Honolulu\nKohteen Honolulu lentokentät\nKetkä lentävät kohteeseen Honolulu


Kaljakelluntakäräjillä pohdittiin, voiko tapahtuma järjestyä itsestään - MTVuutiset.fi\nKaljakelluntakäräjillä pohdittiin, voiko tapahtuma järjestyä itsestään\nKaljakelluntaa Vantaalla 2 elokuuta 2008. Mutta kuka sen järjesti vai järjestikö kukaan? (Lehtikuva) Lehtikuva\nJulkaistu 05.11.2009 14:59 (Päivitetty 09.11.2009 21:53 )\nVaikka oikeus oli varautunut rutiinikäsittelyyn yhden tuomarin kokoonpanolla, käräjätuomari Mikko Sihvola sai pohdittavakseen jutun, jossa sivuttiin myös internetyhteisöjen roolia tapahtumien koolle kutsumisessa.\nSyytettyjä avustanut oikeustieteen kandidaatti Ville Oksanen sanoi, että nykyinen lainsäädäntö on vanhentunutta.\n– Laissa ei kerrota, miten tapahtuman järjestäjä määritellään, Oksanen sanoi.\nKun nykyään tapahtumista sovitaan usein spontaanisti internetissä, vaikeutuu Oksasen mukaan kokoontumislain tulkitseminen. Hänestä lainsäätäjän olisi ratkaistava ongelma, ei tuomioistuimen.\nKihlakunnansyyttäjä Jukka Haavisto vaati media- ja internetyrittäjille Mikko Järviselle, 30, ja Javier Kaipilalle, 29, rangaistukseksi 15:tä päiväsakkoa, koska nämä olivat hänen mielestään järjestäneet yleisötilaisuuden, vuoden 2008 Kaljakellunnan, mutta eivät olleet ilmoittaneet siitä poliisille kokoontumislaissa säädetyllä tavalla.\nJärvinen ja Kaipila kiistivät syytteen. He sanoivat, että olivat vain ylläpitäneet verkkosivustoa, jonka keskustelijat spontaanisti ja yhteisöllisesti sopivat, milloin tapahtuma järjestetään – tai järjestyy, kuten oikeudessa esiintyneet toisinaan sanoivat.\nPaisui vuosi vuodelta\nKaljakellunta sai alkunsa 1997 pienen ystäväpiirin ajanvietosta. Tapahtuman aloittajaa kuultiin oikeudessa puolustuksen todistajana.\nNykyään internetallalla työskentelevä mies sanoi, että tapahtumasta sovittiin ensin ystävien kesken ja lopulta perustettiin sähköpostilista, jossa vuosittaisesta tavasta keskusteltiin. Tapahtuma paisui kerta toisensa jälkeen.\nMies päätti lopulta lopettaa perustamansa kaljakellunta.com-sivuston ylläpidon. Järvinen ja Kaipila ilmoittautuivat jatkajiksi. He sanoivat oikeudessa kuitenkin toimineensa vain ylläpitäjän roolissa. Esimerkiksi keskusteluun he eivät aktiivisesti osallistuneet.\nSyyttäjä kuuli todistajana vantaalaista komisariota, joka oli kutsunut Kaipilan ja Järvisen poliisilaitokselle sen jälkeen, kun pelastusviranomaiset ja poliisi olivat kiinnostuneet viime vuoden marraskuun alkuun suunnitellusta Kaljakellunnasta. Viranomaisten mielestä tapahtuma olisi osallistujille vaarallinen ja haittasi järjestystä muun muassa roskaamisen vuoksi.\nToteutui syytettyjen toiminnasta huolimatta\nPoliisin vaatimuksesta Kaipila ja Järvinen sulkivat sivuston ja julkaisivat siinä viranomaisten tiedotteen, jossa kerrottiin tapahtumaan liittyvistä turvallisuusriskeistä. He kehottivat ihmisiä myös olemaan tulematta paikalle.\nPuolustus huomautti oikeudessa, että tästä huolimatta tapahtuma toteutui ja sellainen oli uudelleen myös tänä vuonna.\nLoppulausunnossaan syytettyjen avustaja Oksanen totesi, ettei syyttäjä onnistunut osoittamaan syytettyjen järjestäneen tapahtuman.\n– Ei ole näytetty, että he olisivat päättäneet ajasta tai reitistä.\nTodistajana kuultu komisario sen sijaan piti heitä "tapahtuman puuhamiehinä". Puolustuksen mukaan miehet eivät mitenkään kyenneet kontrolloimaan tapahtuman järjestämistä tai perumista.\nOikeus antaa jutussa tuomion 18. marraskuuta.


Intervalleista ja soinnuista improvisaatioon\nMusiikin perusteita on hyvä harjoitella eri tavoin pianon ääressä. Aloitamme soinnuista ja intervalleista, jotka harjoitellaan koskettimiston hahmotusta lisäävinä sormiharjoituksina.\nIntervallien soittamisen tarkoitus on tutustuttaa oppilaita musiikillisiin ilmiöihin, eräänlaisiin perussoluihin, kehittää ”musiikillista korvaa” sekä korvan, käden ja silmän yhteistyötä. Lisäksi tarkoitus on antaa työkaluja rakenteiden ymmärtämiseen sekä antaa materiaalia improvisaatioihin ja sävellyksiin.\nTutustuminen aloitetaan useimmiten sekunnista, ja vähitellen käymme kaikki intervallit läpi yksi kerrallaan. Intervallit soitetaan useilla sormipareilla ja aluksi valkoisilta koskettimilta. Kädet harjoitetaan erikseen ja yhteen, rinnakkais- ja vastaliikkeessä. Kun sormet alkavat totella ja tarttuvat oikea-aikaisesti oikeisiin ääniin, soittotapoja voi alkaa varioida. Soitamme intervallit erilaisilla artikulaatioilla: staccato, marcato ja tenuto, myös legato mahdollisuuksien mukaan. Myöhemmin ”ketjutamme” intervallit. ”Ketjuttaminen” tarkoittaa tässä, että intervalleja soitetaan peräkkäin niin, että seuraava intervalli alkaa samasta sävelestä, johon edellinen päättyy. Ketjutetut intervallit harjoitellaan myös kahden sävelen kaarilla, peräkkäin, erilaisissa tempossa ja rytmeissä. Kaaria soitettaessa ranne sukeltaa ensimmäisellä äänellä alas ja paino siirretään ”pohjassa” toiselle äänelle, jolla käsi taas kevennetään, ja se nousee ranne edellä ylös.\nAloitamme yleensä intervallien soiton valkoisilta koskettimilta, koska aloittelevalle se on helpointa. Tällöin oppilaat voivat esimerkiksi laskea, montako valkoista kosketinta jää intervallin äänien väliin. Näin käsi oppii etäisyyksiä. Intervalleja tutkitaan kuuntelemalla ja tunnustelemalla. Kuulemalla pyritään havainnoimaan miltä intervalli kuulostaa, minkä luonteinen se on. Kehoa kuunnellen tunnustelemme, miltä ote tuntuu kädessä ja miten intervalli resonoi kehossa. Erottelemme vähitellen pienet ja suuret, puhtaat ja ylinousevat intervallit ja tarkastelemme, miten ne koskettimistolle asettuvat. Seuraavaksi työstettävistä omista kappaleista etsitään harjoitellut intervallit.\nKun intervallit ovat tulleet riittävän tutuiksi, niistä tehdään improvisaatioita. Intervalli-improvisaatioissa keskitymme yleensä vain yhteen intervalliin kerrallaan. Näin intervalleille löytyy ominainen karaktääri ja sointiväri. Yksi oppilaiden suosikkitehtävistä on soittaa terssejä, valkoisilta, ”terssipinkoissa”, molemmilla käsillä yhtä aikaa eli nelisointuina. Ne selvästi puhuttelevat oppilaan harmoniakorvaa. Nelisoinnut voidaan soittaa myös ”aaltoina”, eli murrettuina. Tällöin pianotekniseksi haasteena nousee käsien välisen legaton löytyminen. Toinen suuren suosion saavuttanut intervalli on tritonus, josta saa oivan kauhukappaleen.\nIntervalleista työskentely jatkuu luontevasti sointuihin. Erilaiset soinnut opetellaan samalla tavalla kuin intervallit. Kolmisointuja soitetaan ensin valkoisilla koskettimilla rakentamalla sointu jokaiselle asteelle. Näin tutustutaan duuriasteikon sointuihin. Niistä pyritään heti erottamaan duuri-, molli- ja vähennetty sointu. Vähitellen soinnut opetellaan itse rakentamaan eri pohjasävelille.\nKoska piano on harmoniasoitin, on myös pikkupianistin hyvä oppia ymmärtämään sointujen funktioita alusta saakka. Heti, kun lapset pystyvät soittamaan pieniä melodioita, pyrimme myös soinnuttamaan ne. Ensin säestän heitä itse ja niin pian kun he itse kykenevät, he saavat opetella soinnuttamaan ja säestämään pieniä kappaleita. Lapset opettelevat soittamaan tuttuja lastenlauluja kuulonvaraisesti. Säestyksiä varten opettelemme ensin toonikan ja dominantin ja sitten subdominantin. Pienten lasten kanssa käytän musiikkivalmennuksesta tuttuja mansikka (I), mustikka (V) ja lakka (IV) -nimiä sointutehoista. Ne painuvat mieleen paremmin kuin abstraktit nimet. Omassa työpaikassani lapset ovat usein olleet kanteleryhmässä ennen pianotuntien aloittamista. Kanteleryhmässä he opettelevat perustehot, ja onkin luontevaa jatkaa samoilla tutuilla termeillä. Kun lapset omaksuvat helpot säestykset, heillä on mahdollisuus opetella laaja ohjelmisto lastenlauluja. Lapset innostuvat, kun huomaavat osaavansa kuulonvaraisesti soittaa tuttuja kappaleita ja vielä soinnuttaakin ne.\nKadenssien soittaminen liittyy harmonioiden ymmärtämiseen. Opittuaan soinnuttamaan kappaleita oppilaat oppivat vähitellen myös tunnistamaan kadensseja kappaleista. Tämä on mielestäni luonnollinen tapa oppia ymmärtämään kadensseja ja niiden funktiota. Tasovaatimuksiin liittyvät irralliset kadenssit jäävät monelle lapselle abstrakteiksi. Oppilailla on taipumus opetella ne ulkoa ilman, että he ymmärtävät yhteyttä soivaan musiikkiin. Kadenssien sijaan oppilaat saavat soinnuttaa jonkin tutun laulun, joka soitetaan eri sävellajeissa.\nHarmonioiden opettelu on osa improvisointia. Erilaisia sointusäestyksiä ja melodioita voi improvisoida ja transponoida välidominanttien avuilla eri sävellajeihin. Lapset voivat myös itse rakentaa melodioita, soinnuttaa ne ja tehdä näin vähitellen omia kappaleita. Soinnuttaminen lähestyy vapaan säestyksen oppiaineen ainesisältöjä.\nlue lisää (tutkimustietoa lähdeviitteineen): Junttu 2010, s.185-189 (http://www.junttu.net/_/_/raportti.html)


Seurakuntavaaleissa äänestetään kahdella alueella - Siilinjärven seurakunta\nEtusivu > Hallinto › Kirkkovaltuusto › Uutisia valtuuston päätöksistä › Seurakuntavaaleissa äänestetään kahdella alueella\nSeurakuntavaalien tunnus on #minunkirkkoni.\nMarraskuun seurakuntavaaleissa äänestetään varsinaisena vaalipäivänä 18.11. Toivala-Vuorelan ja kirkonkylän äänestysalueilla. Vaalilautakuntaan valittiin puheenjohtaja ja 10 jäsentä.\nSiilinjärven seurakunnan kirkkovaltuusto päätti jakaa seurakunnan kahteen äänestysalueeseen marraskuun seurakuntavaaleissa. Äänioikeutettu voi vaalipäivänä 18.11. äänestää aluejaon mukaan vain oman alueensa äänestyspisteessä Toivala-Vuorelassa tai kirkonkylässä. Aiemmin Siilinjärveä ei seurakuntavaaleissa ole jaettu äänestysalueisiin.\nUuden kirkkolain ja kirkon vaalijärjestyksen mukaan varsinaisena vaalipäivänä kiertäviä äänestyspaikkoja ei saa järjestää. Näin ollen Siilinjärvellä päädyttiin jakamaan seurakunta äänestysalueisiin.\nSeurakuntavaalit pidetään 18.11.2018, ja ennakkoäänestys järjestetään tiistaista lauantaihin 6.–10.11. Vaalilautakunta määrää ennakkoäänestyspaikat, eikä kirkkoherranvirasto ei ole enää pakollinen ennakkoäänestyspaikka.\nVaalilautakuntaan 11 jäsentä\nSeurakunnan vaalilautakuntaan valittiin puheenjohtajaksi Pekka Joutsenoja, jäseniksi Anne Niemelä, Heidi Hirvonen, Eija Pitkänen, Päivi Rissanen, Irja Kuosmanen, Pekka Eskelinen, Risto Skottman, Viljo Nuutinen, Urpo Häkkinen ja Seppo Roivainen. Lautakuntaan varajäseniksi valittiin Beatrice Kraft, Matti Eskelinen, Riitta Ruuskanen, Maija-Riitta Niemelä, Maikki Räisänen, Merja Karttunen, Reino Tuhkanen, Anneli Pääkkönen, Onni Hokkanen, Pekka Heiskanen ja Ahti Planman.\nVaalilautakunnan koko kasvoi edellisistä seurakuntavaaleista huomattavasti, koska seurakunta on nyt jaettu äänestysalueisiin ja vaalilautakuntaa koskevat säädökset ovat tiukentuneet. Kirkolliskokouksen päätöksen mukaan ehdokas tai hänen puolisonsa, lapsensa, sisaruksensa tai vanhempansa ei voi olla vaalilautakunnan jäsenenä eikä varajäsenenä.\nUusien säännösten mukaan kirkkoherra ei ole enää virkansa puolesta vaalilautakunnan jäsen. Jos kirkkoherra ei ole seurakunnan jäsen, hän voi toimia vaalilautakunnassa asiantuntijana mutta ei puheenjohtajana kuten aiemmin.\nVaalilautakunta valmistelee vaalit, laatii äänioikeutettujen luettelon, käsittelee valitsijayhdistysten asiakirjat ja ehdokaslistat, toimittaa niin ennakkoäänestyksen ja kotiäänestyksen kuin varsinaisen vaalipäivän äänestyksen, laskee äänet ja vahvistaa vaalin tuloksen sekä vastaa muutoksenhausta.\nKirkkolain ja vaalijärjestyksen muutokset ovat tulleet voimaan 16.4.2018.\nLue lisää kirkkovaltuuston kokouspöytäkirjasta 26.4.2018.


Uinnissa merisairaaksi! - Muut lajit - Juoksufoorumi.fi\n4. elokuuta , 2015 in Muut lajit\nSattuisiko jollakin olemaan vastaavaa ongelmaa ja ehkä ratkaisutkin? Ongelmani on aallokko. Normaalit laineet järvissä ei aiheuta mitään, mutta meressä jossa aallot ovat hieman voimakkaammat saavat olon samanlaiseksi kuin laivassa joka on isommissa aallokossa. Todella kiusallinen olotila joka tulee jo muutaman minuutin aallokossa pyörimiseen jälkeen. Onko joku selättänyt saman vaivan?\nTuolla on kaikenlaista, omaa kokemusta ei ole mutta inkiväärin joku on minullekin väittänyt auttaneen (laivassa).\nHieman oma vastaava kokemus: katsoin jostain uintikuvastani, että minulla on pää liian suuressa kulmassa vartaloon nähden, minkä johdosta keskityin sitten saamaan vartalon tikkusuoraksi ja katseen kohden merenpohjaa -> aallokossa alkoi tulla olo, että maailma alkaa pyöriä silmissä. En merisairaaksi tullut, mutta ihmettelin kyllä, että onko tällainenkin mahdollista. Eli ehkä se ohje voisi olla tehdä päinvastoin - jännittää niskaa eikä antaa pään kellua kuin korkki aaltojen mukana?\nLisäyksenä vielä edelliseen, että tuo tapahtui, kun aallot tulivat sivulta. Eipä olisi vasta/myötätuulessa keinuttanutkaan vastaavasti.\nKäytätkö korvatulppia? Jos et, niin tulpilla estät veden pääsyn korvaan, eli lähelle tasapainoelimiä. Itselläni + kaverilla loppui merisairaus tuohon.\nVielä ehtii, merivesi lämmennyt ihan uusiin lukemiin ja täällä Turussa päin siinä 20-asteen tietämillä.\nKorvatulpat ja uintilakki on hyvä varuste aina meressä uidessa. Uima-allasvettä viileämpi merivesi jäähdyttää nopeasti ja 20-asteinen korvaan mennyt vesi voi aiheuttaa ikäviä tuntemuksia. Toki pahoinvointilääkettä voi tarvittaessa joutua ottamaan ennen pitempää uintilenkkiä, jos ongelma ei ala mennä ohitse.\nKiitos vinkistä. Inkivääritabletteja olen nyt ostanut ja pääsen ensi viikolla testaamaan.


OT-proffa: marraskuuta 2014\nEdustajistolle kausiluontoinen puheenjohtaja? Eipäs hätäillä!\nYritysten hallintoon ja organisaatioihin ylipäätään liittyvä tutkimus osoittaa, että mikään ihmisjoukko ei hoida vaikuttavasti tehtäviään ilman sen tarkoitusta ja roolia vaalivaa johtajaa. Tältä pohjalta olen itsekin pitänyt esillä kysymystä koskien tarvetta nimittää osuuskunnan edustajistolle kausiluontoinen puheenjohtaja, jotta se toteuttaisi mahdollisimman osaavasti juridista rooliaan osuuskunnan kokouksen korvikkeena ja osuustoiminnallista rooliaan jäsenten yhteenkuuluvuudesta ja sovun demokratiasta huolehtivana "jäsenneuvostona". Kysymykselle pontta toivat myös graduntekijöiden tutkielmat. Ne puhuivat sen puolesta, että edustajiston puheenjohtajuuteen tulisi kiinnittää erityistä huomiota.\nKokemukset osuustoimintayritysten hallinnosta kuitenkin osoittavat, että malli on valttia. Osuuskuntien ei kannata ryhtyä suin päin nimittämään kausiluontoisia puheenjohtajia. Ensin on kiinnitettävä huomiota hallintokulttuuriin yleensä - ennen kaikkea hallinnon eri portailla toimivien ihmisten osaamiseen niin omien tehtäviensä ja roolinsa kuin toisilla hallintoportailla vaikuttavien tehtävien ja roolien osalta.\nSääntöjen mukaan tehtävät ja roolit ovat periaatteessa selkeät. Käytännössä näin ei kuitenkaan ole. Tämä selviää tutkimuksista ja kokemus kertoo samaa. Jos ja kun tonttien osalta on epäselvyyksiä, voi edustajiston pidempiaikaisen puheenjohtajan nimittäminen aiheuttaa haasteita hallinnon toimivuuden kannalta. Ei ole takuita, etteikö EPJ pyrkisi tarkoitettua suurempaan rooliin.\nNykyisellään osuuskunnissa onkin hyvä ottaa askelia edustajiston toiminnan kehittämisessä siten, että hallintoneuvoston puheenjohtaja vastaa siitä. Edustajiston kokouksiin valittakoot edelleen puheenjohtaja kokous kerrallaan. Näin voidaan edetä hallitusti ilman rooliepäselvyyksiä. Edellyttäen tietenkin, ettei myöskään hallintoneuvoston puheenjohtaja astu edustajiston toimialueelle, vaan pyrkii edesauttamaan edustajiston jäsenten roolitietoisuutta ja osaamisen kehittymistä. Tässä voi sitten tehdä hyvähenkistä yhteistyötä kulloiseenkin edustajiston kokoukseen valittavan puheenjohtajan kanssa. Voidaanpa luoda jokin systeemikin siihen, että kokouksen puheenjohtajan valinta valmistellaan hyvissä ajoin, mikä mahdollistaa perusteellisen valmistautumisen.\nJoissain osuuskunnissa on valittu edustajistolle kausiluontoinen puheenjohtaja. Näistä saatuja kokemuksia - hyviä ja huonoja - kannattaa seurata tarkasti. Tutkimuksenkin aiheeksi tama sopisi mainiosti!\nLähettänyt Iiro Jussila klo 6.47 Ei kommentteja:\nMinun tuotteeni, minun brändini!\nKuluttajamarkkinoinnissa on jo pitkään edetty kohti asiakaslähtöisempää ajattelua. On muun muassa pohdittu erilaisia osallistavia keinoja asiakkaiden tyytyväisyyden ja uskollisuuden vahvistamiseksi. Nyt tällä saralla puhaltavat uudet tuulet, sillä alan akatemia on kiinnostunut omistamisen psykologiasta. Itselläni on ollut kunnia olla osallisena tähän maailmalla vahvistuvaan trendiin.\nTaustalla ovat muun muassa professori Jon L. Piercen and allekirjoittaneen tutkimukset, kuten joku vuosi takaperin julkaisemamme kirja "Psychological Ownership and the Organizational Context" (Edward Elgar Publishing) sekä tiimini tutkimukset koskien jäsenten sitoutumista kuluttajaosuustoiminnassa, kuten esimerkiksi "Exploring the Consumer Co-operative Relationship with their Members: An Individual Psychological Perspective on Ownership".\nMonet odottavat omistamisen psykologian todellista läpimurtoa kuluttajamarkkinoinnissa, kun allekirjoittaneen yhdessä tutkijaopettaja Anssi Tarkiaisen (Lappeenrannan teknillinen yliopisto), professori Marko Sarstedtin (University of Magdeburg) ja professori Joe Hairin (Kennesaw State University) kanssa julkaisema erikoisnumero ilmestyy Journal of Marketing Theory and Practice -tiedelehdessä ensi vuoden puolella. Viimeistelimme erikoisnumeron reilu viikko takaperin professori Sarstedtin vieraillessa Mikkelin yliopistokeskuksella.\nErikoisnumerossa on meidän erikoisnumerotoimittajien johtoartikkelin lisäksi joukko tutkimuksia, jotka niin käsitteellisesti kuin empiirisesti pureutuvat omistajuuden tunteisiin kuluttajamarkkinoinnin kontekstissa. Psykologisen omistajuuden teorian anti on ennen kaikkea siinä, että tuo mahdollisuuden ajatella ja ymmärtää sekä selittää lukuisia kuluttajakäyttäytymisen osatekijöitä - ja mikä merkittävää, ennen kaikkea niitä joilla on tärkeä rooli tuotteita ja/tai palveluita tarjoavan yrityksen menestyksen kannalta.\nKiitos edellä mainituille kollegoille! Jään mielenkiinnolla seuraamaan millainen tieteellinen vaikuttavuus erikoisnumerollamme on - eli paljonko siihen kaikkiaan tullaan esimerkiksi seuraavan vuosikymmenen aikana viittaamaan ja missä määrin erikoisnumeron ajatukset tulevat osaksi markkinoinnin kansainvälisiä oppikirjoja. Usko vaikuttavuuteen on ainakin allekirjoittaneella luja!\nLähettänyt Iiro Jussila klo 0.36 Ei kommentteja:\nYritysomaisuuden periminen on tehtävä verottomaksi\nKaikista Suomen yrityksistä noin neljä viidestä on perheyrityksiä. Tämän yritysryppään puitteissa syntyy merkittävä osa siitä taloudellisesta, sosiaalisesta ja psykologisestakin lisäarvosta, jota voidaan nimittään hyvinvoinniksi.\nTieteenkin kentillä on jo parin vuosikymmenen ajan etsitty vastauksia siihen miksi juuri perheyritykset menestyvät niin hyvin ja ovat menestyksensä myötä niin tärkeä hyvinvointia edistävä voima käytännössä kaikissa yhteiskunnissa. Vastaukset liittyvät niin yrittäjä- ja omistajaperheiden sisäiseen dynamiikkaan kuin perheen keskeiseen rooliin kytkeytyviin sidosryhmien preferensseihin.\nSuomessa perheyritysten tärkeää roolia uhkaa lähinnä kaksi tahoa. Yksi on jotkin äänekkäät "taloustietäjät", jotka mollaavat perheyrityksiä joko ideologisista näkökohdista käsin tai mahdollisesti siksi, että perheyritykset ovat tavalla taikka toisella sotkeneet heidän henkilökohtaisia kuvioitaan. Voi vain toivoa, että näitä puheenvuoroja kuunnellaan yhteiskunnallisessa päätöksenteossa kriittisesti.\nToinen merkittävä uhka on verottaja, joka sälyttää perheyritysten harteille sellaisia rasitteita, joita muiden yritysten ei tarvitse kantaa. Perintövero ei ole merkittävä tekijä verokertymässä, mutta se haittaa merkittävällä tavalla yritysten edellytyksiä investoida ja työllistää. Moni sanoo, että verottaja pyrkii aina 25 vuoden välein tappamaan täysin toimivan yrityksen. Valitettavasti yritys ei ole väliaikoinakaan turvassa. Perintöveron vaikutus heijastuu nimittäin yrityksen päätöksenteossa ja toimintaedellytyksissä jo paljon ennen kuin omistus siirtyy sukupolvelta toiselle. Näin siksi, että omistajaperheen on alettava hyvissä ajoin huomioimaan perintövero osinkopolitiikassaan. Kun investointimahdollisuudet kärsivät, heijastuu perintövero yrityksen menestysedellytyksiin myös sukupolvenvaihdoksen jälkeen. Huojennuksia toki on, mutta ne eivät poista ongelmia. Sukupolvenvaihdoksen sijasta moni perhe joutuu etsimään yritykselle ostajan - ja pääomaköyhässä maassa se tulee yleensä ulkomailta. Pitkässä juoksussa tämä ei ennusta hyvää tulevaisuutta Suomelle.\nPerintöverolla ja sen tuomilla ongelmilla on myös symbolinen merkitys, jota ei pitäisi vähätellä. Monet seuraavan sukupolven edustajista tulkitsevat yhteiskunnan viestivän, ettei heidän panostaan hyvinvoinnin edistämiseen kaivata. Siinä on jo ihan riittämiin, että uusi vetäjäpolvi on vastuussa niin edellisille sukupolville kuin yrityksen eri sidosryhmille siitä, että yritys säilyy ja menestyy myös tulevaisuudessa. Vastuun kantamisesta odottaisi siis pikemminkin kiitosta kuin moitteita ja konkreettisia rangaistuksia. Ei ole ihme, jos yhä useampi seuraavan sukupolven edustaja ei enää otakaan vetovastuuta, vaan laittaa omat visionsa ja haaveensa etusijalle. Onneksi yrittäjäperheiden lasten visiot ja haaveet saattavat liittyä yrittäjyyteen, joka voi osaltaan hiukan korjata tilannetta. Ei ole kuitenkaan mitään takeita, että yrittäjyyttä harjoittaisiin sille vihamielisessä Suomessa. Jatkohaluttomuus voi joka tapauksessa tarkoittaa merkittiviä tappioita yhteiskunnalle, kun täysin toimivat ja hyvinvointia luovat yritykset päättävät toimintansa. Kaikki yritykset eivät nimittäin mene kaupaksi. Kaikkein dramaattisimpia seuraukset voivat olla haja-asutusalueilla, joissa sidosryhmien vaihtoehdot ovat vähissä.\nYritysomaisuutta koskevaan verotukseen on saatava muutos - viimeistään heti vaalien jälkeen. Vähintäänkin on omaksuttava malli, jossa perintövero tulee maksettavaksi vain omistajuudesta luovuttaessa (eli myytäessä perityt osakkeet). Tämä sujuvoittaa sukupolvenvaihdoksia merkittävästi, auttaa perheyrityksiä hoitamaan kehittävää, työllistävää ja hyvinvointia edistävää tehtäväänsä yhteiskunnassa. Se on myös signaali seuraavian sukupolvien edustajille, että heidän valmiuksiaan vastuunkantoon arvostetaan. Tätä signaalia voitaisiin vielä vahvistaa nostamalla yrittämisen ja omistamisen sisältöjä vahvemmin yhteiskunnalliseen keskusteluun. Väitän, että kummatkin ja varsinkin yritysomistamisen prosessit ovat monille hyvin vieraita. Päämäärätietoinen ja taitava omistaminen on kuitenkin eräs tärkeimmistä yritysten kautta syntyvän hyvinvoinnin dynamoista. Jos tämä ymmärretään, omistajia ja omistajuutta voidaan arvostaa aivan uudella tapaa.\nLähettänyt Iiro Jussila klo 1.52 Ei kommentteja:\nRöyhkeät pöyhkeät rationalistit\nTällä viikolla olen törmännyt useaan kertaan professoreihin kohdistuvaan kritiikkiin. Yrittäjien Omistajanvaihdoskonferenssissa tiistaina muutamia suomalaisia taloustieteen professoreita haukuttiin urakalla ja oikein nimilläkin. Yleinen sentimentti oli, että kaverit ovat "rationaalisuudessaan" täysin pihalla siitä kuinka maailma "oikeasti" toimii, millaiset yritykset menestyvät ja miksi. Joitakin hämmästytti kuinka ihmeessä täysin naivilla tietämyksellä voi saavuttaa sellaisen aseman norsunluutornissa, joka mahdollistaa jopa keskeisten virkamiesten ajattelun ohjaamisen. Kritiikin ja itsekritiikin perään kyseltiin niin professoreiden kuin virkamiesten osalta.\nStart-up yrittämisen kanssa tekemisissä olevien ihmisten kanssa keskustellessani ja vaihtaessani ajatuksia vahvan kansainvälisen menestyksen tehneiden yritysjohtajien kanssa kuulin hyvin samansuuntaista kritiikkiä, vaikka mitään tiettyjä professoreita taikka edes teorioita ei sinällään sormella osoitettukaan. Start-up piireissä korostettiin intuitiota päätöksenteon keskiössä. Menestysjohtajat puolestaan totesivat, että laskelmilla voi yrittää rauhoitella joitain tai perustella jotain, mutta kaikki merkittäviin onnistumisiin johtavat päätökset perustuvat yksilön tai tiimin kykyyn aistia ja tulkita muutosta - sellaista, jota ei kertakaikkiaan pysty ajamaan mihinkään ennustemalleihin. Jos odottaa niin kauan, että markkinoilla alkaa olla niin sanotusti "faktaa" päätöksenteon tueksi, on usein liian myöhäistä. Tuolloin kaikki muutkin ovat jo liikkeellä.\nOn tietysti täysin mahdollista ja itse asiassa, että kritiikot eivät tunne kaikkea mitä strategisen suunnittelun kentällä tapahtuu esimerkiksi "heikkojen signaalien", skenaarioiden ja reaalioptioiden käsitteiden puitteissa. Joka tapauksessa viesti on selvä. Rationaalisuutta ei kannata ylikorostaa. Varsinkaan ei kannata kavuta norsunluutorniin julistamaan yhtä "rationaalista" totuutta - oli se mikä tahansa. Kun hegemonia-asema murtuu ja itseriittoisuus hälvenee, voi jäljelle jäädä lähinnä häpeä. Ei häpeässä tosin välttämättä mitään huonoa ole. Se on itseasiassa varsin terveellinen tunne, joka auttaa meitä kehittämään itseämme ja pitämään itsemme sopivalla tavalla nöyränä kanssaihmistemme vaihtoehtoisille ajatuksille ja tulkinnoille. Tällöin on mahdollisuus oppia ymmärtämään enemmän ja rikkaammin. Röyhkeille ja pöyhkeille tuo ovi voi olla ikuisesti suljettu.\nLähettänyt Iiro Jussila klo 9.08 Ei kommentteja:\nHallintoneuvoston tulee vaalia yrittäjyyttä\nIstun parhaillaan Puolassa kylmä olutlasi läppärin vierellä. Takana on jälleen yksi menestyksekäs yritystoimintaani kuuluva työpaja täkäläisessä kansainvälisesti toimivassa teollisuusyrityksessä. Tavoitteena viedä myynti- ja tuotekehityshenkilökunnan ajatuksia mainostamisesta kokonaisvaltaiseen markkinointiin, toimija ja rakennekeskeisestä markkina-ajattelusta dynaamisempaan prosessinäkökulmaan sekä tuotelähtöisestä ajattelusta kuluttajalähtöiseen ajatteluun. Päivän lopputuloksena päälliköt henkilökuntineen esittivät rikkaan joukon vakuuttavia toimenpiteitä ja strategiapolkuja. Parasta oli joukon innostus asiaan!\nPaikalla vetämässäni työpajassa oli myös yrityksen ylin johto sekä omistaja. Heidän toimintansa ja ajattelunsa vahvisti jälleen sen minkä olen kokenut monien perheyritysten kanssa. On omistajien tehtävä varmistaa, että ylin johto toimii yrittäjyyden liekkinä yrityksessä. Täällä tuo liekki palaa. Enhän minäkään ollut täällä siksi, että asiat olisivat huonosti. Minut kutsuttiin siksi, että täällä on tahtoa tulla vielä paremmaksi. Paljon puhuvaa oli se, kun omistaja kertoi muiden puolalaisyritysten seuraavan tiiviisti heidän toimiaan. Heidät nähdään edelläkävijänä, mikä ei kyllä yllätä lainkaan. Eräissä nyt käynnistyvissä yhteistyöprojekteissa mukaan on kutsuttu parhaat voimat maailmalta. Tästä varmaan riittää tulevaisuudessa paljon kerrottavaa, mutta nyt hys hys:)\nTämän pitkän alustuksen kautta pääsen sitten osuuskuntien ja keskinäisten yhtiöiden hallintoon. Yrittäjyydessä tyypillinen omistajuuden ja johtajuuden symbioosi on monien muiden yritysten tapaan hajotettu niissä siten, että omistajat ja johtajat hoitavat erikoistuneita rooleja. On hallintoneuvoston tehtävä hoitaa omistajan roolia ja huolehtia yrittäjyyden liekin palamisesta osuustoiminnallisessa yrityksessä. Tätä hallintoneuvosto voi toteuttaa muun muassa nimittämällä hallitukseen ja toimitusjohtajiksi riittävästi osaavia, uskaliaita ja innovatiivisia ihmisiä, jotka eivät pelkää muutosta. Tämä tulee sitä tärkeämmäksi mitä dynaamisempi toimintaympäristö on. Riskienhallinnasta on toki pidettävä huolta. Tätä vasten on hyvä tiedostaa, että kaikkein suurin riski on paikalleen jämähtäminen tai vaatimustasosta tinkiminen. Hymistelijät ja "pelkurit" johtavat minkä tahansa yrityksen perikatoon, eivätkä osuustoimintayritykset ole tässä suhteessa poikkeus. Sama kohtalo on niillä yrityksillä, jossa omistajat keskittyvät olennaisten seikkojen sijasta esimerkikei omiin valtapeleihinsä.\nOletko asiamasomistaja tai tuottajaosuuskunnan jäsen? Jos olet, kannattaa sinunkin kannattaa varmistaa, että edustajasi hallinnossa tuntevat vastuunsa ja haluavat sen myös kantaa. Moni varmasti haluaakin, mutta tätä ei tule koskaan pitää itsestäänselvyytenä. On parempi katsoa kuin katua.\nLähettänyt Iiro Jussila klo 8.00 Ei kommentteja:\nKello kahdeksan kateuslista\nTänään on taas se päivä vuodesta, kun kansalaisten verotiedot tulevat julki. Tarkemmin ottaen ne tulivat julki noin tunti sitten. Parhaillaankin kovin moni tiirailee tietoja kokien samalla monenlaisia tunteita, kuten ylpeyttä ja ihailua tai kateutta ja suoranaista vihaa.\nKansalaistoveriemme tietoja tutkiessamme kokemamme tunteet riippuvat monesta tekijästä, kuten mikä on oma tilanteemme ja koemmeko voivamme vaikuttaa omaan talouteemme? Merkittävä vaikutus tunteisiimme on sillä mistä tulkitsemme verotietojen kertovan. Kenties toisten ahneudesta, ahkeruudesta, vastuullisuudesta tai jostain ihan muusta. Hyväosaisuudesta?\nMedia kirjoittaa hyvin monenlaisia raportteja ja analyysejä verotietojen pohjalta. Hesari otsikoi jo eilen lupaavasti siitä ketkä ovat vuosikymmenen parhaita veronmaksajia. Tämä voisi olla yksi terveellinen lähestymistapa myös muille.\nValitettavasti verotiedot antavat monissa asioissa vain suuntaa. Kovin paljon olennaisia asioita jää väistämättä piiloon. Pari tärkeintä ovat (1) tulojen eteen nähty vaiva ja riskinotto sekä (2) tulonhankkimisen prosesseissa yksilön toiminnan eri sidosryhmille luoma arvo.\nLukiessaan verotietoja ja keskustellessaan niistä muiden kanssa on siis hyvä kysyä itseltäään ja keskustelukumppaneiltaan mitä on tulojen taustalla. Media voisi ottaa tässä avustavaa roolia ja kehittää verotietojen yhteyteen sellaisen "lukuoppaan", joka edistää kannustavuuden pikemmin kuin kateuden ilmapiiriä. Toistaiseksi jälkimmäinen vaikuttaa olevan vallitseva tunnetila: kutsutaanhan verotietolistoja "kateuslistoiksi". Eihän kateudesta eroon pääse, mutta jo edes pari piirua ihailun suuntaan.\nLähettänyt Iiro Jussila klo 23.24 Ei kommentteja:\nEdustajistolle kausiluontoinen puheenjohtaja? Eipä...\nYritysomaisuuden periminen on tehtävä verottomaksi...


Volkswagen Passat 2.0 FSI Comfortline 4d **HUOM!! Todella vähän ajettu** Porrasperä 2005 - Vaihtoauto - Nettiauto\n2.0 FSI Comfortline 4d **HUOM!! Todella vähän ajettu**\nID 8459428. Sininen porrasperä henkilöauto\nVolkswagen Passat 2.0 FSI Comfortline 4d **HUOM!! Todella vähän ajettu**\nTurvallisuusAjonvakautusjärjestelmäLuistonestojärjestelmäLukkiutumattomat jarrut (ABS)TurvatyynytSisätilat ja mukavuudetAjotietokoneIlmastointi: AutomaattinenKeskuslukitus: KaukosäätöinenOhjaustehostinPenkinlämmittimetPolttoainekäyttöinen lisälämmitinSuksiluukkuSähkökäyttöiset ikkunatSähköpeilitSähkösäätöiset istuimetSähkötoiminen takaluukkuVakionopeudensäädinMuutHuoltokirjaKahdet renkaatMonitoimiohjauspyöräTekniset tiedotTeho: 110 kW / 150 HvVääntö: 200 NmHuippunopeus: 213 km/hKiihtyvyys (0-100): 9,4 sHenkilömäärä: 5Ovien lkm: 4Kulutus: Kaupunki: 0.00 l/100kmMaantie: 0.00 l/100kmYhdistetty: 8.20 l/100kmOmamassa: 1 550 kgKokonaismassa: 2 000 kg\nVarmasti todella hyväkuntoinen, täydellisellä huoltohistorialla ja pienillä kilometreillä oleva B6 -korimallin Passat nyt myynnissä vähäisen käytön takia. Hyvien vakiovarusteiden lisäksi, autossa on jälkiasenteinen, tekstiviesteillä ohjattava Epersbacherin polttoainetoiminen lisälämmitin (vastaa toiminnaltaan paremmin tunnettua Webastoa).\n*Kuvat eivät ole kyseisestä autosta, mutta täysin vastaavasta. Lisään oikeat kuvat mahdollisimman pian.\nVaihto: Skoda Octavia (Myyty) - Nettiauto ***** vastasi Ei kiitos. Vaihto ainoastaan käteiseen.\nSoita: 8300 € Volkswagen Passat Nettiauto ID 8459428 Hakutulokset


Vahashampoo 60ltr+5ltr Painekannu 195€!! | JL-Tuotteet Oy\nVahashampoo 60ltr+5ltr Painekannu 195€!!\nPS-Polygen vahashampoota 3×20ltr\nPainekannu Gloria Prima 5ltr\n5×20ltr PS-Polygen vahashampoota kesähintaan 199€!!


Coyotes pysyy Phoenixissa - Nimi vaihtuu! | NHL\nPhoenix Coyotes ei muuta pois Arizonasta, mutta joukkueen uusi nimi on Arizona Coyotes.\nPhoenix Coyotes on jo pitkään kamppaillut taloudellisten ongelmien kanssa ja vireillä on ollut useita huhuja, joissa joukkuetta ollaan oltu viemässä milloin Quebeciin ja milloin Seattleen.\nGlendalen kaupunginvaltuusto on nyt kuitenkin virallisesti päättänyt säilyttää Coyotesin Phoenixissa. Äänestyksessä äänet jakaantuivat tiukasti 4-3 säilyttämisen puolesta. Näin vuonna 1996 perustettu joukkue säilyy edelleen NHL-kartalla.\nSuomalaisista Coyotesissa kiekkoilee Lauri Korpikoski.\nEdit. Joukkueen nimi muuttuu Phoenix Coyotesista Arizona Coyotesiksi.


Peter Forsberg katosi! | Jääkiekko | Iltalehti.fi\nPeter Forsberg katosi!\n- En tiedä missä hän on, Modon lehdistöpäällikkö Hasse Andersson kommentoi Peter Forsbergin puuttumista joukkueen harjoituksista.\nPeter Forsbergin kroppa ei kestänyt pelaamista. (AP)\nJalkavaivojen kanssa jo pitkään painiskellut Peter Forsberg on kadonnut maan alle. Forsberg ei ilmaantunut joukkueensa Modon harjoituksiin keskiviikkona, eivätkä seuran edustajat tienneet tähtipelaajan olinpaikkaa.\n- Hän ei ollut mukana eikä harjoitellut tänään. En tiedä missä hän on, Modon lehdistöpäällikkö Hasse Andersson kertoi Expressen-lehdelle.\nModo viimeisteli kuvioitaan ennen elintärkeää ottelua Rögleä vastaan siis ilman Forsbergia.\nTiistaina Forsberg totesi HV-ottelun alkuverryttelyssä, ettei hänen jalkansa kestä pelaamista.\n- Sama ongelma kuin aikaisemminkin. Aika pimeältä tilanne näyttää, "Foppa" totesi ottelun erätauolla.\nForsbergin ura jääkiekkoilijana on katkolla mystisen jalkavaivan takia. Lukuisat lääkäritkään eivät ole löytäneet keinoa, jolla hyökkääjän jalka tulisi pelikuntoon.


Mustaa valkoisella: huhtikuuta 2009\nSaksalaisille musiikki-ihmisille on edelleen kiusallista, että Adolf Hitlerin suuri säveltäjäsuosikki oli Richard Wagner. Natsi-Saksassa Wagnerin musiikkia käytettiin laajasti monen-laisissa yhteyksissä. Kun viime viikolla osuin näkemään Wagnerin massiivisen Nürnbergin mestarilaulajat, niin siinähän ne tutut, myöhemmin Hitlerin käyttöön ottamat teemat olivat hyvin esillä. Ooppera päättyy kansaa markkeeraavan kuoron suureen ylistyslauluun, jossa kaikkia pyydetään kunnioittamaan saksalaisia mestareita ja saksalaista henkeä – ja vaikka roomalainen valta vajoaa hämäryyteen, niin pyhä saksalainen taide pysyy. Oopperan päähenkilölle, suutari Hans Sachsille lauletaan: ”Heil, Sachs! Kunniaa suurelle Nürnbergin Sachsille”.\nNäin esityksen Barcelonassa, jossa tuo Heil-tervehdyskin oli alkuperäisessä saksankielisessä tekstissä juuri noin. Sen sijaan tekstityslaitteessa se oli englanniksi sievistetty muotoon ”Hail” ja espanjaksi ”Salve”.\nWagner sävelsi tämän oopperan 1860-luvulla, jolloin ”Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta” oli jo hajonnut ja sen jälkeinen Saksan liittokin oli juuri muuttumassa Preussin johdolla toimivaksi Saksan keisarikunnaksi (Deutsches Reich). Uho oli päällä.\nKun Nürnbergin mestarilaulajia nyt esitettiin Barcelonan Liceu-oopperassa, oli Espanjan sisällissodan päättymisestä kulunut tasan 70 vuotta. Siihen kahinaan Francisco Franco oli tarvinnut kaverei-densa Hitlerin ja Mussolinin apuja. Saksan armeija osallistui Francon sotilasvallankaappaukseen merkittävällä tavalla. Esimerkiksi kuuluisa Guernican tuhoaminen 1937 tapahtui Luftwaffen pommikoneilla. Messerschmitt-hävittäjiä puolestaan käytettiin Espanjassa ensim-mäisen kerran taistelutilanteissa. Kesällä 1937 Franco kiittikin Hitleriä kirjallisesti saamastaan ”suuren Saksan luottamuksesta”.\nNiin muuttui Espanjan demokraattinen tasavalta Francon karmeaksi diktatuuriksi, jota kesti aina vuoteen 1975 asti.\nEi tietenkään ole Wagnerin vika, että hänestä tuli Hitlerin ihailun kohde. Wagner kuoli 1883, Hitler syntyi vasta kuusi vuotta myöhemmin. Paljon läheisempi suhde Hitlerillä oli Jean Sibeliukseen, joka 1935 sai Aatulta Saksan korkeimman kulttuurikunniamerkin, hopeisen Goethe-mitalin.\nSibeliuksen natsiyhteyksistä tohtorinväitöskirjan tehnyt Antti Vihinen on luetellut natsien musiikkimaun ykköskohteiksi Wagnerin, Sibeliuksen, Beethovenin, Brucknerin, Pfitznerin ja Richard Straussin. Sama kaiku on ollut askelten Suomessakin, jossa Sibeliuksen Jääkärimarssi oli kansalaissodan aikana Mannerheimin valkoisen armeijan tunnusmelodia. Lapuanliikekin sai Sibeliukselta täyden tuen, säveltäjämestari jopa osallistui tuon natsihenkisen ääriliikkeen mielenosoitukseen yhdessä puolisonsa kanssa.\nSibeliuksen natsiyhteyden on ottanut esille myös Jari Juutinen, jonka Eichmann-näytelmässä soi Sibeliuksen Valse Triste.\nWagnerista Vihinen sanoo, että natsi-Saksassa hänen musiikkiaan käytettiin seremoniavälineenä, hänen ajatuksiaan siteerattiin, hänen työnsä mystifioitiin ja ikonisoitiin ”saksalaisen rodun” ylväimmäksi saavutukseksi. Kyllähän tätä samaa on tapahtunut Suomessa Sibeliuksen kohdalla.\nOlen 40 vuodessa tullut niin lahtelaiseksi, että puuttuu enää yksi asia, ominaisuus. En suostu sanomaan, että olen "Lahesta". Tämä varmaan johtuu siitä, että tulin Lahteen Suomen Ateenasta, jossa ainakin silloin oikeakieli-syydestä pidettiin tarkkaan huolta. Siis Lahti, Lahdessa, Lahdesta, Lahteen.\nMuutama aika sitten Etelä-Suomen Sanomien etusivulla oli ilmoi-tuskin, jossa yritys mainosti jonkin tuotteen olevan nyt saatavilla Lahessa tai jotakin sellaista.\nTämän vajavaisen lahtelaisuuteni lisäksi olen vielä niin lapsellinen, että pidän kirjaa mielenkiintoisista unista, joita satun jälkeenpäin muista-maan. Muutaman kuukauden takaa on unimerkintä: "Kun Lahden kaupunki tästä eteenpäin palkkaa uusia virkamiehiä, heidän pitää osata sanoa b- ja d-kirjaimet, koska ne kirjaimet ovat budjetti-sanassa".\nKesäkuun alussa Lahden kaupunginvaltuusto päättää kaupungin uudesta strategiasta. Saa nähdä, jääkö strategian otsikoksi valtuustoseminaarissa Jyväskylässä alustavasti muotoiltu "Ei oo Lahen voittanutta". Onko kysymys tyhmyydestä vai siitä, ettei uskalleta suoraan varastaa Mallasjuoman mainoslausetta "Ei oo Lahden voittanutta"?\nOn siellä Jyväskylässäkin yksi puhekielen sana, mikä vaatii kielenhuoltoa. Sanovat, että JYP on "Jyppi". Lahdessa jää-kiekkojoukkueen nimi on chicagolaisittain Pelicans, mutta lehtijutuissakin se on jo väännetty Pelsuksi - vähän niin kuin sievistelty muoto Perseestä.\nNyt tästä kaikesta kimpaantuneena otankin etäisyyttä Lahteen ja palaan asiaan joskus tämän kuun lopulla.\nRanskan elokuvan "uutta aaltoa" on esitelty televisiossa, ja ensi kuussa alkaa Helsingissä Suomen alokuva-arkiston sarja samasta teemasta. Nostalgian huippu on 4.5. elokuvateatteri Bio Rexissä, jossa Jean-Luc Godardin Hullun Pierrotin (1965) esityksen yhteydessä vierailee Anna Karina, nyt 68-vuotiaana. Anna Karinaa haastattelee Elina Salo.\nRanskan uusi aalto on ollut suurin elokuva-asia, mikä 60-luvun filmihulluihin on vaikuttanut. Uusi aalto oli vallankumouksellinen, se julisti vapautta valtavirtaa vastaan. Silloisessa yhteiskunnallisessa tilanteessa kaikki tällaiset saivat suuren huomion ja arvon. Nämä elokuvat puhuivat nuoruudesta, kapinoinnista ja sääntöjen rikko-misesta. Kun elokuvat vielä tehtiin studioiden ulkopuolella, kaduilla ja baareissa, saatiin tuntuma oikeasta elämästä.\nYlihuomenna perjantaina televisiosta tulee eräänlainen raportti tästä kaikesta, Jean Rouchin dokumentaarinen Ranskalainen päiväkirja (1961), minkä Rouch teki yhdessä tunnetun sosiologin Edgar Morinin kanssa. Se on tyypillinen cinéma vérité eli "totuuselokuva", joka koostuu Pariisissa tehdyistä haastatteluista ja keskusteluista. Rouch ja Morin käyttivät kuvauksissa kevyitä kameroita ja suoraa äänitystä päästen näin keskelle pariisilaista elämää kaduilla ja kahviloissa.\nRaportti on myös Godardin Viimeiseen hengenvetoon (1959), se on dokumentti Jean-Paul Belmondosta ja Jean Sebergistä.\nMerkittävin uuden aallon ohjaaja Godard onkin. Hän löysi Anna Karinan television saippuamainoksesta, teki Anna Karinasta anti-filmitähden, oman muusansa, meni sitten naimisiin tämän kanssa, erosi ja antoi tämän kaiken näkyä myös elokuvissaan. Televisiossa nähdään toukokuussa kolme Godardin ja Anna Karinan elokuvaa: 8.5. Nainen on aina nainen (1961), 15.5. Laittomat (1964), 22.5. Lemmy Caution - piru mieheksi (1965).\nKun Ranskan uuden aallon elokuvia on viime viikkoina katsonut, niin ihmeen hyvin ne ovat pitäneet pintansa. Silloin aikoinaan niitä tietenkin analysoitiin tarkkaan ja nuppi oli turvoksissa elokuvataiteen hienouk-sista. Kun lisäksi nuori Peter von Bagh kävi elokuvakerhoissa luennoimassa asioista sytyttävällä tavallaan, ei kenellekään jäänyt epäselväksi, että taidemuodoista suurin on elokuva, kuten jo Lenin oli sanonut.\nVaikka analyysia pystyy nyt tekemään viileämmin, ei kokonaiskuva uuden aallon leffojen merkittävyydestä ja merkillisyydestä paljonkaan muutu. Tuli sinne väliin roskaakin ja keinotekoista filmisnobbailua, mutta kyllä varsinkin Godardin, Francois Truffautin ja Alain Resnaisin tuotanto jää elokuvan historian suureksi merkkipaaluksi.\nYhden suorastaan kiteytymän löysin, kun televisiosta tuli Robert Bressonin Kuolemaantuomittu on karannut (1956). Sen alku-teksteissä nimittäin Bresson sanoo: "Tämä on tosi tarina. Kerron sen ilman kommervenkkejä". Juuri näin. Uuden aallon elokuvantekijät kertoivat tarinoita, antoivat niiden kuljettaa ihmisiä ja kameraa. Ei sen kummempaa kuin elämä. Ei kommervenkkejä. Elämää suurempia elokuvia, kuten von Bagh joistakin elokuvista sanoo - tai ainakin elämän suuruisia.\nVoi kun näkisi Anna Karinan... Kun Jean Sebergiä ei enää voi, sillä hän veti viimeisen hengenvetonsa Pariisissa 30.8.1979.\nTämä kuntaliitoshank-keen "liikemerkki" on poistettu Lahden kaupungin internetsivuilta. Aikaisemmin sitä klikkaamalla pääsi Uusi kunta -sivuille. Muutenkin liitoshanke on nyt hiljaisem-massa vaiheessa, kun varsinkin Hollolassa on alettu painaa jarrua. Pääsiäisen jälkeen Lahdesta joka tapauksessa lähtee kaikkiin Päijät-Hämeen kuntiin kirje, jossa tiedustellaan kiinnostusta kuntaliitos-selvityksen tekemiseen.\nLahtelaisten kannalta tilanne on oikeastaan sellainen, että eipä tuolla niin väliä ole, syntyykö suurkunta vai ei. Lahti on kaikilla mittareilla suurkunta jo nyt, eivätkä kuntatalouden huolet paina Lahtea alkuunkaan samalla tavalla kuin lähistön muita kuntia. Tästä ovat hyvinä todisteina kuntien viime vuoden tilinpäätökset. Lahden kuntatalous on tällä hetkellä jopa parempi kuin muissa suurissa kaupungeissa, ja vertailu Päijät-Hämeen kuntien kesken nostaa Lahden aivan omaan luokkaansa.\nMaakunnan kuntien vuosikate (käyttötulojen ja -menojen erotus) oli Lahdessa ylivoimaisesti suurempi kuin muilla. Seuraavassa tilastossa viime vuoden vuosikatteet euroa/asukas:\nLahden talous toimi viime vuonna niin hyvin, että tulorahoitus oli suurempi kuin investointien nettomenot. Tämä oli kova saavutus, sillä investointeja oli paljon, ja on tänä vuonnakin. Lahteakin enemmän tulorahoitusta investointeihin nähden saatiin Orimattilassa ja Hartolassa, mutta eipä niissä kunnissa juuri mitään rakennettukaan. Seuraavassa tilastossa tulorahoituksen ja nettoinvestointien suhde (100 = tasapaino):\nEsimerkiksi Hollolassa tulorahoitus ei riittänyt investointeihin. Hollolan tilinpäätöstä koskeneessa ESS:n otsikossa sanottiin, että "Hollola vankisti talouden puskuria". Mitä vahvistamista se oli, kun inves-tointeja varten piti velkaa tehdä lisää? Puskuria ei siis ollut. Seuraavassa tilastossa kuntien lainamäärät euroa/asukas vuoden päättyessä:\nAkatemiatutkija Anne Birgitta Pessi kirjoitti Helsingin Sanomissa kauniisti siitä, miten yrityk-sillä pitäisi olla toiminnassaan yhteiskuntavas-tuuta - siis pitäisi. (HS 3.4.) "Vastuullisesti toimivat yritykset pyrkivät edistämään parempaa yhteiskuntaa... Taloudellisen vastuun kautta yritys voi tuottaa hyvinvointia omistajilleen ja myös laajemmalle yhteiskunnalle" jne.\nVarsinkin näinä aikoina nähdään taas, mitä se yritysten vastuullisuus yhteiskuntaan päin on. Tärkeintä on johtajien ja omistajien ruhti-naallinen palkitseminen.\nSuorapuheinen teollisuusmies Jalo Paananen on monta kertaa esitelmöinyt yritysfilosofioista, ja tärkeintä niissä on, että rahaa pitää ansaita niin paljon kuin mahdollista.\n"Yritystoiminnan arvoja mitataan ainoastaan tilinpäätöksen viimeisellä rivillä", sanoi Paananen ESS:n haastattelussa 18.3.2006. Se viimei-nen rivi kertoo, paljonko on tullut puhdasta voittoa.\n"Tätä lainalaisuutta ei saa millään argumenteilla pehmittää. Yrittäminen lähtee halusta rikastua", sanoi Paananen.\nNyt kun talouselämä on laskusuhdanteessa, ei viimeisellä rivillä ole yhtä isoa summaa kuin edellisen tilivuoden päätyttyä. On paniikki, kun viimeisen rivin voittosumma on pienentynyt 6 miljoonasta 5,5 miljoonaan euroon.\nTuolloin 2,5 vuotta ennen nykyisen laman alkua Paananen sanoi, että "lama puhdistaa pöydät". Yrityksille lama antaa tilaisuuden suursiivoukseen. Siivotaan pois sellaistakin, mitä ei tarvitsisi siivota.\nNäinä aikoina puhutaan entistä enemmän yritystoiminnan laajen-tamisesta julkisten palvelujen puolelle. Voiton maksimointiin ja ahneuteen perustuvan yritystoiminnan haluttaisiin ottavan vastuun mm. terveydenhoidosta. Kuitenkin Suomi on jo nyt ainoa maa, jossa valtio rapauttaa julkista terveydenhuoltojärjestelmäänsä syytämällä rahaa yksityislääkäreille (Kela-korvaukset).\nTerveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuspäällikkö Ilmo Keskimäki ja professori Martti Kekomäki pitävät tätä suomalaista systeemiä epätyydyttävänä historiallisen kehityksen tuloksena. Kaiken lisäksi yksityisen lääkärikeskustoiminnan takana ovat kansainväliset sijoittavat, joille näin ollen ohjautuu suomalaisen sosiaaliturvan rahoja.\nJos Kela-korvauksia ei annettaisi yksityislääkärikäynneistä, ne miljoonat ja miljoonat voitaisiin panna julkisen terveydenhoidon kehittämiseen.\nPerjantain Etelä-Suomen Sanomissa oli juttu siitä, miten Lahden kaduilta ja parkkipaikoilta ajautuu likavesiä Vesijärveen. Iso kuva oli linja-autoaseman takana olevalta parkkipaikalta, josta vesistöön joutuu valtavat määrät pakokaasuilla kyllästettyä lunta ja vettä. Tuossa yläpuolella on kuva Vanhatien lumenkaatopaikasta, josta tällaisia pakokaasu- ja muita myrkkylumia sulaa ja valuu suoraan alla olevaan Joutjokeen ja kulkeutuu edelleen Vesijärveen. Eikö ole yhtään parempaa paikkaa, johon tällaisia saastekasoja voisi kuskata?\nVaikka esimerkiksi Kummisetä-elokuvat ja Sopranos-sarja kuvaavat mafian toimintaa raa´an verisesti, ne ovat myös romantisoituja kuvauksia tästä suurrikollisuudesta. Monissa tilanteissa katsoja on ainakin alitajuisesti rikollisten "puolella", koska näistä on tehty tietyllä tavalla sankareita, henkilöhahmoina jopa sympaattisia. Parhaillaan Kino Iiriksessä pyörivä Gomorra on aivan toista maata. Sen antama kuva Napolin seudun mafiasta on tyly, sankareita elokuvassa ei ole, ja koko elokuva vaikuttaa mieluummin dokumentilta, vaikka se näytelty onkin.\nMatteo Garronen ohjaama elokuva perustuu toimittaja-kirjailija Roberto Savianon kirjaan Gomorra, Mafian valtakunta (WSOY, 2008). Nimenä Gomorra tarkoittaa mafiajärjestö Camorraa ja viittaa samalla Vanhan testamentin syntiseen kaupunkiin. Savianon dokumenttiromaani kertoo globaalin rikollisuuden arkipäivästä, murhista, huumekaupasta, mafiaorganisaatioiden verisistä valtataisteluista ja piraattibisneksestä, mikä ulottuu Suomeen asti.\nElokuvassa ei näytetä mustilla limusiineilla liikkuvien mafiapomojen luksuselämää, vaan keskitytään siihen ankaraan todellisuuteen, mikä vallitsee Napolin kurjissa lähiöissä. Siellä mafia ulottaa lonkeronsa nuoriin ja lapsiin asti; pelin henki on: jos et ole meidän puolella, olet meitä vastaan, tapa tai tule tapetuksi. Minkäänlaista kunniallisuutta ei mafian toimintaan liitty, toisin kuin romantisoiduissa mafiaelokuvissa, joissa mafiosot tekevät hyviäkin tekoja. Elokuvassa ei ole yhtään kaunista kuvaa.\nSaviano tuntee asian. Aineistoa kerätessään hän ujuttautui mafian sisälle joihinkin hanttihommiin. Hän näki, että mafia on läsnä melkein joka asiassa, rakennustoiminnasta jätekuljetuksiin ja asekaupasta muotiin, joka on Camorran uusimpia aluevaltauksia. Italialaisen muodin piraattikopiot ja Kiinasta tuleva tavara leviävät Napolin sataman kautta Suomeen asti.\nTv-sarjan Tony Soprano hoitaa jätebisnestä ja niin tekee Camorrakin. Se hautaa myrkkyjätteitä milloin mihinkin ja tämän seurauksena syöpäkuolleisuus Etelä-Italiassa kasvaa voimakkaasti, kun myrkyt siirtyvät maanviljelyksen kautta ruokatuotteisiin.\nTunnetuin mafiajärjestö on kuitenkin Cosa Nostra, josta puolestaan kertoo John Dickie kirjassaan Cosa Nostra - Sisilian mafian historia (Ajatus, 2008). Sekä Camorra että Cosa Nostra ovat syntyneet jo 1800-luvulla, mutta mikään ei ole saanut niitä aisoihin.\n"Maailma on muuttunut, mutta Sisilian mafia on vain mukautunut muutoksiin. Se on tänään aivan sama kuin syntyhetkestään lähtien: uskollisuudenvalaan perustuva salaseura, joka tavoittelee valtaa ja rahaa vaalimalla taitoaan murhata ihmisiä joutumatta tilille teoistaan", Dickie kirjoittaa.\nMafia on aina ollut kiinteässä yhteydessä myös politiikkaan. Varsinkin Italian kristillisdemokraattinen puolue on tukeutunut mafiaan. USA:kin tarvitsi mafian apua valloittaessaan toisen maailmansodan loppu-puolella Sisilian, ja sotien jälkeen CIA on käyttänyt hyväkseen mafian ammattitappajia. Tällä hetkellä mafiajärjestöt ovat entistä vahvempia, kun maailman talouskriisi on pannut pankit ahtaalle. Kun yritykset eivät saa lainaa pankeista, monet joutuvat kääntymään mafian puoleen. Tuoreen raportin mukaan 180 000 italialaista yritystä on viimeksi kuluneen vuoden aikana lainannut rahaa mafian koron-kiskureilta.\nCosa Nostralla on jäseniä 5000 - 10 000 ja Camorralla 6000 - 7000. Mafian toiminnan lasketaan vastaavan kuutta prosenttia Italian bruttokansantuotteesta. Liikevaihdolla mitattuna se on Italian suurin yritys.


Sub 8.00 Lemmen viemää Nuoruuden... - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nSub 8.00 Lemmen viemää Nuoruuden...\nSub 8.00 Lemmen viemää Nuoruuden piinaaja. Uusinta. 8.55-9.25 Piilokamera 14.30-15.00 E! Playboy-tyttö Kendran uusi elämä Puputytön paluujuhlat. 15.30 Janice Dickinsonin mallitoimisto Kuumia tunteita ja paljasta pintaa. 16.30 Marienhof Toinen kerta on liikaa.