Sisällysluettelo POHJOLAN VOIMA OY KOKKOLAN EDUSTAN MERI- TUULIVOIMALAITOS YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTISELOSTUS - PDF\nSisällysluettelo POHJOLAN VOIMA OY KOKKOLAN EDUSTAN MERI- TUULIVOIMALAITOS YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTISELOSTUS\nDownload "Sisällysluettelo POHJOLAN VOIMA OY KOKKOLAN EDUSTAN MERI- TUULIVOIMALAITOS YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTISELOSTUS 6.11.2002"\n2 15700 POHJOLAN VOIMA OY KOKKOLAN EDUSTAN MERI- TUULIVOIMALAITOS YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTISELOSTUS Sisällysluettelo LIITEAINEISTO... 4 ESIPUHE JOHDANTO HANKKEEN TAVOITTEET JA SUUNNITTELUTILANNE Hankkeesta vastaava Tutkimus hankkeen tavoitteet Hankkeen suunnittelu- ja toteutusaikataulu HANKKEEN KUVAUS Hankkeen yleiskuvaus Hankkeen sijoittuminen ja maankäyttötarve Liittyminen muihin hankkeisiin ja ohjelmiin Uusiutuvien energialähteiden edistäminen Liitännäishankkeet Arvioidut vaihtoehdot ja hankkeen toteuttamatta jättäminen Arvioidut vaihtoehdot Hanketta ei toteuteta Lausunnoissa ja muistutuksissa esitetyt sijoitusvaihtoehdot Teknistaloudelliset selvitykset Oikeudelliset edellytykset ARVIOITAVAT YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET Lainsäädännön velvoitteet Hankkeen arvioidut ympäristövaikutukset ja arviointimenetelmät Arviointiin liittyvät epävarmuudet ja oletukset Arvioinnin ja vaikutusalueen rajaukset YMPÄRISTÖN TILA JA ARVIOIDUT YMPÄRISTÖVAIKUTUKSET Merialueen tila, eliöstö ja kalasto Linnusto Alueiden käyttö Maisema Suojelualueet Rantojensuojeluohjelma Lintuvesiensuojeluohjelma Natura 2000 verkosto Luonnonsuojelualueet Vedenalaisen kulttuuriperinnön suojelu Melu\n3 5.7 Turvallisuus Liitännäishankkeet Sähkönsiirtoverkosto Maa-ainesten otto Perustusten rakentaminen Liikenne Yhteiskunnalliset ja sosiaaliset vaikutukset Määritelmät ja oletukset Kansalaiskysely Osallistuminen ympäristövaikutusten arviointiin Vaihtoehtojen vertailu Hankkeen toteuttamiskelpoisuus Tekninen toteuttamiskelpoisuus Taloudellinen toteuttamiskelpoisuus Yhteiskunnallinen ja sosiaalinen toteuttamiskelpoisuus Ympäristöllinen toteuttamiskelpoisuus ARVIOINTIMENETTELY Menettelyn kulku Tiedottaminen TOIMENPITEET ARVIOINTIMENETTELYN JÄLKEEN Haitallisten vaikutusten vähentämiskeinot Tarvittavat suunnitelmat, luvat ja päätökset Ehdotus seurantaohjelmaksi LÄHTEET LIITTEET - Ympäristöministeriön päätös ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soveltamisesta. Pohjolan Voima Oy:n Kokkolan edustan merituulivoimalaitoshanke Yhteysviranomaisen lausunto ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta. Kokkolan edustan merituulivoimalaitos, Pohjolan Voima Oy, Kokkola, Luoto, Kälviä, Lohtaja Suomenkielinen tiivistelmä Kartat: Maanmittaustoimisto lupa nro 3/MYY/02 Valokuvat: Matti Kautto, Kirsti Lampilahti, Erkki Poikolainen ja Toni Uusimäki 3\n4 LIITEAINEISTO - Liiteaineistona tähän ympäristövaikutusten arviointiselostukseen kuuluvat erillisistä selvityksistä laaditut osaraportit: Ympäristövaikutusten tutkimussuunnitelma, Plan för undersökning av miljökonsekvenserna Kansalaiset ja merituulivoimalaitos Ympäristövaikutusten arviointiohjelma, Program för miljökonsekvensbedömning Merituulivoimarakentamisen oikeudelliset edellytykset Kansalaisten osallistuminen Käytön aikaiset meluvaikutukset Liitännäishankkeiden ympäristövaikutukset Merituulivoima-alueen pesimä- ja lepäilijälinnuston selvitys Teknistaloudellinen raportti Turvallisuusvaikutukset Vaikutukset alueiden käyttöön ja maisemaan Vaikutukset linnustoon Vaikutukset merialueen tilaan ja kalastoon Vaikutukset suojelualueisiin - Kaikki osaraportit löytyvät pdf-muodossa osoitteesta (Hankkeet ja T&K -> Merituuli -> Raportit). - Kaikki osaraportit ovat luettavissa seuraavissa paikoissa tämän arviointiselostuksen nähtävilläoloaikana: Kokkolan kaupunki: kaupungintalo ja pääkirjasto Lohtajan kunta: kunnantalo ja pääkirjasto Luodon kunta: kunnantalo ja pääkirjasto Kälviän kunta: kunnantalo ja pääkirjasto Länsi-Suomen ympäristökeskus: Vaasa ja Kokkola 4\n5 ESIPUHE Tuuli on uusiutuva energianlähde. Tuulivoimalaitokset ovat päästötön sähköntuotantomuoto. Sen tekniset kehittämisedellytykset Suomessa ovat kohtalaisen hyvät. Tuulisähkön tuotanto on toistaiseksi meillä ollut pienimuotoista ja hajautettua. Teknisten ja taloudellisten edellytysten parantuessa ja yhteiskuntasuunnittelun edetessä tulee mahdolliseksi myös suurten keskitettyjen tuulivoimapuistojen toteuttaminen. Valtioneuvoston hyväksymien valtakunnallisten alueidenkäytön tavoitteiden mukaan tuulivoimalat on sijoitettava ensisijaisesti keskitetysti useamman voimalan yksiköihin. Tällöin tulevat kysymykseen erityisesti merialueet, koska merellä tuulisuus on hyvä ja merialueella ei yleensä muu alueiden käyttö estä useiden neliökilometrien laajuisten tuulivoimalaitosalueiden perustamista. Kauppa- ja teollisuusministeriön uusiutuvien energialähteiden edistämisohjelman mukainen tuulivoiman tuotantokapasiteetin tavoite on 500 MW eli 1 TWh tuulivoimalla tuotettua sähköä vuonna Edistämisohjelman taustaraportissa esitetään visiona, että tämän jälkeen tuulivoimalaitosten teho lisääntyisi 100 MW vuosittain ja olisi vuonna 2025 yhteensä MW. Vuonna 2002 Suomen tuulivoiman tuotantokapasiteetti oli 40 MW. Kokkolan edustan merituulivoimalaitoksen teho olisi 300 MW. Sen tai sitä vastaavan merituulivoimalaitoksen toteuttaminen muualle Suomen rannikkoalueelle olisi merkittävä edistysaskel kohti KTM:n asettamaa tavoitetta. Tuulivoimalaitosten tekninen kehitystyö etenee Suomessa. Tuulivoimalaitosyksikön kaupallinen yksikkökoko kasvaa edelleen. Suurin osa Suomen nykyisistä tuulivoimalaitosyksiköistä on teholtaan alle 1 MW. Tällä hetkellä on kaupallisesti tarjolla n. 2,5 MW:n kokoisia voimalaitoksia. Kokkolan edustan suunnitelmat on laadittu jopa 5 MW:n yksikkökoolla. Näin samalta alueelta saadaan suurempi teho. Merituulivoimalaitosten osalta erityisinä haasteina nähdään sähköverkkoon liityntä ja Suomen pohjoisten merialueiden jääolosuhteet kestävä perustustekniikka. Suomessa tuulivoiman erityispiirteitä ovat Lapin tunturien arktiset olosuhteet, rannikon ja saariston monimuotoisuus, jääolosuhteet sekä offshore-tuulivoimalaitosten rakentamismahdollisuus matalikoille ja luodoille. Tuulivoimarakentamisen edellytyksiä ympäristölainsäädännön kannalta on selvitetty vuosina ympäristöministeriön työryhmän voimin. Tuulivoimatyöryhmän mietintö pyrkii selkeyttämään tuulivoimarakentamista koskevia kaavoitus- ja lupamenettelyjä. Kokkolan edustan merituulivoimalaitoksen tutkimushankkeen tavoitteena oli Suomessa ensimmäisen kerran selvittää teollisen mittakaavan merituulivoimalaitoksen rakentamisen edellytyksiä. Tutkimushankkeeseen sovellettiin ympäristövaikutusten arviointimenettelyä, joka tämän arviointiselostuksen myötä saadaan päätökseen. Tässä arviointiselostuksessa kuvataan ja arvioidaan merituulivoimalaitoksen ympäristövaikutuksia ympäristövaikutusten arvioinnista annetun lain edellyttämässä laajuudessa. Arvioinnin tiivistelmä on tämän selostuksen liitteenä. Selostus perustuu taustaselvityksiin ja tutkimuksiin, jotka on julkaistu 14 osaraporttina. Ympäristövaikutusten arviointi osoitti, että kaikilla tutkituilla merituulivoimalaitosalueilla on oma vaikutuksensa ympäristöön. Merituulivoimalaitoksen merkittävin positiivinen vaikutus on siinä, että se tuottaa sähköenergiaa ilman maahan, ilmaan, tai veteen kohdistuvia päästöjä. Myös hankkeen työllistävä vaikutus Suomessa on huomattava. Haitalliset ympäristövaikutukset kohdistuvat voimalaitoksen lähiympäristöön. Siksi ratkaisevaa vaikutuksen merkittävyyden kannalta on se, onko rakentamispaikassa tai sen lähistöllä häiriintyviä kohteita. Arviointi osoitti, että suuri merituulivoimalaitos voidaan sijoittaa Kokkolan edustalle ilman, että se merkittävästi heikentää luontokohteiden tai luontokokonaisuuksien arvoa.laajin voimalaitoksen aiheuttama muutos liittyy maisemaan. Siten arviointiselostuksessa on päädytty arvioon, että merituulivoimalaitos voidaan rakentaa esitetyille alueille ympäristön kannalta toteuttamiskelpoisella tavalla. Merituulivoimalaitoksen tutkimuksen osana selvitettiin kokkolalaisten suhtautumista tuulivoimalaitoksiin. Tutkimus osoitti, että valtaosa väestöstä kannattaa tuulivoimalaitosten rakentamista. Kansalaiset arvioivat tuulivoimalaitosten aiheuttamia vaikutuksia hyvin eri tavalla. Osan mielestä tuulivoimalaitokset pilaavat maiseman, osa piti niitä kauniina maisemaa monipuolistavina elementteinä. Kokkolan merituulivoimalaitoksen toteuttaminen edellyttää merialueen kaavoittamista tähän tarkoitukseen. Ennen toteuttamista on myös ratkaistava lukuisia teknisiä ongelmia. Tutkimus osoitti myös, että nykyisillä taloudellisilla lähtökohdilla voimalaitos ei ole taloudellisesti kannattava. 5\n6 1 JOHDANTO Pohjolan Voima Oy käynnisti vuonna 1999 tutkimushankkeen Merituulivoima teollisena energialähteenä. Tutkimushankkeen tavoitteena oli Suomessa ensimmäisen kerran selvittää, millä edellytyksillä on meidän oloissamme mahdollista rakentaa teollisen mittakaavan merituulivoimalaitos rannikon edustan merialueelle. Selvitystyössä tutkittiin merituulivoimalaitoksen teknisiä ja taloudellisia toteutusmahdollisuuksia, oikeudellisia edellytyksiä sekä ympäristövaikutuksia. Näiden selvitystyössä sovellettiin ympäristövaikutusten arviointimenettelyä. Tutkimushanke on tuottanut yhteensä 14 osaraporttia. Tutkimus valmistui vuoden 2002 alussa. Tutkimushanke on saanut tukea kauppa- ja teollisuusministeriöltä. Länsi-Suomen ympäristökeskus lähetti ympäristöministeriölle kirjeen Se sisälsi aloitteen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soveltamisesta Kokkolan edustan merituulivoimalaitoshankkeeseen. Siinä esitettiin, että hankkeeseen sovellettaisiin ympäristövaikutusten arvioinnista annetun lain 4 :n 2 momentin mukaisesti sovellettavaa arviointimenettelyä. Pohjolan Voima Oy ilmoitti , että se hyväksyy arviointimenettelyn soveltamisen. Ympäristöministeriö päätti , että hankkeesta tehdään ympäristövaikutusten arvioinnista annetun lain mukainen arviointi. Ympäristövaikutusten arviointiohjelma valmistui Yhteysviranomainen, Länsi-Suomen ympäristökeskus asetti sen nähtäville väliseksi ajaksi ja antoi siitä lausuntonsa Tutkimusprojektia ja ympäristövaikutusten arviointia ohjasi ohjausryhmä, johon kuuluivat edustajat Pohjolan Voimasta, ympäristöministeriöstä, Länsi-Suomen ympäristökeskuksesta ja Kokkolan kaupungista. Vuorovaikutteisen tutkimuksen ohjauksen toteuttamiseksi koottiin seurantaryhmä. Siihen osallistui viranomaisten lisäksi eri intressiryhmien edustajia. Seurantaryhmään kutsuttiin edustajat mm. kalastajien, loma-asukkaiden, luonnonsuojelijoiden sekä lintuharrastajien järjestöistä. Kansalaisten osallistumisesta koottiin oma raportti. Tutkimushankkeen osaraportteja ovat laatineet Pohjolan Voima Oy, PVO-Engineering Oy, Insinööritoimisto Paavo Ristola Oy sekä Keski-Pohjanmaan lintutieteellinen yhdistys ry. Ympäristövaikutusten arvioinnin on laatinut Insinööritoimisto Paavo Ristola Oy. Tutkimushankkeen kohdealueeksi Pohjolan Voima Oy valitsi Kokkolan edustan merialueen, jonne suunniteltiin yhteensä yli 300 MW suuruinen merituulivoimalaitos. Tutkimuskohteen valintaan vaikuttivat seuraavat seikat: Kokkolan kaupunki oli käynnistämässä merituulivoimalaitoksen osayleiskaavoitusta. Myös Keski-Pohjanmaan maakuntakaavan laatiminen on vireillä Kokkolan kaupunki on Pohjolan Voima Oy:n osakas ja Kokkolan Voima Oy on Pohjolan Voiman tytäryhtiö. Ykspihlajan satama-alue antaa hyvät puitteet voimalaitosten ja niiden perustusten rakentamiselle, Trullevin kalasatama niiden huollolle. Kokkolan edustalta löytyy teknisesti toteuttamiskelpoisia eli riittävän matalia vesialueita. Kokkolassa on runsaasti sähköä käyttävää teollisuutta ja Ventusnevan sähköaseman kautta alue on kytketty valtakunnalliseen sähköverkkoon. Valtio omistaa huomattavia merialueita Kokkolan edustalla. Kuva 1.1. Näkymä Harrinniemestä Santapankkiin. 6\n7 Erityispiirteenä tutkimusalueella oli se, että merkittävä osa tarkasteltavasta merialueesta kuuluu erilaisiin suojeluohjelmiin, kuten lintuvesiensuojeluohjelmaan, rantojensuojeluohjelmaan ja Natura-2000 verkostoon. Kokkolan edustan merituulivoimalaitoksen tutkimushankkeen raporteista on tehty erillinen painettu tiivistelmä, joka on tämän arviointiselostuksen liitteenä. 2 HANKKEEN TAVOITTEET JA SUUNNITTELUTILANNE 2.1 Hankkeesta vastaava Hankkeesta vastaa Pohjolan Voima Oy. Sen omistajina on merkittäviä metsä- ja teollisuusyhtiöitä sekä kuntia ja kaupunkeja. Pohjolan Voima Oy on valtakunnallinen sähköntuotantoa harjoittava yhtiö, jonka toimintaajatuksena on tuottaa sähköenergiaa omistajilleen. Yhtiön omistajat saavat kunkin voimalaitoksen tuottamasta sähköstä omistusosuutensa mukaisen osan. Pohjolan Voiman sähkön hankinta vuonna 2001 oli noin 25 % koko Suomen kulutuksesta. Sen sähkön hankintakapasiteetti vuoden 2001 lopussa MW. Sähkö tuotetaan vesi-, ydin-, hiili-, kaasu-, turve- ja prosessivoimalaitoksissa. Kuva 2.1 Pohjolan Voiman sähkönhankinta vuonna Taulukko: Pohjolan Voiman omistajat Omistajat Etelä-Pohjanmaan Voima Oy Helsingin kaupunki Keskinäinen eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen Kemira Oyj + Eläkesäätiö Neliapila Kokkolan kaupunki Kotkan Energia Oy Kymppivoima Oy Kyro Oyj Abp Oy Metsä-Botnia Ab M-real Oyj Myllykoski Oyj Oulun kaupunki Perhonjoki Oy Porin kaupunki Päijät-Hämeen Voima Oy Stora Enso Oyj TXU Nordic Energy Oy UPM-Kymmene Oyj Vantaan Energia Oy Yhteensä % 4,3 1,4 4,4 4,5 2,1 1,3 2,1 0,2 1,5 2,5 1,5 0,1 1,9 1,2 1,3 16,0 14,5 38,7 0,5 100,0 7\n8 Tuulivoiman rooli Pohjolan Voiman sähköntuotannossa Pohjolan Voiman energiantuotanto on monipuolista. Yhtiö haluaa tuottaa sähköä kaikilla teknisesti ja taloudellisesti käyttökelpoisilla tavoilla. 2.2 Tutkimushankkeen tavoitteet Merituulivoima teollisena energialähteenä tutkimusprojektin tehtävänä oli aloittaa merituulivoiman laajamittaiseen hyödyntämiseen liittyvän tiedon tuottaminen Suomessa. Tutkimushankkeen tavoitteena oli selvittää Tuulivoimaa pidetään ilmastopoliittisesti erinomaisena energiantuotantomuotona. Sekä EU:ssa että Suomessa tuulivoiman lisäämiseen suhtaudutaan myönteisesti. Energia- ja ilmastopoliittisena tavoitteena on tuulivoiman lisääminen yhdeksi merkittäväksi sähkön tuotantomuodoksi. Pohjolan Voima -konserniin kuuluu PVO-Innopower Oy, joka rakentaa ja käyttää tuulivoimalaitoksia. Teollisen mittakaavan tuulivoiman tuottamista tutkitaan konsernin tutkimus- ja kehitysohjelmassa, jonka tavoite on se, että yhtiöllä on tekniset valmiudet aloittaa laajojen tuulivoimapuistojen rakentaminen kymmenen vuoden sisällä. Kuva 2.2 Pohjolan Voiman voimalaitokset. suuren merituulivoimalaitoksen rakentamisen tekniset ja taloudelliset lähtökohdat ja toteutusvaihtoehdot, suuren merituulivoimalaitoksen rakentamisen ympäristövaikutukset, ne vaikutukset, joista tarvitaan yksityiskohtaisempia tutkimusprojekteja merituulivoiman laajemman käyttöönoton aloittamiseksi ja merituulivoimalaitoksen rakentamisen oikeudelliset edellytykset. Teknisistä ja taloudellisista lähtökohdista ja toteutusvaihtoehdoista on valmistunut Teknistaloudellinen raportti. Oikeudellisia edellytyksiä on käsitelty raportissa Merituulivoimarakentamisen oikeudelliset edellytykset. Ympäristövaikutuksia on selvitetty ympäristövaikutusten arvioinnista annetun lain mukaisen YVA-menettelyn aikana arviointiohjelmassa, useissa osaraporteissa ja tässä arviointiselostuksessa. Kuva 2.3. Näkymä Hällskärsuddenista kohti Munakari-Poroluodon sijoitusaluetta. 8\n9 2.3 Hankkeen suunnittelu- ja toteutusaikataulu Tutkimushankkeen esiselvitykset ja tutkimustyön organisointi aloitettiin kesällä Tutkimus ja arviointi valmistui vuoden 2002 loppuun mennessä. Voimalaitoshankkeen toteutusaikatauluun vaikuttavat seuraavat tekijät: Suomen oloissa käyttökelpoisten ja taloudellisten teknisten ratkaisujen kehittäminen edelleen hankkeen taloudellisesti kannattavien lähtökohtien muodostuminen kaavoituksen eteneminen Edellisen perusteella arvioidaan, että mahdollinen investointihanke voidaan toteuttaa aikaisintaan vuonna Kuva 2.4. Prosessikaavio ja aikataulu merituulivoimalaitoshankkeen etenemisestä. 9\n10 3 HANKKEEN KUVAUS 3.1 Hankkeen yleiskuvaus Arvioitavana hankkeena on suuren, teollisen mittakaavan merituulivoimalaitoksen rakentaminen Kokkolan ja osittain myös Luodon ja Kälviän kuntien edustan merialueelle. Merituulivoimalaitos muodostuu merialueelle rakennettavista tuulivoimalaitosyksiköistä. Mikäli kaikki alueet toteutetaan käyttäen suurinta 5 MW tuulivoimalaitosyksikköä, muodostuu voimalaitoksen kokonaistehoksi noin 350 MW. Merituulivoimalaitos voidaan toteuttaa myös osa-alueittain, jolloin voimalaitoksen kokonaistehoksi muodostuu noin MW. Mikäli ei käytetä suurinta mahdollista yksikkökokoa, voimalaitoksen kokonaisteho jää alhaisemmaksi. Tämän hankkeen toteuttamisen minimiteho on 100 MW. 3.2 Hankkeen sijoittuminen ja maankäyttötarve Voimalaitoksen sijoittelua tutkittiin Kokkolan edustalle määritellyn tutkimusalueen sisäpuolella niillä alueilla, joissa vesisyvyys on 3 8 metriä. Sijoittelun lähtökohtana olivat tekniset ja taloudelliset näkökohdat. YVA-prosessin aikana sijoittelua on tarkennettu ympäristönäkökohdat huomioiden. Tarkempi yksittäisten voimalaitosyksiköiden sijoittelu suunnitellaan hankkeen toteutusvaiheessa mm. luonto- ja maisemanäkökohdat huomioiden. Kokkolan edustan merituulivoimalaitoksen suunnitellut sijoitusalueet: 1. Tankarin Djupörenin alue 2. Santapankin alue 3. Munakarin Poroluodon alue 4. Trullevin ranta 5. Santapankin laajennus pohjoiseen Näistä sijoitusalueista Trullevin ranta-alueen (4) osalta oli ennakoitavissa loma- ja muiden asukkaiden kielteinen suhtautuminen tuulivoimalaitoksiin. Alueen toteutettavuus on kuitenkin muiden vertailussa mukana olevien vaihtoehtojen kaltainen, joten myös Trullevin ranta-alue on otettu mukaan arviointiin. Toteuttamisen kannalta ongelmallinen alue on myös Santapankin laajennus pohjoiseen (5). Tämä johtuu osaltaan alueen vesisyvyydestä ja osaltaan alueelle sijoitettavien yksiköiden vähäisestä määrästä. Merialueilla sijoitusalueiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 60 km 2. Maa-alueella merituulivoimalaitos edellyttää sähköaseman ja voimalinjojen alueet. Lisäksi rakentamisen aikana käytetään kuljetusreittejä ja varastointialueita. Perustuksiin tarvittavan kiviaineksen hankintaan tarvitaan maa-ainesten ottoalueita. Perustukset rakennetaan allastelakalla. Kartta 3.1.Kokkolan edustan merituulivoimalaitoksen suunnittelualueet: 1. Tankarin Djupörenin alue, 2. Santapankin alue, 3. Munakarin Poroluodon alue, 4. Trullevin ranta, 5. Santapankin laajennus pohjoiseen. 10\n11 3.3 Liittyminen muihin hankkeisiin ja ohjelmiin Uusiutuvien energialähteiden edistäminen Kauppa- ja teollisuusministeriö on laatinut Uusiutuvien energialähteiden edistämisohjelman (4/1999). Siinä on asetettu tavoitteeksi tuulisähkön tuotantokapasiteetin lisäys 500 MW:iin vuoteen 2010 mennessä. Tavoitteena on tuottaa tuulivoimalla sähköä 1,1 TWh. Tämä on noin 1 % Suomen arvioidusta sähkön kulutuksesta vuonna Vuonna 2001 Suomessa toimi 64 tuulivoimalaitosyksikköä, joiden kapasiteetti oli 39 MW. Mikäli Kokkolan edustalle toteutetaan tämä hanke kokonaisuudessaan, kasvaa tuulisähkön tuotantokapasiteetti enintään 350 MW. Tällä lisäyksellä on jo vaikutuksia rikki- ja typenoksidipäästöjä sekä kasvihuonepäästöjä koskevien kansainvälisten sitoumusten noudattamiseen. Laajamittaisella tuulisähkötuotannolla on myös vaikutusta valtakunnallisen jätesuunnitelman toteutumiseen Liitännäishankkeet Laajamittainen sähkön tuotanto tuulivoimalla tarvitsee tueksensa säätövoimaa tasaamaan tuulisuuden vaihteluja. Merialueella tuotetun sähkön siirtämiseksi valtakunnan sähköverkkoon tarvitaan voimalinjoja sekä merikaapeleina että ilmajohtoina. Kasuuniperustusten rakentamiseen tarvitaan huomattavat määrät kiviaineksia, jotka on louhittava maa-ainesten ottoalueilta. Perustukset rakennettaisiin todennäköisimmin joko olemassa olevalla telakalla (esim. Rauma tai Naantali) tai Kokkolan Ykspihlajan alueelle rakennettavalla allastelakalla. Maa-alueille tarvitaan huoltotukikohta ja varastorakennus. Varsinaiset korjaukset toteutetaan tapauskohtaisesti tarvittavalla kalustolla merellä. 3.4 Arvioidut vaihtoehdot ja hankkeen toteuttamatta jättäminen Arvioidut vaihtoehdot Merituulivoimalaitos voidaan toteuttaa osaalueittain, jolloin voimalaitoksen kokonaistehoksi muodostuu noin MW. Mikäli ei käytetä suurinta mahdollista yksikkökokoa, voimalaitoksen kokonaisteho jää alhaisemmaksi. Hanke on jaettu viiteen osa-alueeseen, joista suurimmat (alueet 1-3) voidaan toteuttaa erillisinä. Hankkeen teknistaloudellisessa suunnitelmassa ja kustannusarvioissa on lähtökohtana ollut näiden kolmen suuren alueen rakentaminen kolmen vuoden projektina. Tässä ratkaisevaa on perustusten rakennustekniikka, sähkönsiirron verkoston rakentaminen ja voimalaitosten rakentaminen ja pystyttäminen sarjatuotantona. Hankkeen toteuttamisen minimiteho on 100 MW. Vaihtoehdot ovat seuraavat: 1. Toteutetaan alueet Toteutetaan alueet Minimivaihtoehto on toteuttaa yksi 100 MW tehoinen alue kokonaisuudessaan (1, 2 tai 3). Mikäli tähän päädytään, vaihtoehdon kustannus- ja tekniset lähtökohdat tulee tarkastella uudelleen. Tekniset toteutusvaihtoehdot Tutkimuksessa tutkittiin lisäksi seuraavia toteutusvaihtoehtoja: 1. Voimalaitosyksikön koko 1,5 5 MW 2. Voimalaitosyksikön perustustapa, rakentaminen merialueelle tai saareen 3. Muuntoasemien sijoittaminen 4. Merikaapelien tai ilmajohtojen käyttö Hanketta ei toteuteta Jos hanketta ei toteuteta, tuotetaan vastaava sähkö jossain muussa tarkoitukseen soveltuvassa voimalaitoksessa. Näitä voivat olla: merituulivoimalaitos jollain muulla rannikkoalueella fossiilista polttoainetta, kivihiiltä, turvetta, maakaasua tai biopolttoainetta käyttävä lauhdevoimalaitos soveltuvalla paikkakunnalla Suomessa sähköntuonti ulkomailta lähinnä Venäjältä, Ruotsista, Norjasta tai Tanskasta Lausunnoissa ja muistutuksissa esitetyt sijoitusvaihtoehdot Rakennetut teollisuus- ja satama-alueet Ympäristövaikutusten arviointiohjelman käsittelyn yhteydessä tehtiin useita esityksiä tuulivoimalaitosten rakentamisesta jo teolliseen käyttöön otetuille Kokkolan ranta-alueille. Pohjolan Voima Oy:n tytäryhtiö PVO- Innopower Oy rakentaa kaksi 1 MW suuruista tuulivoimalaitosyksikköä Kokkolan syväsataman alueelle. Tämän kaltaisia pienempiä rakennushankkeita saattaa lähivuosina käynnistyä satamien ja rannikolla olevien teollisuusalueiden yhteydessä. Ne eivät kuitenkaan korvaa hanketta suuren merituulivoimalaitoksen rakentamiseksi. Maa-alueet Useissa lausunnoissa esitettiin myös tuulivoimalaitosten sijoittamista meren sijasta maa-alueille. Periaatteessa tuotannoltaan Kokkolan merituulivoimalaitoksen kokoinen tuulipuisto voitaisiin rakentaa myös maa-alueille. Tällöin on kuitenkin otettava huomioon, että heikompien tuuliolosuhteiden vuoksi tuulivoimatuotantoon tarvittava alue olisi arviolta noin kaksi kertaa Kokkolan merialuetta suurempi, koska voimalaitosyksiköitä tarvittaisiin kaksinkertainen määrä. Tämä tarkoittaisi noin 120 km 2 suuruista tuulivoimatuo- 11\n12 Kokkolan merituulivoimalaitoksen tutkimushankkeessa on selvitetty nimenomaan merialueelle rakennettavan tuulivoimalaitoksen ympäristövaikutuksia. Ympäristöministeriön päätös ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soveltamisesta koski Kokkolan edustan merituulivoimalaitoshanketta. Maa-alueille rakentaminen ei tässä yhteydessä ole todellinen vaihtoehto ja siten ympäristövaikutukset sen osalta jätetään tarkemmin arvioimatta. Edellä esitettyjen näkökohtien, kuten vaadittavien maa-alueiden koon ja melun rajaarvojen myötä voidaan kuitenkin perustellusti olettaa, että maa-alueille rakentamisessa ympäristövaikutukset olisivat myös merkittäviä. 3.5 Teknistaloudelliset selvitykset Merituulivoimalaitoksen teknistaloudelliset selvitykset, suunnitelmat ja kustannuslaskelmat on koottu erilliseen teknistaloudelliseen raporttiin. Merituulivoimalaitoksen sijoitussuunnittelu tehtiin teknisin perustein viidelle MW tuulivoimalaitosyksikön ryhmälle. Yksittäisten tuulivoimalaitosyksiköiden teho vaihteli välillä 1,5 5 MW. Sijoituskohteet valittiin siten, että vesisyvyys ei lähtökohtaisesti ylittänyt 8 metriä. Jos kaikki alueet toteutetaan, on voimalaitosyksiköitä kpl Suunnittelun perustaksi tutkittiin 250 km 2 :n alue Kokkolan edustalta. Teknisen sijoitussuunnittelun jälkeen määriteltiin viisi merituulivoimalaitoksen sijoitusaluetta, joiden pinta- Kuva 3.2. Kuvasovite Kokkolan satamaan rakenteilla olevista tuulivoimalaitosyksiköistä. tantoon varattua aluetta. Kokkolan meluselvitysten perusteella edellisen kokoisen alueen sisäpuolella ei myöskään voisi olla asuinalueita. Edelleen alueella tulisi olla kohtalaisen hyvä infrastruktuuri (tiestö, sähköverkko) jotta rakentamisedellytykset olisivat riittävän hyvät. Kuva 3.3. Merituulivoimalaitoksen Kokkolan edustalla. sijoitus 12\n13 ala on yhteensä 60 km 2. Näillä alueilla voimalaitosyksiköt sijoittuvat noin 600 m etäisyydelle toisistaan. Yksittäinen voimalaitosperustus vie merenpohjasta noin m 2 :n alan. Näin voimalaitosyksiköt varaavat meren pohjasta yhteensä enintään 16 ha pintaalan. Merituulivoimalaitoksen perustusten mitoituksessa määräävänä perusteena oli ahtojäiden aiheuttama kuormitus. Meriperustusten osuus kokonaiskustannuksista on merkittävä. Yksittäisen meriperustuksen kustannus on noin miljoona euroa. Kustannus on moninkertainen verrattuna maa-alueilla tapahtuvaan rakentamiseen. Perustusten rakentamisesta tarkemmin luvussa 5.8 liitännäishankkeet. Sähköverkkoon liittyminen on suunniteltu alustavasti, mutta laajamittaisen tuulivoiman liittäminen kantaverkkoon vaatii lisäselvityksiä. Liittymisehtoihin tarvitaan erillisiä ehtoja tai suosituksia tuulivoiman osalta. Nykytekniikalla toteutettavan merituulivoiman investointikustannukset ovat noin euroa/kw ( mk/kw). Valtion osuus investointikustannuksista on voimassa olevan tukijärjestelmän mukaan enintään noin 30 %. Alustavassa laskennassa sähköntuotannon kustannukset ovat edellinen tuki huomioon otettuna 6,2 7,4 snt/ kwh (37 44 p/kwh). Lopulliseen hintaan vaikuttaa sähköveron palautus, jonka suuruus tällä hetkellä on 0,69 snt/kwh. 3.6 Oikeudelliset edellytykset Merituulivoimalaitoksen rakentamisen oikeudellisista edellytyksistä laadittiin oma raporttinsa. Se osoitti, että merituulivoimalaitoksen rakentamisessa tarvitaan useita kaavoitusja lupamenettelyn vaiheita. Ympäristövaikutusten arviointi Mahdollinen luonnonsuojelulain mukainen Natura - arviointi Maakuntakaava Yleiskaava Asemakaava Mahdollinen valtioneuvoston poikkeuslupa Natura - alueille Maa-ainesten ottolupa ja sen mahdollinen YVA Vesilupa ja siihen liittyvät korvauskysymykset Ympäristölupa Sähkömarkkinaviranomaisen lupa voimajohdoille Rakennuslupa Korvauksista sopiminen Kuva 3.4. Perustusten rakentamista Tanskassa. Taulukko 3.5. Suuren merituulivoimalaitosten rakentamisen mahdollisia kaavoitus- ja lupavaiheita. Ympäristövaikutusten selvittäminen liittyy lähes jokaiseen menettelyyn. Maa-alueille suunnitellun lainsäädännön soveltaminen merialueella on uutta, ja myös lopputulokseen liittyy epävarmuutta. Jokaiseen esitettyyn menettelyyn liittyy useita vaiheita, kuten sidosryhmien ja asianosaisten kuulemisia. Päätöksistä on mahdollista valittaa kahteen oikeusasteeseen. 13\n14 4 ARVIOITAVAT YMPÄRISTÖVAI- KUTUKSET Arvioitavat ympäristövaikutukset 4.1 Lainsäädännön velvoitteet Ympäristöministeriö teki päätöksen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soveltamisesta Kokkolan edustan merituulivoimalaitoshankkeeseen. Ministeriön mukaan kysymyksessä on YVA-lain 4 :n 2 momentin mukainen hanke, joka todennäköisesti aiheuttaa laadultaan ja laajuudeltaan merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia. Siksi ministeriö päätti YVA-lain 6 :n nojalla, että tähän hankkeeseen sovelletaan ympäristövaikutusten arviointimenettelyä. Ympäristöministeriön päätöksen perusteluissa todetaan mm., että hankkeen todennäköiset vaikutukset alueen luontoon ja luonnonvarojen käyttöön tulisivat olemaan pitkäaikaisia ja merkittäviä. Huomattavan laajalle alueelle ulottuisivat hankkeen maisema- ja meluvaikutukset. Edelleen ministeriö totesi, että hankkeen vaikutukset alueen luontotyyppeihin ja lajeihin voivat olla merkittäviä ja pysyviä. Kokkolan edustan rannikko- ja merialue on luokiteltu arvokkaimpien luontoalueiden joukkoon. Aluekokonaisuus sisältää maankohoamisrannikon eri tyyppisiä kehitysvaiheita jokisuistoista ulkosaaristoon. Ulkosaaristoon kuuluu merilinnustoltaan arvokkaita saaria ja luotoja. Alueen rantaluonto on monipuolinen ja sen kasvistoon kuuluu monia alueellisesti uhanalaisia ja endeemisiä lajeja. 4.2 Hankkeen arvioidut ympäristövaikutukset ja arviointimenetelmät Ympäristövaikutuksia arvioitaessa otetaan huomioon ympäristövaikutusten arvioinnista annetun lain 2 ja uuden maankäyttö- ja rakennuslain 9. Näiden lakien ympäristövaikutusten käsite voidaan jakaa seuraavasti: Ihmisten terveys, elinolot ja viihtyvyys Maaperä, vesi, ilma, ilmasto,kasvillisuus, eliöt ja luonnon monimuotoisuus Kuva 4.1. Arvioitavat ympäristövaikutukset. 4.3 Arviointiin liittyvät epävarmuudet ja oletukset Hankkeen ympäristövaikutusten arvioinnin tueksi muodostettiin osallistumisjärjestelmä, jonka tavoitteena oli: välittää tietoa eri intressitahojen ja viranomaisten sekä tutkimushankkeesta vastaavan kesken, ohjata tutkimustyötä niin, että tulokset palvelevat mahdollisimman hyvin eri tahojen tarpeita sekä varmistaa, että tutkimuksessa tulevat esiin eri tahojen tärkeinä pitämät vaikutukset. Osallistumisjärjestelmä toteutettiin ohjausryhmä- ja seurantaryhmätyöskentelyn, yleisö- ja tiedotustilaisuuksien sekä kyselyiden avulla. Osallistumisjärjestelmää ja ryhmien työskentelyä on kuvattu tarkemmin osaraporteissa Kansalaiset ja merituulivoima ja Kansalaisten osallistuminen. Hankkeen arviointi on toteutettu kirjallisuuteen, tutkimuksiin, aiempiin arviointeihin, maastokäynteihin, alueen viistoilmakuvaukseen ja asiantuntijalausuntoihin sekä seuranta- ja ohjausryhmän huomioihin pohjautuen. Merenpohjan tilaa selvitettiin videokuvauksen ja näytteen oton avulla. Maisemavaikutuksia selvitettiin kuvasovitteilla sekä meluvaikutuksia mittauksin ja melumallinnuksella. Tanskan merituulivoimalaitosten rakentamiseen tutustuttiin opintomatkoilla. Yhdyskuntarakenne, rakennukset, maisema, kaupunkikuva ja kulttuuriperintö Luonnonvarojen hyödyntäminen Merituulivoimalaitoksen ympäristövaikutuksista Suomen rannikon olosuhteissa ei ole tutkimustietoa. Käytännön kokemuksia on kertynyt yksittäisistä tuulivoimalaitosyksiköistä, jotka nekin pääasiassa sijaitsevat rannalla. Tuulivoimalaitosyksiköt eivät ole maisemassa kovin tuttuja suomalaisille. Usean tuulimyllyn ryhmän näkee Suomessa vain Porissa. Sielläkin tuulimyllyt liittyvät kiinteästi rakennettuun ympäristöön. Vaikutusten arvioinnissa on käytetty vertailuaineistona Tanskan merialueilla, muualla maailmassa ja mantereellakin sijaitsevien tuulivoimalaitosten havaittuja vaikutuksia mm. linnustoon, kalastoon ja maisemaan. 4.4 Arvioinnin ja vaikutusalueen rajaukset Hankkeen välittömät vaikutukset ulottuvat laajimmillaan voimalaitoksen ja voimalinjan maisemavaikutusten alueelle. Laajimmat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset Suomessa muodostuvat tuulivoimalaitosten rakentamistekniikan ja siihen liittyvän yritystoiminnan kehittymisen kautta. Hankkeen toteutumisella on pieni vaikutus myös maamme sähköntuotannon päästötaseeseen. Hankkeen toteutuminen voi myös edistää tuulivoimalaitosten rakentamista Suomen rannikkoalueilla. Ympäristövaikutusten käsittelyn kannalta vaikutusalueena ovat Kokkolan kaupunki sekä Luodon ja Kälviän kunnat sekä niiden edustan merialueet. 14\n15 Kuva 4.2. Vaikutusalueen rajaus ympäristövaikutusten käsittelyn kannalta. 5 YMPÄRISTÖN TILA JA ARVIOI- DUT YMPÄRISTÖVAIKUTUK- SET Tähän lukuun on koottu tutkimushankkeen osaraporteissa esitettyjen ympäristön tilan kuvausten ja arvioitujen vaikutusten olennaiset ja tärkeimmät osat mahdollisine arvioinnin kuluessa tehtyine lisäyksineen. Tarkempia tietoja saa kustakin osaraportista Luettelo liiteaineistosta sivulla Merialueen tila, eliöstö ja kalasto Merialueen tilaa, eliöstöä ja kalastoa käsitellään osaraportissa Vaikutukset merialueen tilaan ja kalastoon. Kuva 5.1. Merikartta Kokkolan edustan merialueesta. Keltaisella on osoitettu alle 10 m syvät alueet. Kokkolan edustan merialueelle on tyypillistä saarten vähälukuisuus ja siitä johtuva rannikkomeren avonainen luonne. Rannikkovedet kuuluvat matalan veden vyöhykkeeseen, jossa keskimääräinen vesisyvyys on alle 10 metriä. Kauimmaksi rantaviivasta ulottuu Santapankin matalan veden alue, jossa vesisyvyys on vain muutamia metrejä. Kokkolan edustan avonaisesta luonteesta johtuen pohjat ovat enimmäkseen eroosiolle alttiina. Pehmeitä aineksia kertyy vain tiettyihin syvänteisiin, kuten Perängön ja Rummelgrundin syvänteiden sedimentaatiopohjille. Hankealueilla kivi- ja hiekkapohjat ovat vallitsevia. Santapankin pohja on laadultaan pääosin hienojakoista hiekkaa, joka liikkuu meriveden virtausten mukaisesti ja muodostaa aaltomaisia harjanteita pohjan pinnalle. Reuna-alueilla hiekan joukossa on myös kiviä. Kuva 5.2. Santapankin pohjaa kesällä\n16 Vuosien vedenlaatutulosten perusteella Kokkolan rannikkovedet kuuluvat käyttökelpoisuusluokkaan tyydyttävä (paikoin välttävä), hieman ulompana luokkaan hyvä ja uloimpana syvän veden alueella luokkaan erinomainen. Kuva 5.3. Kokkolan edustan vedenlaatua kuvaava kartta. Pohjoisesta sijainnista ja meriveden vähäsuolaisuudesta johtuen merialueella pohjaeläimistö on vähälajinen. Kovilla kallio-, kivitai hiekkapohjilla lajisto on luontaisestikin erittäin niukkaa. Vuoden 1999 pohjaeläinkartoituksessa pohjaeläinryhmiä tai lajeja tunnistettiin yhteensä 24 kpl. Repskärin tasolle asti merialueen verkkopyynnissä saaliiksi saatava kalalajisto koostuu mm. seuraavista lajeista: ahven, hauki, särki, kiiski, made, siika, säyne, lahna, kuore ja silakka. Erityisesti ahvenkanta näyttäisi olevan vahva luvun loppupuolella siikakanta on voimakkaasti heikentynyt Kokkolan merialueella. Vuosia kestänyt väyläruoppaus ja jätevesien johtaminen rannikon edustalle ovat todennäköisiä siikakannan heikentäjiä. Vaikutukset Merituulivoimalaitoksen rakentamisen aikaiset vaikutukset merialueen ekologiaan jakautuvat ohimeneviin ja pysyviin vaikutuksiin. Ohimeneviä vaikutuksia ovat vaikutukset veden laatuun ja osittain myös vaikutukset melutasoon. Kokonaan pysyviä vaikutuksia ovat vaikutukset veden virtauksiin ja osittain pysyviä vaikutuksia kohdistuu olosuhteisiin pohjalla, kalastoon ja pohjaeläimistöön. Virtausten ja vedenliikkeiden muutokset voivat vaikuttaa pohjan läheisten vesien happipitoisuuteen ja siten pohjayhteisöön. Pohjayhteisön muutokset taas voivat vaikuttaa kalojen ravinnonsaantiin ja lisääntymiseen. Perustustöiden aikana pohjan kaivu ja massojen läjitys karkottavat kohdealueella esiintyvät kalat laajalta alueelta. Melun karkottava vaikutus riippuu mm. kalalajista ja kalan iästä. Perustusten ja kaapeleiden asentaminen merenpohjaan tuhoaa näillä alueilla esiintyvän pohjaeliöstön, mutta töiden jälkeen pohjaeläimistö vähitellen palautuu en- nalleen ja korvautuu uusilla kovia pintoja suosivilla lajeilla. Vaikutukset merialueen tilaan, eliöstöön ja kalastoon aiheutuvat siis pääosin tuulivoimalaitoksen rakentamisen ja mahdollisen purkamisen aikana. Rakennusvaiheen vedenalaiset ympäristövaikutukset ovat hyvin samanlaisia kuin muidenkin laajoja ruoppauksia vaativien rakennusprojektien, kuten laivaväylien syvennys- ja satamanrakennustöiden, aiheuttamat vaikutukset. Meren pohja muuttuu pysyvästi 50 metriä halkaisijaltaan olevien perustusten kohdalta. Rakentamisvaiheen päätyttyä häiriöt vähenevät ja olosuhteet merellä palautuvat luonnontilaisen kaltaisiksi. Perustuksista muodostuu uusia elinalueita ja ne voivat jopa lisätä merenpohjan biologista monimuotoisuutta ja siten vaikuttaa positiivisesti meren eliöyhteisöihin. Uuden elinympäristön lisäämisestä johtuvia muutoksia eliöyhteisön rakenteessa on kuitenkin vaikea ennustaa pitkällä tähtäimellä. Kuva 5.4. Näkymä Trullevin kalasatamasta. 16\n17 5.2 Linnusto Kokkolan edustan linnustoa ja hankkeen vaikutuksia linnustoon käsitellään osaraporteissa Merituulivoima-alueen pesimä- ja lepäilijälinnuston selvitys ja Vaikutukset linnustoon. Kokkolan saariston alueella tavataan yleisten ja runsaslukuisten saaristolintulajien lisäksi muutamia uhanalaisiksi luokiteltuja pesimälajeja. Näitä ovat valtakunnallisessa uhanalaisluokituksessa vaarantuneiksi luokitellut räyskä, selkä- ja naurulokki sekä silmälläpidettäväksi luokiteltu kaakkuri. Erityisesti selkälokkiesiintymät ovat myös valtakunnallisesti merkittäviä, sillä Keski-Pohjanmaan ja erityisesti Kokkolan saaristo on lajin parasta esiintymisaluetta koko maassa. Kokkolan saaristo on merkittävä pesimäalue myös ainakin merihanhelle, haahkalle, karikukolle, riskilälle, harmaa- ja merilokille, räyskälle ja merikihulle. Myös monien muiden lintulajien osalta alue on vähintäänkin maakunnallisesti merkittävä pesimäalue. Merkittävimmän saaristolinnuston tärkeimmät pesimäalueet sijaitsevat puuttomilla luodoilla sekä muutamien suurimpien saarten, kuten Tankarin ja Trullögrundin pohjoispään avoimilla kallioalueilla. Sen sijaan suuret metsäiset saaret sekä rakennetut rantaosuudet ovat pesimälinnuston kannalta vähemmän merkittäviä. Näin ollen suunnitelluista tuulivoimala-alueista Tankarin Djupörenin alue ja Munakarin Poroluodon alue ovat pesimälinnuston kannalta arvokkaimmat. Muuttoaikana Kokkolan saaristossa havaitaan lepäilevänä ja ruokailevana jonkin verran alueen läpi muuttavia vesi- ja lokkilintuja sekä kahlaajia. Uhanalaisiksi luokitelluista lajeista aluetta käyttävät vaarantuneet merikotka, räyskä, nauru- ja selkälokki sekä silmälläpidettävät kaakkuri ja mustalintu. Lepäilijöille ja ruokailijoille tärkeimpiä alueita ovat edellisten lisäksi myös Trullevin rannan alue. Kaikkiaan Kokkolan ulkosaaristoa voidaan pitää merkittävänä merilinnuston pesimisalueena. Se on yksi BirdLifen luokittelemista Euroopan tärkeistä lintualueista (IBA). Lintudirektiivin liitteen 1 lajeista (jotka toimivat perusteena valittaessa linnustonsuojelualueita EU:n Natura 2000 verkostoon) merituulivoimalaitosten läheisillä luodoilla pesivät kalatiira ja räyskä. Kuva 5.6. Harmaalokki on kookkaimpia Kokkolan edustan lokkilintuja. Vaikutukset linnustoon Linnut törmäävät toisinaan erilaisiin rakennelmiin ja esteisiin, vaikka niillä on erinomainen näköaisti ja hyvä lentokyky sekä esteiden väistökyky. Erityisesti päiväpetolinnut ovat osoittautuneet alttiiksi törmäyksille tuulivoimalaitoksiin. Ne metsästävät tarkkailemalla maastoa tähystyspisteestä tai paikallaan lekuttaen/kaarrellen. Kuva 5.5. Riskilöitä lintuluodolla. 17\n18 Ympäristöministeriön teettämän selvityksen mukaan voidaan lintujen törmäysriskin arvioinnin peruslähtökohdaksi Suomessa ottaa suuruusluokka 0,1 vakavaa törmäystä vuodessa yhtä voimalaitosyksikön tornia kohden. Voimalaitoksen tornin rakenne, valaisu ja sähkönsiirtoverkoston ilmajohtojen määrä vaikuttavat osaltaan törmäysten määriin. Myös tuulivoimalaitoksen sijainti vaikuttaa mm. siten, että Pohjois-Suomessa ja yli kilometrin päässä erityisiltä lintukosteikoilta tai muilta vastaavilta alueilta törmäysmäärä on pienimmillään. Suomen nykyiset 60 tuulivoimalaitosyksikköä aiheuttavat em. arvion mukaan vuosittain noin 10 lintutörmäystä. Majakat ja valonheittimet aiheuttavat vuosittain noin linnun kuoleman ja törmäyksissä sähköverkon ilmajohtoihin kuolee noin lintua vuodessa. Yleisin lintujen törmäyskohde on kuitenkin valaistut rakennusten ikkunat, jotka aiheuttavat vuodessa jopa lintukuolemaa. Arviot perustuvat eri tutkimuksissa saatuihin tyypillisiin lukumääriin, jotka on sovellettu Suomen olosuhteisiin. Törmäysriski tuulivoimaloihin on pieni, koska linnut näkevät ja kuulevat ne kaukaa. Väistäminen tapahtuu jo metrin etäisyydeltä, tutkahavaintojen mukaan myös yöllä. Aiempien vertailulaskelmien mukaan Kokkolan edustalla voisi sattua vuosittain 1-2 lintutörmäystä voimalaitosyksikköä kohti eli noin 150 törmäystä vuodessa koko merituulivoimalaitosta kohden. Laskelma perustuu mantereella sijaitsevilla tuulivoimalaitoksilla tehtyihin lintutörmäysten seurantoihin. Ympäristöministeriön teettämien selvityksen laskelmien mukaan törmäyksiä Kokkolan edustalla sattuisi vain noin vuosittain. Todellinen törmäysmäärä lienee jotakin näiden arvioiden väliltä. lintutörmäysten määrän huomattavaa kasvua. Lintutörmäysten riskiä voidaan minimoida myös siten, että tuulivoimalaitoksesta tulee meri/maakaapelit kohtaan, josta koko voimalaitoksen sähkönsiirto jatkuu yhtenä ilmajohtona. Lintujen törmäysriskin arvioinnissa puoli kilometriä ilmajohtoa vastaa noin yhtä voimalaitosyksikköä. Törmäysriskin lisäksi tuulivoimalaitokset vaikuttavat linnustoon epäsuorasti häiritsemällä niiden oleskelua tai pesintää. Tutkimustulokset viittaavat kuitenkin siihen, ettei suurikaan tuulivoimalaitos muuta voimakkaasti pesimäympäristöjä ja linnustoa. Paikallinen populaatio voi häiriintyä tai tuhoutua, jos tuulivoimala tai sen rakentamisen aikaiset järjestelyt tuhoavat pesimäpaikan tai häiritsevät pesintöjä merkittävästi. Pienten ulkoluotojen pesijöistä räyskä todennäköisesti hylkää luodon, jos sinne rakennetaan tuulivoimalaitosyksikkö. Kuitenkin esim. Tanskassa Tunø Knobin tuulivoimalaitoksen alueella haahkat välttelivät pyöriviä potkureita vain 100 metrin etäisyydelle saakka ja ruokailivat normaalisti heti tuon turvaetäisyyden ulkopuolella. Tuulivoimalaitoksen vaikutus haah- kamääriin tuolla alueella oli hyvin pieni, ja se jäi täysin alueen sinisimpukkakannan vuotuisten muutosvaikutusten peittoon. Tuulivoiman linnustovaikutukset rajoittuvat pääasiassa alle 500 metrin etäisyydelle voimalaitosyksiköstä. Merialueilla pysyvät elinympäristömuutokset lintujen kannalta ovat pienempiä kuin maalle rakennettaessa. Rantaviivaan, saarille ja luodoille sijoitettuna tuulivoimalaitoksen linnustovaikutukset olisivat suurimmat. Tuulivoimalaitoksia ei Kokkolan suunnitelmassa ole sijoitettu lintuluotojen ja saarten välittömään läheisyyteen. 5.3 Alueiden käyttö Tätä aihepiiriä on käsitelty tarkemmin osaraportissa Vaikutukset alueiden käyttöön ja maisemaan. Nykyinen alueiden käyttö Kokkolan edustan meri- ja ranta-alueet tarjoavat asukkaille ulkoilu- ja retkeilypaikkoja sekä mahdollisuuden tarkkailla luontoa. Talvisin jääalue on monille tärkeä hiihtopaikka. Myös veneily ja kalastus ovat kokkolalaisille tärkeitä vapaa-ajanviettomuotoja. Tuulivoimalaitoksia ei saisi valaista öisin, koska huonossa säässä tämä kasvattaa oleellisesti öistä törmäysvaaraa ns. majakkaefektin mukaisesti. Tutkimuksissa on havaittu, että jatkuva kirkas valo on linnuille haitallisempi kuin vilkkuva valo. Punaiset lentoestevalot ovat intensiteetiltään niin pieniä, etteivät ne yksinään todennäköisesti aiheuta Kuva 5.7. Linnut käyttävät Tunø Knobin voimalaitosten perustuksia levähdyspaikkoina. 18\n19 Vuoden 2001 syyskuun tilanteeseen perustuen Kokkolan edustan merialueella oli rekisteröityjä ammattikalastajia yhteensä 69 henkilöä. Vuonna 2000 Kokkolan kalastajaseuran ja Öjan kalastuskunnan myymien lupien määrä kotitarvekalastajille oli yhteensä 588 kpl. Verkkopyynti on merialueella selvästi yleisintä. Talvella vapaa-ajankalastajien keskuudessa pilkkiminen on suosittua. Mereen pystytettävän tuulivoimalaitoksen rakentamisen ja käytön aikaisista kalataloudellisista vaikutuksista ei toistaiseksi ole juurikaan tutkimustietoa. Aiempien tulosten perusteella voidaan kuitenkin olettaa, että rakenteilla oleva voimalaitos karkottaa kaloja kauemmas merelle ja käytössä oleva voimalaitos jopa houkuttelee niitä lähialueelle. Kokkolan valtuuston vuonna 1992 hyväksymässä yleiskaavassa tuulivoimalaitosten alueet on merkitty vesialueiksi. Osa seutukaavan virkistysalueiden saarista on merkitty retkeilyalueiksi (VR) ja osa suojelualueiksi (SL). Suojelualueille ei ole merkitty suojavyöhykkeitä. Munakarin itäpuolella sijaitseva Rebbådan saari on merkitty yleiskaavassa suojelualueeksi ja siitä noin 200 metrin päässä on lähin alueelle alustavasti suunniteltu voimalaitosyksikkö. Vaikutukset Vaikutuksia nykyiseen alueiden käyttöön on lähinnä tuulivoimalaitoksen rakentamisvaiheessa. Rajoituksia liikkumiseen ei tuulivoimalaitoksen käyttövaiheessa enää tule, eikä tuulivoimalaitos suoranaisesti estä mitään alueen nykyisistä käyttömuodoista. Kalastuksen harjoittaminen seisovilla pyydyksillä on sijoitusalueilla edelleen mahdollista. Samoin etenkin vapaa-ajankalastajille voimalaitosyksiköiden perustusten lähiympäristö voi osoittautua hyväksi kalastuspaikaksi. Tuulivoimalaitos ei pääsääntöisesti muuta alueen kaavaan merkittyä pääkäyttötarkoitusta. Seutukaavan virkistysalueille voidaan sijoittaa voimalaitosyksiköitä alueen virkistyskäyttömahdollisuuksien siitä heikentymättä. Rauhoitettuun saareen tai aivan sen lähialueille ei kuitenkaan voida sijoittaa tuulivoimalaitosta. Voimalaitosyksikön etäisyys suojelualueisiin ja laivaväyliin tulee olla vähintään metriä. Yleiskaavan vesialuetta voidaan lähes rajoituksetta käyttää kaavan mukaiseen tarkoitukseensa. Tuulivoimalaitosten alueita ei kuitenkaan ole merkitty seutukaavaan eikä yleiskaavaan. Tuulivoimarakentamisen oikeudellisten edellytysten selvityksen mukaan voimalaitosten alueet tulee merkitä maakuntakaavaan ja yleiskaavaan. Alueelle tulee myös laatia asemakaava. Kuva 5.8. Veneily ja kalastus ovat Kokkolassa suosittuja vapaa-ajan viettomuotoja. Kaavoitustilanne Merituulivoimalaitoksen sijoitusalueet merellä sijaitsevat Keski-Pohjanmaan ja Vaasan rannikkoseudun seutukaavojen alueilla. Kaavat on vahvistettu vaiheittain vuosina 1981, 1990 ja Sijoitusalueet ovat seutukaavoissa virkistysalueina (VI-1 ja VI-2) tai kokonaan vailla merkintää. Sijoitusalueisiin sisältyvistä saarista Poroluodonkari on suojelualuetta (SU-1 ja SU-4). Lisäksi Poroluodonkarille on merkitty kalastuksen tukikohta (LV- 2). Yksi alustavasti suunnitelluista voimalaitosyksiköistä sijaitsee merellä Poroluodonkarin SU-1 alueella. Kuva 5.9. Yhdistelmä Keski-Pohjanmaan ja Vaasan rannikkoseudun seutukaavoista. 19\n20 5.4 Maisema Tarkemmin aiheeseen voi tutustua osaraportissa Vaikutukset alueiden käyttöön ja maisemaan. Maiseman nykytila Kokkolan ja Kälviän ulkosaaristo on avara alue, koska saaria on suhteellisen vähän. Kuva Maiseman nykytila Kokkolan edustan merialueilla. Alueelle ovat luonteenomaisia luode-kaakkoissuuntaiset pitkät niemet ja syvät lahdet. Monimuotoinen rantaviiva luo alueelle vaihtelevia näkymiä ja erilaisia ympäristöjä. Maisemaa kuitenkin hallitsee avoin merialue. Kuva Alueelle tyypillisiä pitkiä saaria Poroluodon eteläpuolella. 20\nPOHJOLAN VOIMA OY KOKKOLAN EDUSTAN MERITUULIVOIMALAITOS KANSALAISTEN OSALLISTUMINEN\nKANSALAISTEN OSALLISTUMINEN 1 POHJOLAN VOIMA OY KOKKOLAN EDUSTAN MERITUULIVOIMALAITOS KANSALAISTEN OSALLISTUMINEN 1 JOHDANTO... 2 2 AINEISTO JA MENETELMÄT... 4 3 SEURANTARYHMÄN TOIMINTA... 4 4 OHJAUSRYHMÄN\n13007 POHJOLAN VOIMA OY KOKKOLAN EDUSTAN MERITUULIVOIMALAITOS VAIKUTUKSET LINNUSTOON\n1 13007 POHJOLAN VOIMA OY KOKKOLAN EDUSTAN MERITUULIVOIMALAITOS VAIKUTUKSET LINNUSTOON 1 JOHDANTO... 2 1.1 Tausta... 2 1.2 Tavoitteet... 4 2 MERITUULIVOIMALAITOKSEN YLEISKUVAUS... 4 2.1 Hankkeen sijainti


Physiotherapists near me in Kammanahalli, Bengaluru. Physiotherapists Types, Benefits, Treatments, Cost & More.(2)


Perustuslaki päivitettävä kieliasioiden suhteen - Mielipide - Helsingin Sanomat\nPerustuslaki päivitettävä kieliasioiden suhteen\nPertti Hakala kirjoittaa perustuslaista ja suomalaisten oikeudesta oppia ruotsin kieltä (HS 20.9.). Minä olen tämän oikeuden kokenut. Kysynpä kuitenkin, antaisiko perustuslakimme suomenkieliselle kansalaiselle oikeuden itse päättää, mitä kieltä hän haluaa oppia.


Chicagon ostopäälliköt raportoivat pienestä voitosta heinäkuussa 2012 - Global Economic Intersection\nHeinäkuu 2012: Chicagon ostopäälliköt raportoivat heinäkuun Chicagon yritysbarometrin nousevan asteittain, kun taas Chicagon yritysbarometrin lyhyen aikavälin trendi laski neljättä kuukautta. Uusien tilausten ja tilauskantojen kasvua kompensoi tuotannon, työllisyyden ja toimittajien heikkous.\nKaikkien Business Activity -indeksien kolmen kuukauden liukuva keskiarvo laski heinäkuussa.\nTYÖLLISYYS-indeksi jatkoi hidasta kasvuaan;\nUUDET TILAUKSET toipuivat lievästi kesäkuun 33 kuukauden pohjalta;\nTILAUSKAUSTAT siirretty supistumisesta laajentamiseen.\nTUOTANTOMATERIAALIN ja MRO-TARVIKKEITA toimitusajat pidentyneet.


Keskustelu - tienaa 100.000 uusiutuvasta energiasta | Tekniikka ja energia | Tiede\ntienaa 100.000 uusiutuvasta energiasta\nklo 17:46 | 7.11.2007\nklo 20:03 | 7.11.2007\nPyydetäänkö tässä nyt tekemään looginen mahdottomuus, eli negatiivinen todistus?\nklo 8:19 | 12.11.2007\nKukas se tiedemies olikaan joka sanoi että ihmiskunta kuluttaa tällä hetkellä kaksi kertaa enemmän energiaa kuin koko biosfääri tuottaa. Eli siis vaikka koko maapallon kaikki pinta-ala jolla ei asuta raivattaisiin hamppupelloiksi, se ei riittäisi täyttämään energiantarvettamme. Pitääkö paikkansa?\nklo 19:37 | 13.11.2007\nVarmaan riippuu keneltä kysytään. Nuo laskentatavat vaihtelevat sen mukaan.\nLuomuviljelyn kannattajat tietenkin ilmoittavat omilla menetelmillään kantokyvyn, ja tehoviljelyn kannattajat omillaan. Yleensä luontoaktivistit kuitenkin tekevät näissä "jalanjälki" laskuissa aika rankkoja yleistyksiä.\nSuomalaistenkin ekologiseen jalanjälkeen vaikuttaa laskennalisesti mm. se kuinka paljon Britit kuluttavat paperia(Koska suomalaiset sitä paperia valmistavat). Ja se sama paperimäärä todennäköisesti vielä lasketaan myös brittien niskaan, joten päälekkäisyyksiä löytynee paljon.\nBiosfääri itsessäänhän ei tuota yhtään energiaa, vaan se pelkästään varastoi auringosta tulevaa energiaa. Siihen energiamäärään nähden ihmiskunta ei käytä vielä yhtään mitään.\nklo 19:57 | 13.11.2007\nTäällä jo kerran laskettiin että Saksa tuottaa lämpöä alueelleen 0,3 W/m^2 ja aurinko noin toista kilowattia keskimäärin vuodessa.\nKun ottaa huomion merten valtavan alan, niin ihmisen vaikutus on olematon. Se häviää kohinaan.


Oulun ampumista edelsi takaa-ajo ja uhkauksia – työnsi lopuksi aseen piipun suuhunsa - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nOulun ampumista edelsi takaa-ajo ja uhkauksia – työnsi lopuksi aseen piipun suuhunsa\nRikos Julkaistu 19.05.2017 15:43\nMies ei totellut käskytystä, jolloin poliisi ampui häntä jalkaan.\nMies pakeni poliisia Mäntylän kaupunginosaan, missä auto päätyi omakotitalon aitaan. Silloin mies nousi autosta kädessään pitkäpiippuinen ase, jonka piipun hän laittoi suuhunsa kulkien omakotitalojen välittömässä läheisyydessä. Mies ei totellut käskytystä, jolloin poliisi ampui häntä jalkaan.\nAmmuttu mies on sairaalassa, mutta tällä ei ole välitöntä hengenvaaraa.\nPoliisi pyytää havaintoja vaaratilanteista liittyen auton liikkumiseen Höyhtyän ja Kaukovainion alueella. Havainnot voi ilmoittaa poliisin vihjepuhelimeen 0295 416 194.\nSyyttäjä selvittää poliisin toiminnan Oulussa – ampui aseistautunutta jalkaan 18.5.2017\nPoliisi ampunut aseistautunutta miestä Oulussa 17.5.2017\nSarjakuristaja Michael Penttilän vangitsemista jatkettiin – epäillään valmistelleen törkeää henkeen tai terveyteen kohdistuvaa rikosta Parikymppinen nainen käytti hyväkseen alaikäisiä poikia – pakotti seksiin uhkaamalla julkaista alastonkuvia


Tietoja sukunimestä Lönnblad\nLönnblad on Suomessa esiintyvä sukunimi.\nLönnbladien lukumäärä eri vuosina:\nv. 1990 174\nSukunimien yleisyyslistalla Lönnblad on sijalla 3 978.\nLönnbladeja tiedetään asuneen ainakin viereisten karttojen mukaisilla paikkakunnilla. Asuinpaikkakartta (violetit merkit) osoittaa 28 Lönnbladin asuinpaikan. Paikkatiedot perustuvat vuosina 1939–1958 aikuisiässä kuolleiden ja lisäksi 1952–1958 eläneiden vanhusten tietoihin, eivätkä ne kata kaikkia tämännimisiä. Näiden Lönnbladien yleisimpiä asuinpaikkoja olivat Helsinki (5 henkeä), Ruotsinpyhtää (5) sekä Pernaja (4).\nSyntymäpaikkakartta (harmahtavat merkit) osoittaa, missä edellä mainitut vainajat olivat aikanaan syntyneet. On huomattava, että sukunimen muuttaminen oli 1900-luvun alkupuolella erittäin yleistä. Niinpä heillä saattoi syntyessään olla jokin muu nimi kuin Lönnblad, tai sukunimi saattoi varsinkin lännessä puuttua kokonaan. Syntymäpaikkakarttaan on otettu miehet ja naimattomat naiset, joiden sukunimi ei ole vaihtunut avioituessa. Heitä on kartalla 15.\nSana Lönnblad esiintyy osana yritysten nimiä ja/tai yritysten omistajilla. Yritysten viralliset kotipaikat on esitetty sinisillä merkeillä oheisilla kartoilla. Jos kartalla on erikokoisia merkkejä, suurempi merkki tarkoittaa suurempaa yhtiömäärää.\nRuotsissa Lönnblad oli 109 ihmisen sukunimi vuonna 2018.\nNimi kirjoitetaan joskus Lonnblad tai Loennblad, jos ns. ääkköset eivät ole käytössä tai niitä ei tunneta.\nSamankaltaisia nimiä kuin Lönnblad\nSläktnamnet / Surname Lönnblad, Finland.


Valtakunnallinen Rakasta joka murua -kampanja levittää tietoutta biojätteen lajittelusta ja ruokahävikin vähentämisestä | Suomen Biokierto ja Biokaasu ry\nSuomen Biokierto ja Biokaasu ry › Uutiset › Valtakunnallinen Rakasta joka murua -kampanja levittää tietoutta biojätteen lajittelusta ja ruokahävikin vähentämisestä\nValtakunnallinen Rakasta joka murua -kampanja levittää tietoutta biojätteen lajittelusta ja ruokahävikin vähentämisestä\n27.10.2020 / Suomen Biokierto ja Biokaasu ry\nBiojätteen lajittelussa on paljon parannettavaa. Biojätteestä päätyy sekajätteeksi peräti 60 prosenttia. Sitä on sekajätteestä noin kolmasosa – myös kiinteistöissä, joissa erilliskeräys on järjestetty. Kotitalouksissa ei tunneta biojätteen lajittelun hyötyjä ja jätteen jatkokäyttöä. Jätteen syntymistä ei tunnisteta eikä omia lajittelurutiineja osata muuttaa. Suomen Biokierto ja biokaasu ry on mukana yhteisessä viestintäkampanjassa.\n21.10.2020 käynnistyi Rakasta joka murua -kampanja, joka kannustaa suomalaisia vähentämään ruokahävikkiä ja lajittelemaan biojätettä kotona, työpaikalla ja lomalla. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö toimii kampanjan suojelijana. Kampanjassa tullaan tuomaan esille keinoja biojätteen lajittelemiseksi ja ruokahävikin vähentämiseksi. Vuoden 2021 loppuun asti tullaan eri viestintäkanavissa ja medioissa tullaan tuomaan esille tietoisuutta biojätteen lajittelun ja ruokahävikin synnyn tarpeellisuudesta ja keinoista.\nYhteiskampanjaa koordinoi ympäristöministeriö ja yhteistyökumppaneita ovat Suomen Kiertovoima ry, Suomen ympäristökeskus, Kuluttajaliitto, Suomen biokierto ja biokaasu ry, Päivittäistavarakauppa ry, Elintarviketeollisuusliitto ry sekä Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry.\nSuomen Biokierto ja biokaasu ry tulee toteuttamaan oman osakampanjansa helmikuussa 2021.\nYmpäristöministeriön uutinen 21.10.2020\nAsiantuntijalausunto: HE 139/2020 vp Valtioneuvoston selvitys: EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi\nSBB:n kommentit toiminnanharjoittajan kestävyyskriteeriohjeeseen\nFinnish Biocycle and Biogas Association contribution to the consultation on the CO2 standards – Inception Impact Assessment\nRavinteiden kierrätyksen kokeiluohjelma: kutsu hakuwebinaariin 15.12.2020\nLannoitelain kokonaisuudistuksen esittelytilaisuus 16.12.2020


Nuolee Pillua Mökki Kuhmoinen / Ammatin Valinta Testi\nNettimökistä löydät juuri sinun lomallesi täydellisen majoituksen. Alueella Kuhmoinen on tällä hetkellä 4 mökkiä tarjolla. Tutustu ja varaa omasi! Puuttuu: nuolee  pillua. Lomamökki Talasniemi on vuonna valmistunut tasokkaasti varusteltu hirsimökki Päijänteen rannalla Kuhmoisissa. rauhallinen mutta keskeinen sijainti Puuttuu: nuolee  pillua. Myytävät loma-asunnot juuri nyt alueella Kuhmoinen: 30 kpl. Muokkaa hakua Mökki tai huvila 2mh, oh, k/rt, wc, kph, s, et, tuulikaappi, parvi,. Koko,9 m². Puuttuu: nuolee  pillua....\nIrstas pano menaiset\nMaininta aitasta on nyt poistettu, koska sitä pidetään lukittuna. Tontin pinta-ala - m². Lähimmillään mantereelle matkaa m. Vaihtoehtoisesti voi saapua myös omalla veneellä. Lahdesta 80 km pohjoiseen, Selkäsaari Päijänteestä 15 m, matala, kova loivasti syvenevä hiekkaranta, mökkirannassa 2 laituria, oma vene ja kaksi purjelautaa. Info - Vuokraa mökkisi ja myy elämyspalvelusi Gofinlandissa Matkailuyrittäjille Ilmoita mökkisi Ilmoitushallinta. Nettimokki Vastaranta, Päijälä, Kuhmoinen, Keski-Suomi.\nMyytävät loma-asunnot juuri nyt alueella Kuhmoinen: 30 kpl. Muokkaa hakua Mökki tai huvila 2mh, oh, k/rt, wc, kph, s, et, tuulikaappi, parvi,. Koko,9 m². Puuttuu: nuolee  pillua. Kuhmoinen vuokramökit, majoitus ja aktiviteetit. Vapaana 8 mökkiä. Tutustu valikoimaan ja varaa omasi heti! Puuttuu: nuolee  pillua. Nettimökistä löydät juuri sinun lomallesi täydellisen majoituksen. Alueella Kuhmoinen on tällä hetkellä 4 mökkiä tarjolla. Tutustu ja varaa omasi! Puuttuu: nuolee  pillua.\nAsuintilojen pinta-ala - m². Vaihtoehtoisesti voi saapua myös omalla veneellä. Oy Lomarengas Ab Ltd Sörnäisten rantatie 29 FIHelsinki Suomi. Korpiloukontie 90 Päijälä Kuhmoinen. Etusivu Hinta- ja yhteystiedot Kuvia Lisätietoja Saunamökki Sijainti. Ratsastustallille 6 km, Kuhmoisten Ase- ja varusmuseo 4 km, Isojärven kansallispuisto 20 km, Himos Golf 50 km, Jyväskylä 98 "nuolee pillua mökki kuhmoinen." Lomamökki Talasniemi miian pornovideot seksiliikkeet helsinki vuonna valmistunut tasokkaasti varusteltu hirsimökki Päijänteen rannalla Kuhmoisissa. Ilmoitus if typeof window. Lähimmillään mantereelle matkaa m, nuolee pillua mökki kuhmoinen. Venematkajoka erikseen pitää tilata on suorastaan ryöstöen ymmärrä mihin maksu perustuu!!! Sulje Vertaile kohteita 0 Voit lisätä kohdetta vertailuun kohteen yhteydessä olevasta Lisää vertailuun -painikkeesta. Miksi mainitaankoska sinne ei edes pääse katsomaan!!! Markkina Auto Moto Vene Kone Karavaani Varaosa Vuokraus Huutokaupat UUSI English About. Mökkiluokitus 1 - 5. Haluatko vuokrata oman mökkisi? Info - Vuokraa mökkisi ja myy elämyspalvelusi Gofinlandissa Matkailuyrittäjille Ilmoita mökkisi Ilmoitushallinta. Alueet Ahvenanmaa Etelä-Karjala Etelä-Pohjanmaa Etelä-Savo Kainuu Kanta-Häme Keski-Pohjanmaa Keski-Suomi Kymenlaakso Lappi Pirkanmaa Pohjanmaa Pohjois-Karjala Pohjois-Pohjanmaa Pohjois-Savo Päijät-Häme Satakunta Uusimaa Varsinais-Suomi. Faksi 09 myynti lomarengas.\nLiian isot tissit kouvolan koulut\nILMAINEN PANO VIDEO JOHANNA TUKIAINEN ALASTONVIDEO\nNuolee pillua mökki kuhmoinen\nTuurin huutokauppa ahdas pillu\nPorno raiskaus mistä panoseuraa\nSinulla ei ole viimeksi katsottuja kohteita. Ratsastustallille 6 km, Kuhmoisten Ase- ja varusmuseo 4 km, Isojärven kansallispuisto 20 km, Himos Golf 50 km, Jyväskylä 98 km. Korpiloukontie 90 Päijälä Kuhmoinen. Kokonaishintaan sisältyvät lisäpalvelut If peruutusturvavakuutus. Asuintilojen pinta-ala - m². Suutolantie 6 keskusta Kuhmoinen.\nBanaani pillussa bdsm videoita\nHirsimökki , tupakeittiö, makuualkovi parivuode, makuualkovi kerrosvuode, makuualkovi 1 vuode, eteinen, terassi. Vain kuvalliset kohteet Oma ranta. Alueet ja lomakeskukset Kaikki vuokramökit Ilmoita mökkisi Matkailuyrittäjille Blog Ilmoitushallinta fi - en. Rannalle laskeudutaan kalliolta portaita pitkin. Maininta aitasta on nyt poistettu, koska sitä pidetään lukittuna. Lomailu Suomessa Suomen hiihtokeskukset Suomen kansallispuistot Rantamökit Mökki saaressa Maatilamatkailu Perhelomat Suomessa Aktiivilomat Erämökit Kaikki vuokramökit. Very nice and cozy place.\nPosted on 11/03/2017 11/03/2017 by Latanya Rumsey\nOma kulta siwa kulomäki\nKaurismies suomalainen pornofilmi\nDivari myyrmanni sukkahousu porno\nilmaiset suomi pornovideot omakuva peppu\nsuomalaiset seksisivut asian ladyboy\neron jälkeen yksin standup tampere


Euroopan kemikaalivirasto – Wikipedia\nOhjattu sivulta ECHA\nEuroopan kemikaalivirasto (engl. European Chemicals Agency, ECHA) on Helsingissä toimiva Euroopan unionin erillisvirasto, jonka tehtävänä on antaa teknistä, tieteellistä ja hallinnollista tukea vuonna 2006 annetun REACH-asetuksen toimeenpanossa. Se aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 2007.\nEuroopan kemikaaliviraston talo Annankadulla Helsingissä.\nKemikaalivirasto työllisti ensimmäisenä vuonna noin sata henkilöä, ja tällä hetkellä kemikaalivirasto työllistää jo 500 henkilöä 27 Euroopan Unionin jäsenmaasta. Kemikaalivirastosta onkin tulossa maailman johtava kemikaaliturvallisuutta sääntelevä auktoriteetti, joka jakaa samalla tietoa kemikaaliturvallisuudesta myös tavallisille kansalaisille.\nVirasto toimii Helsingin Annankadulla arkkitehti W. G. Palmqvistin suunnittelemassa rakennuksessa.\n1 HISTORIA JA PERUSTAMINEN\n2 TAUSTALLA VAIKUTTAVA LAINSÄÄDÄNTÖ\n3 ORGANISAATIO JA TEHTÄVÄT\n4 MISSIO, VISIO JA ARVOT\nHISTORIA JA PERUSTAMINEN [muokkaa]\nAluksi Helsinkiin olisi haluttu Euroopan elintarvikevirasto, mutta kun alkoi käydä selväksi, ettei sitä saataisi, Suomi alkoi tavoitella kemikaalivirastoa.  13.12.2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti sijoittaa Helsinkiin Euroopan kemikaaliviraston.  Kesäkuussa 2007 kemikaalivirasto aloitti toimintansa Helsingissä. Ensimmäisen vuoden aikana kemikaalivirastossa ei vielä suoritettu viraston pääasiallisia tehtäviä vaan rakennettiin organisaatiota ja rekrytoitiin työntekijöitä. \nHelsingin kaupunki toimi aktiivisesti kemikaaliviraston perustamisvaiheessa ja alkuaikoina. Ulkomailta muuttavia työntekijöiden ja heidän perheidensä kotiutumista Suomeen tuettiin muun muassa järjestämällä asuntoja, tietoa ja perustamalla eurooppalainen koulu.\nKemikaalivirasto otettiin Suomessa hyvin vastaan ja sen toiminta on lähtenyt Helsingissä mallikkaasti käyntiin. Yhteiskunnan hyvä organisointi ja toimivuus sekä työympäristön selkeys ovat vaikuttaneet viraston sujuvaan toimintaan. \nTAUSTALLA VAIKUTTAVA LAINSÄÄDÄNTÖ [muokkaa]\nREACH-asetus on Euroopan Unionin lainsäädäntöä, jonka tarkoituksena on suojella sekä ihmisten terveyttä että luontoa kemikaalien aiheuttamilta riskeiltä, mutta samalla myös turvata Euroopan Unionin kilpailukykyä kemikaaliteollisuuden alalla.  REACH-asetus pätee kaikkiin kemikaaleihin teollisista kemikaaleista päivittäiskemikaaleihin kuten puhdistusaineisiin, maaleihin ja tekstiileissä käytettäviin kemikaaleihin. Asetus vaikuttaakin käytännössä lähes kaikkien yritysten toimintaan ympäri Euroopan Unionia ja sen jäsenmaita. Käytännössä REACH-asetuksen kautta yrityksillä on velvollisuus esittää tietoa käyttämiensä kemikaalien riskeistä sekä ylipäänsä niiden turvallisesta käytöstä. Yritysten tulee rekisteröidä kemikaaliturvallisuutta koskeva tietoa ECHAn kautta, joka puolestaan tarjoaa tiedot kaikille kansalaisille Internet-sivuillaan. Tähän mennessä noin 5000 vaarallisinta ja yleisintä kemikaalia on jo rekisteröity ECHAn Internet-sivuille. Lisäksi nykyään myös kuluttajat voivat kysyä käyttävätkö heidän jälleenmyyjänsä kyseisiä kemikaaleja tuotteissaan.\nORGANISAATIO JA TEHTÄVÄT [muokkaa]\nJohtaja Euroopan kemikaaliviraston johtajana toimii Geert Dancet. Johtajan tehtäviin kuuluu vastata viraston johtamisesta ja hallinnoinnista valituslautakuntaa lukuunottamatta. Johtaja toimii myös Euroopan kemikaaliviraston laillisena edustajana ja vastaa toiminnastaan hallintoneuvostolle.  Hallintoneuvosto Kemikaaliviraston johtava elin on neljästi vuodessa kokoontuva hallintoneuvosto, jolla on valvova rooli ja yleinen vastuu talousarvioista ja suunnittelusta. Hallintoneuvoston tehtävinä on mm. pääjohtajan sekä valituslautakunnan puheenjohtajan ja jäsenten nimittäminen sekä viraston toiminnasta raportoiminen EU:n toimielimille. Hallintoneuvoston tämän hetkinen (10.4.2013) johtaja on Nina Cromnier. \nValituslautakunta Puheenjohtajasta ja kahdesta jäsenestä koostuva valituslautakunta päättää REACH-asetuksen 91 artiklassa lueteltuja kemikaaliviraston päätöksiä koskevasta muutoksenhausta. Vaikka lautakunta kuuluu kemikaalivirastoon, se toimii itsenäisesti päätöksenteossaan. \nTäytäntöönpanofoorumi Täytäntöönpanofoorumin tehtävänä on toimia yhteistyössä valvoen ja opastaen jäsenmaiden valvonnasta vastaavien viranomaisten kanssa. Foorumin tavoitteena on kehittää työvälineitä ja -menetelmiä paikallisten viranomaisten käyttöön sekä yhdenmukaistaan valvontaa ja tarkastuksia jäsenvaltioissa. Foorumin jäsenet koostuvat kunkin jäsenvaltion kolmeksi vuodeksi valitsemasta henkilöstä. Tarvittaessa voidaan nimittää vielä viisi lisäjäsentä erityisen pätevyyden vuoksi. Foorumi valitsee itse itselleen puheenjohtajan. \nMuut Näiden lisäksi kemikaalivirastoon kuuluu monia eri osastoja, yksiköitä ja komiteoita.\nMISSIO, VISIO JA ARVOT [muokkaa]\nKemikaaliviraston tehtävänä on olla sääntelyviranomaisten joukossa ihmisten terveyttä ja ympäristöä suojelevan sekä innovatiivisuutta ja kilpailukykyä edistävän EU:n uraauurtavan kemikaalilainsäädännön täytäntöönpanon liikkeelle paneva voima. Se myös auttaa yrityksiä noudattamaan lainsäädäntöä, edistää kemikaalien turvallista käyttöä, antaa tietoa kemikaaleista ja puuttuu huolta aiheuttavien kemikaalien tilanteeseen. \nViraston visiona on pyrkiä nousemaan maailman johtavaksi sääntelyviranomaiseksi kemikaaliturvallisuuden alalla .\nVirallisiksi arvoikseen virasto luettelee avoimuuden, riippumattomuuden, luotettavuuden, tehokkuuden ja hyvinvointiin sitoutumisen .\nVirallinen sivusto Euroopan kemikaalivirasto.\n: http://echa.europa.eu/ [Viitattu 12.5.2013]\n: http://formin.finland.fi/public/default.aspx?contentid=216537&nodeid=15261&contentlan=1&culture=fi-FI [Viitattu 12.5.2013]\n: http://valtioneuvosto.fi/ajankohtaista/tiedotteet/tiedote/fi.jsp?oid=96205 [Viitattu 12.5.2013]\n: http://ec.europa.eu/finland/press/070608_fi.htm [Viitattu 12.5.2013]\n: http://www.eurooppatiedotus.fi/public/default.aspx?contentid=96787&nodeid=37761&contentlan=1&culture=fi-FI#.UXalX0qImSo [Viitattu 12.5.2013]\nHaettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Euroopan_kemikaalivirasto&oldid=13255818\tLuokka: Euroopan unionin erillisvirastot\tNavigointivalikko\nSivua on viimeksi muutettu 13. toukokuuta 2013 kello 21.41.


Impataan lakkaa, toiset yrittävät epätoivoisesti pitää hiukset kuosissaan lakalla, kolmannet puhuvat lakka_amatta ja neljännet syövät lakkoja.\nMihin ryhmään lukeudut?\nTämän tortun sisällä oli ihan perinteinen sokerikakkupohja, kymmenen munan.\nVälissä suurinpiirtein litrasta kermaa ja tykötarvetta tehty lakkamousse, ja alemmassa välikössä valkosuklaamoussea.\nOtin kanssa kuvan täyttövaiheesta, kun täytettä tuli melkoiset määrät. (piti taas modailla kakkuvuokia, että sai kakun hyydytettyä)\nPäälle lämästy ite tehtyä lakkahilloa ja koristeena mukahienoja pikeerikoristeita, joita yritin jotenkin päin syhrätä elintarvikeväreillä edes vähän elävämmiksi. Muhkuraisia kun mitkä, mutta minkäs teet. :P\nKukat kanssa pikeeristä, ja koristeena päivänsankarin pyynnöstä mansikkaa.\nPahoittelen shaissemaista kuvaa. Vika kuvaajassa. Lähikuva yhdestä pikeerikirjaimesta ja koristemaaleista.\nPikeeriohje on ainakin semmoinen, että en saanut sitä itekkään epäonnistumaan vaikka aluksi vähän epäilyttikin. Ainakin käyttöä (ylimääräisille) valkuaisille!\nJos jää yli vaikkapa jostain muusta leivonnaisesta valkuaista, on se pikeeriin ihan kätevä käyttää.\nRoyal icing/ pikeeri\n2 kpl kananmunan valkuaisia\nPuhdista ja kuivaa pikeeriin käytettävä kulho hyvin\nVaahdota 2/3 tomusokerista valkuaisten kanssa vaahdoksi.\nLisää sitruunanmehu ja lisää tarvittaessa tomusokeria. (seoksen pitää olla jämäkkää, mutta pursotettavissa).\nÄlä vatkaa liian kauan, muuten pursotettavat koristeet halkeilevat.\nSiirrä pikeri pursotuspussiin ja pursota esimerkiksi mallin päällä kuviota.\nVärjää pikeeri halutessasi elintarvikevärillä, tai maalaa se kuivuneena.\nKuivata pikeerikoristeet ennen kakun/tms päälle laittamista.\nmarjat, pikeeri, täytekakut, ruoka\nbyVILMA • 20/07/2016\nVietimme tänään ihanan päivän mökillämme. Tarkoitus oli mennä vain poimimaan marjoja ja sitten kotiutua, mutta mukavaksi yllätykseksemme myös… Lue lisää\nGastro Pahalapsi • 06/09/2007\nNopea, helppo, yksinkertainen. Täyte jää lähes väistämättä hieman märäksi, niin sen kuuluukin. Pohja on kuulemmati parasta jääkaappikylmä… Lue lisää


Bid help creating merchant account website työt ja työpaikat | Freelancer\nBid help creating merchant account website työt\n3,326 bid help creating merchant account website työtä löytyi, hinnoittelu EUR\nMerchant Cash Advance Campaign 4 päivää left\nCreate Merchant and Admin Panel for Dropshipping Manufacturer Read Project Description carefully 1 päivä left\nCreate a Merchant and Admin Panel for Dropshipping Manufacturer Read Project Description carefully 1 päivä left\n... if you charge $10 per appointment, you would bid $100 for this project. Each appointment must meet the following criteria: - The merchant/decision-maker must be the one meeting our rep. - The merchant/decision-maker must be processing at least $20,000 per month in credit card volume. - The merchant/decision-maker must be present and willing to listen\nMuita töitä liittyen hakusanaan bid help creating merchant account website


Päivä 90: Mieletön kaksikko - Ostolakossa\n1.5.2009 by |\nAvainsanat: aurinkopuuterit, Dior, Lumene, meikkivoide, naamiot\n2.5.2009 at 08:47\nOlen kyllä sitä mieltä, että Dior Air Flash vaatii tasoittelua. Käytettyäni sitä yhdessä Dior Pure Lighting (niisk, lopetettu tuote) 5 vuotta töissäni, on se huippu tuote, mutta toisin kuin pakkauksessa opastetaan se kannattaa tasoittaa sormin tai sienellä. Tulee tasaisempi lopputulos 😉\n2.5.2009 at 11:23\nItse olin myös hieman skeptinen noiden suhteen, jostakin tarjouksesta sieppasin herbinan marjaspan mutta se on jäänyt hyllylle. Sitten sain kaverilta oriflamen milk & honey jonka jo avattuna täytyy kuluttaa loppuun ja olen rakastunut! garnierin kuivalle ja erittain kuivalle iholle tarkoitettu yövoide jättää siltikin poskille ja kulmien väliin kuivat läikät mutta tällä naamiolla se on poistunut!\n2.5.2009 at 17:29\nTintti Alanko: Silloin kun suuaukko on puhtaana ja tuote hyvin ravisteltuna levittyy tuo ihan unelma tasaisesti minulla. Jos jompi kumpi ei ole kunnossa, sylkee suuaukko isompaa pisaraa ja silloin kyllä on tasoittelulle tarvetta.\nLyyrine: (Hyvät) kosteusnaamiot ovat tosiaankin aivan loistava keksintö ja must have -tuotteita. 🙂\n3.5.2009 at 08:35\nMun on nyt pakko hankkia tuo Bronzer koska ihkutit tuota. Hakusessa on ollut tasaisesti levittyvä itseruskettava, kasvoille en ole sellaista löytänyt.\nTuoksuuko tuo voimakkaasti? Ja onko tuo ihan uutuus?\n3.5.2009 at 08:48\nJa tiedätkö mitään nettikauppaa josta tuota saisi?\n3.5.2009 at 10:22\n3.5.2009 at 15:26\n3.5.2009 at 16:04\n4.5.2009 at 12:57


Key Tronic Ergoforce KT2001 -näppäimistö PS/2 U...\nKey Tronic Ergoforce KT2001 -näppäimistö PS/2 UUSI\nKey Tronic Ergoforce KT2001 -näppäimistö\nNäppäimistö ilmeisesti uusi. Alkuperäisessä pakkauksessa suojapussissa, sekä alkuperäiset ohjekirjat. Ei testattu. Ei takuuta/palautusoikeutta. Kysy myös toimituksesta. Ensisijaisesti nouto Jyväskylän keskustan tuntumasta.


Henkilöstökonsultti. Helsinki-Uusimaa. Finlandia\nEuropeos.es : Inicio > Trabajo en Finlandia > Especialistas en políticas y servicios de personal > Henkilöstökonsultti\nOfertas de trabajo de Especialistas en políticas y servicios de personal en Finlandia (Helsinki-Uusimaa)\nErityisasiantuntijat : Liike-elämän ja hallinnon erityisasiantuntijat : Hallinnon erityisasiantuntijat : Henkilöstöhallinnon erityisasiantuntijat ja urasuunnittelijat\nHaluatko tehdä merkityksellistä työtä dynaamisessa ympäristössä? Etsitkö työtä joka haastaa sinua päivittäin ja motivoidut onnistumisten kautta? Haku on nyt auki!\nBarona Asiakaspalveluratkaisut tarjoaa yritysasiakkailleen erilaisia henkilöstöpalveluita kuten rekrytointi-, henkilöstövuokraus- ja ulkoistuspalveluita. Joukkomme kaipaa tuekseen oma-aloitteista ja ahkeraa Henkilöstökonsulttia, joka nauttii ihmisten parissa työskentelystä!\nTehtäväkenttäsi on erittäin monipuolinen ja tarjoaa laajan näkökulman koko henkilöstöpalvelualan toiminnasta. Tehtävässä vastaat asiakkaillemme tuotettavan henkilöstöpalveluiden laadusta sekä yhteistyön kehittämisestä. Työtehtäväsi pitävät sisällään asiakaspalvelun työntekijöiden rekrytointiprosessin kokonaisvaltaisen hoitamisen, työsuhdeasioista vastaamisen, asiakasyhteistyön ylläpitämisen ja kehittämisen sekä myös myynnin tukena toimimisen.\nOletko sinä hakemamme rekrytoinnin ammattilainen?\nNautit ihmisten kohtaamisesta ja sinulta sujuu luontaisesti kommunikointi hakijoidemme ja asiakkaidemme kanssa. Toivomme hakijalta erinomaisia vuorovaikutustaitoja sekä itseohjautuvaisuutta, yhteistyökykyistä ja energistä työotetta. Pystyt työskentelemään tehokkaasti ja joustavasti dynaamisessa toimintaympäristössä sekä säilytät vakuuttavan ja ratkaisuhakuisen otteen myös pienen paineen alla. Motivoidut tulosten saavuttamisesta ja toiminnan kehittämisestä. Arvostamme kokemusta henkilöstöhallinnon tehtävistä ja rekrytoinneista.\nToivotamme sinut tervetulleeksi työyhteisöön, jossa vallitsee vapauden ja vastuun kulttuuri.\nTarjoamme mielenkiintoisen roolin mukavasta ja kannustavasta työyhteisöstä. Töitä tehdään pääasiassa toimistotyöaikoina, mutta työ vaatii ajoittain joustamista ja venymistä työaikojen suhteen. Toimipisteemme sijaitsee aivan Helsingin keskustassa loistavien kulkuyhteyksien varrella.\nLähetäthän hakemuksesi palkkatoiveineen Baronan hakulomakkeen kautta jo tänään! Haastattelut pyritään käynnistämään jo hakuajan aikana ja tehtävä täytetään heti sopivan henkilön löydyttyä. Tehtävä on vakituinen ja työt alkava heti tai sopimuksen mukaan. Mikäli sinulle jäi jotain kysyttävää, Yhteyspäällikkö Piia Laitila p. 050 5065144 vastaa lisäkysymyksiin arkisin klo 10-11 välisenä aikana.\nVer 2239 ofertas de trabajo en "Helsinki-Uusimaa" (Finlandia).\nIdentificador de la vacante:10170812.\nVer las 414 ofertas de trabajo de Profesionales científicos e intelectuales : Especialistas en organización de la administración pública y de empresas : Especialistas en organización de administración : Especialistas en políticas y servicios de personal y afines ofertadas.\nHenkilöstöasiantuntija ja johdon assistentti. Finlandia, 15 Nov. 2019.\nHenkilöstökonsultti. Finlandia, 09 Nov. 2019.\nHallintoasiantuntija. Finlandia, 09 Nov. 2019.\nRekrytointikoordinaattori Turkuun. Finlandia, 06 Nov. 2019.\nOstoreskontran hoitajia. Finlandia, 06 Nov. 2019.\nRekrytointikonsultti. Finlandia, 04 Nov. 2019.\nRekrytointikonsultti. Finlandia, 31 Oct. 2019.


Eduskunta.fi > FI > Kansanedustajat > Kristiina Salonen\n09 432 3152\nsosiaaliohjauksen ja etuuskäsittelyn esimies, hallintotieteiden maisteri\nSatakunnan vaalipiiri 20.04.2011–\nUlkoasiainvaliokunta (jäsen) 03.12.2019–\nKansaneläkelaitoksen valtuutetut (jäsen) 30.06.2011–\nParlamenttienvälinen liitto IPU, Suomen ryhmän johtokunta (jäsen) 10.09.2019–\nSosialidemokraattinen eduskuntaryhmä (1. varapuheenjohtaja) 19.06.2019–\nSosialidemokraattinen eduskuntaryhmä, työvaliokunta (1. varapuheenjohtaja) 19.06.2019–\nPuhelin: 09 432 4152, 050 479 4301\nLakivaliokunta (jäsen) 03.05.2011–08.06.2015\nYmpäristövaliokunta (varajäsen) 03.05.2011–29.06.2011\nSosiaali- ja terveysvaliokunta (varajäsen) 30.06.2011–21.04.2015, (varajäsen) 05.05.2015–08.06.2015, (jäsen) 09.06.2015–06.09.2016, (jäsen) 08.09.2017–17.06.2019\nTyöelämä- ja tasa-arvovaliokunta (jäsen) 30.06.2011–08.06.2015, (jäsen) 02.05.2019–17.06.2019\nTulevaisuusvaliokunnan jaosto Kestääkö hyvinvointiyhteiskunta? (jäsen) 14.03.2013–06.03.2015\nTalousvaliokunta (jäsen) 09.06.2015–06.09.2016, (jäsen) 18.06.2019–29.11.2019\nUlkoasiainvaliokunta (varajäsen) 18.06.2019–02.12.2019\nSosialidemokraattinen eduskuntaryhmä (2. varapuheenjohtaja) 23.04.2015–23.05.2016\nKirjalliset kysymykset (32)\nSalonen, Kristiina Johanna\nylioppilas 1996 (Aronahteen lukio), sosiaalialan ohjaaja 2000 (Kaarinan sosiaalialan oppilaitos), johtamisen erikoisammattitutkinto 2009 (Kankaanpään opisto), sosiaali- ja terveyshallintotiede (Vaasan yliopisto), hallintotieteiden kandidaatti (Vaasan yliopisto), hallintotieteiden maisteri 2021 (Vaasan yliopisto)\npalvelukeskuksen monitoimityöntekijä Saga-Seniorikeskus Kanalinrannassa 2000-2003\nRauman kaupungin sosiaaliohjauksen ja etuuskäsittelyn esimies 1.3.2003-\nRauman kaupunginhallitus, pj 2009-05/2011\nRauman kaupunginhallituksen konsernijaosto, pj 2009-05/2011\nRauman kaupunginvaltuusto 2005-2008, 2009-1012, 2013-\nRauman kaupunginhallitus 2008\nRauman kaupunginhallitus, vj 2005-2007\nRauman sataman hallitus 2005-2007\nSatakunnan maakuntavaltuusto, vj 2005-2008\nSDP:n Satakunnan piirin nuorisojaosto, pj 2006-2008\nSatakunnan sosialidemokraattien piirihallitus 2006-2009\nSatakunnan maakuntavaltuusto 2009-2011\nSosialidemokraattinen valtuustoryhmä, pj 2013-2014\nsosiaaliohjauksen ja etuuskäsittelyn esimies, Rauman kaupunki, virkavapaalla virasta. Ei tuloja.\nKelan valtuutettu, Kansaneläkelaitos\nHallintoneuvoston jäsen, Finnfund\nkaupunginvaltuutettu, Rauman kaupunginvaltuusto (kokouspalkkiot)\nkerrostaloasunto Raumalla. Omistusosuus asunnosta 50 %.\nDemo Finland ry ( hallituksen 2. varapuheenjohtaja) 2020-


Lemmikkitarvike rovaniemi — lemmikkitarvike riemu\nLemmikkitarvikekirppis - Home Faceboo\nLemmikkitarvikekirppis, Pöytyä. 641 likes. Myydään käytettyjä lemmikkieläinten tarvikkeita\nLevin Lemmikkitarvike - Ollilanojantie 2, 99100 Kittilä - rated 4.8 based on 28 reviews Mahtava palvelu; etänäkin asioiden hoito täältä See more of Levin Lemmikkitarvike on Facebook\nAlekoodilla koirahullu10 saat -10% normaalihintaisista tuotteista 15.12.-19.12. ! :) Nyt kannattaa pistää tilaukseen Murmeliinien lemmikkitarvikkeen Yllätys..\nHaetko hakusanalla Lemmikkitarvike lähellänne? Cylexin hauissa puhelinnumerot, yhteystiedot Löydä 'Lemmikkitarvike' lähistöllä jakamalla sijainti tai syöttämällä osoite, paikka, lääni tai postinumero\nLemmikkitarvike Joshaidas tarjoaa lemmikeille laadukkaat eläinten tuotteet ja tarvikkeet. Joshaidas myös myy lemmikiksi jyrsijöitä ja lintuja. Olemme avoinna arkisin 10-17 lauantaisin 09-13 Soita.\nLevin Lemmikkitarvike. Ollilanojantie 2, Kittilä, 99100, Finland. Mukkajärventie 552, Rovaniemi, 97290, Finland. Туризм, отдых, фитнес, Ветеринар. 117.9 км\nYritys: Lemmikkitarvike Kaikkea Kaverille, Lahti - Katso yhteystiedot, taloustiedot sekä uutiset maksutta Taloussanomien yritystietopalvelusta\nLevin Lemmikkitarvike on monipuolinen, kodin yhteydessä palveleva lemmikkieläintarvikeliike Kittilässä, aivan... Rovaniemi Rovaniemi on Suomen kaupunki ja Lapin maakunnan maakuntakeskus, joka sijaitsee napapiirin tuntumassa Kemijoen ja Ounasjoen yhtymäkohdassa Lapin maakunnassa. Se on maakuntakeskus, yliopistokaupunki ja alueensa kaupan..\nKatso Finder.fi:stä elinkeinonharjoittajan Lemmikkitarvike Vuorikatti (1503291-0) yritystiedot, päättäjät, työntekijämäärä ja taloustiedot, kuten liikevaihto ja tulos © 2020, lemmikinkauppa: lemmikkitarvike ja lemmikin ruoka. Olette peruuttaneet onnistuneesti uutiskirjeemme\nLemmikkitarvike liikkeiden listaus. Netissä on nykyään suuri määrä lemmikkikauppoja. Useimmat niistä toimivat vain hetken ja lopettavat sitten Rovaniemi-Kemijärvi sähköistyshankkeessa rataa sähköistettiin noin 85 kilometrin matkalta, minkä lisäksi rakennettiin Kemijärven syöttöasema. Projektissa keskityttiin sähköistyksen rakentamiseen ja..\nLevin Lemmikkitarvike - Kittilä Faceboo\nObserwujący: 2,460, obserwowani: 43, posty: 293 - zobacz zdjęcia i filmy zamieszczone przez Lemmikkitarvike Riemu (@riemukauppa.fi) na Instagramie\nLast technology detected on 17th October 2017. We know of 6 technologies on this page and 9 technologies removed from lemmikkitarvike.fi since 5th April 2011 Rovaniemi, city, northern Finland, at the junction of the Kemi and Ounas rivers, northeast of Tornio, on the Arctic Circle. Incorporated in 1929, it became the administrative centre of Lappi in 1939, when the.. Napapiiri Rovaniemi on Lapin pääkaupunki pohjoisella napapiirillä ja portti arktiselle alueelle. Aitoa pohjoista Rovaniemi on urbaani keidas keskellä Lapin villiä luontoa, jossa pohjoisen perinteet, tavat.. Tampereen lemmikkitarvike oy - Retail sale of flowers, plants, seeds, fertilisers, pet animals and pet food in specialised stores. Tampereen lemmikkitarvike oy. Contact. Business ID: 2586760-4 Katso myytävät asunnot Rovaniemi ja niiden esittelyajat tästä. Meiltä löydät myytävät asunnot Rovaniemi, oli tarpeesi mikä vain! Tuhansien kohteiden ja satojen kiinteistövälittäjien verkostomme..\nYllätyspaketin avaus / Murmeliinien Lemmikkitarvike - YouTub\nRovaniemi Tourism: Tripadvisor has 37,934 reviews of Rovaniemi Hotels, Attractions, and Restaurants making it your best Rovaniemi resource\nTampereen lemmikkitarvike oy - Retail sale of flowers, plants, seeds, fertilisers, pet animals and pet food in specialised stores. Tampereen lemmikkitarvike oy. Contact. Business ID: 2586760-4\nUusi Rovaniemi. Jätä ilmoitus. Uuden Rovaniemen jakelu. Yrityspalvelut. Uusi Rovaniemi. Nuorisotyö ja poliisi etsivät vapaaehtoisia aikuisia seuraamaan nuorten vapunviettoa Rovaniemellä\nSee Tripadvisor's Rovaniemi, Finland - Lapland hotel deals and special prices on 30+ hotels all in one spot. Find the perfect hotel within your budget with reviews from real travelers Rovaniemi. Kartta. Kauppakeskus Revontuli, liiketila 2, Koskikatu 27 96100 Rovaniemi. Avataan pian: klo 10:00 - 16:00 Rovaniemi on matkustajamääriltään yksi Suomen suurimmista lentoasemista, sillä etenkin talvisaikaan liikenne Rovaniemelle on erityisen vilkasta. Rovaniemen lentoasema on myös Joulupukin virallinen..\nLemmikkitarvike lähellänne - Cylex Suom\ng Booking.com guests since 16 Dec..\n31.782 saniyelik rovaniemi, rovaniemi / finland - stok videoyu 23.98fps çözünürlükle alın. Her NLE için anında hazır 4K ve HD video. Çok çeşitli benzer sahneler arasından seçim yapın\nRovaniemi, katso keikat tänään, huomenna ja viikonloppuna. Lue lisää artisteista, tapahtumista, lipuista ja klubeista lähellä sinua Rovaniemi (25). Lapin maakunnan pääkaupunki napapiirin tuntumassa. Paikkakunnalla nimeltä Rovaniemi sanotaan suomeksi Rovaniemellä. Ounasjoki ja Kemijoki kohtaavat Rovaniemellä. rova tarkoittaa metsäistä harjua tai harvapuustoista ylänköä Rovaniemi\nKoskikatu 19 96200 Rovaniemi. Myymälämme sijaitsee Antinkulmassa, Koskikadun ja Rovakadun rovaniemi (at) instru.fi. Tässä myymälässä. Laajojen naisten ja miesten silmälasivalikoimiemme.. Erä-ja lemmikkitarvike Aihki Oy, Y-tunnus: 2577926-8, kotipaikka: Kittilä, toimiala: Muiden Erä-ja lemmikkitarvike Aihki Oy. Perustiedot Rekisteröinnit Kartta Verkkotunnukset Tuloverotus Valtion.. Free and open company data on Finland company Salon Lemmikkitarvike Oy (company number 0679679-1). Previous Names. Salon Lemmikkitarvike Oy. Iipan-Auto Oy Erä-ja lemmikkitarvike Aihki Oy, адреса — 32-34, Valtatie, 99100 Kittilä, Фінляндія, телефон 040 0344557, години роботи. Знайдено в категоріях: магазин взуття Löydä täältä parhaat Tokmanni tarjoukset kaupungissa Rovaniemi sekä uusimmat mainoslehdet ja alennuskoodit tuoteryhmässä Lähimmät myymälät Tokmanni kohteessa Rovaniemi ja lähialueilla (5)\nPUPUTESTISSÄ: Murmeliinien lemmikkitarvike6:06\nLevin Lemmikkitarvike - Kittilä, Финлянди�\nTuore 9 vuorokauden sääennuste kohteelle Rovaniemi. Sademäärä, tuntuu kuin -lämpötila. Vertaile Ilmatieteen laitoksen ja Forecan ennusteita K‑Citymarket Rovaniemi, Pulkamontie 1 96900 Saarenkylä. Tarkista oletko kaupan K‑Citymarket Rovaniemi toimitusalueella . Kokeile älykästä ostoslistaa rovaniemi@easyfit.fi. Olemme avoinn ..Lahti Lappeenranta Nokia Nummela Nurmijärvi Oulu Pirkkala Porvoo Rauma Riihimäki Rovaniemi Salo Tampere Turku Tuusula Uusikaupunki Vantaa Ylöjärvi\nRovaniemi : Consultez sur Tripadvisor 37 921 avis de voyageurs et trouvez des conseils sur les endroits où sortir, manger et dormir à Rovaniemi, Laponie Rovaniemi vuokramökit, majoitus ja aktiviteetit. Vapaana 54 mökkiä. Tutustu valikoimaan ja varaa omasi heti! Paikassa Rovaniemi löytyy 54 kpl vuokramökkiä ja majoitusvaihtoehtoa K1 Katsastus Rovaniemi palvelee kevyen kaluston katsastuksissa. K1 Katsastus, Rovaniemi Keskusta. Huom! Asemamme on Teboilin remontista johtuen valitettavasti toistaiseksi suljettu ¿Qué vas a hacer en Rovaniemi? Reserva actividades, tours, visitas guiadas y excursiones en Rovaniemi en español. Llena tu viaje con Civitatis\nRovaniemi. Savonlinna. Seinäjoki. asuntomyynti.rovaniemi@yit.fi. Seuraa meitä Mikołaja Rovaniemi. czerwiec-sierpień - 9.00-18.00 wrzesień-listopad oraz styczeń-maj Z przesiadką w Helsinkach dolecicie bezpośrednio do Rovaniemi. Z resztą zobaczcie sami jak.. Rovaniemi. Rovaniemi\nRovaniemi, Finland — Sunrise, Sunset, and Moon Times for Today. The Sun's altitude in Rovaniemi today. The horizontal line signifies the horizon, the vertical lines show the times of sunrise and sunset This is how Rovaniemi looks like when winter is at its prime. Did you notice warm breath turning into tiny I did Photo by @whistlinghound #rovaniemi #finland #lapland pic.twitter.com/tNfSLyXEzH\nLemmikkitarvike Kaikkea Kaverille Yrityksen tiedot - Taloussanoma\nErä-ja Lemmikkitarvike Aihki Oy - Palveleva ja monipuolinen erä-, lemmikkitarvike- ja kenkäkauppa verkossa ja keskellä Kittilän kylää! TAMMIALE ���� www.aihkioy.fi (Kannattaa käydä kurkkaamassa) Alueella Rovaniemi on tällä hetkellä 9 mökkiä tarjolla. Tutustu ja varaa omasi! Joulupukin kotikaupunkinakin tunnettu Rovaniemi on monipuolinen kaupunki, joka tunnetaan niin..\nVuokramökit ja majoitus Rovaniemi - Katso vuokrattavat mökit Rovaniemeltä ja lähialueilla. Rovaniemi ja lähialueet tarjoavat kauniin ja puhtaan ympäristön vuokrattaville mökeille Selaa 41 avointa Rovaniemi, LAPP työpaikkaa Monsterin työnhakukoneella. Etsi sopivia työpaikkoja alueelta Rovaniemi, Lappi. Löydät Monsterista kaikki mielenkiintoisimmat työpaikat alueelta. Golden Eagle jälleenmyyjä. lemmikkitarvike riemu. Golden Eagle jälleenmyyjä. Lemmikkieläinliike Jälki Oy. Pohjolankatu 4-6 96100 Rovaniemi\nEläintarvike- ja eläinkauppa - Löydä oikeat yhteystiedot - Fonecta\nRovaniemi: tällä hetkellä 78 kpl vapaita toimitiloja, tutustu tästä! Kauppalehden toimitilahaku löytää vapaat myytävät ja vuokrattavat toimitilat helposti ja nopeasti. Kartalta näet millaisia vapaita toimitiloja.. Rinta-Joupin Autoliike Oy, Rovaniemi Teollisuustie 22, 96320 Rovaniemi Ajo-ohjeet. Tervetuloa Rovaniemen Rinta-Joupille! Palvelemme lappilaisia autoilijoita ammattitaitoisesti Rovaniemen.. Kamux Rovaniemi - Vaihtoautot ja uusien autojen merkkiedustukset. Kamux Rovaniemi vaihtoautot (65). Lisätiedot Kamuxilta saat edullisen Kamux Kaskon alkaen 375 eurolla\nTeollisuustie 13, 96320 Rovaniemi. Yhteystiedot, aukioloajat, henkilökunta. Tervetuloa asioimaan Rovaniemen Lakkapäähän. www.lakkapaa.com Visiting address Yliopistonkatu 8, 96300 Rovaniemi In Rovaniemi befindet sich die Webcam Wetter Rovaniemi . Geniessen Sie die Diashow dieser Wetter Webcam. Die Webcam Rovaniemi wird regelmässig mit neuen Bildern aktualisiert\nKatso kaikki avoimet työpaikat haulle Rovaniemi. Avoimet työpaikat Rovaniemi. Löysimme haullesi 301 työpaikkaa, joista 75 on julkaistu viimeisen 7 päivän aikana Kotimaan sää. Paikkakuntaylinalin. Helsinki8°-0° Turku8°-2° Lappeenranta7°-1° Tampere7°-2° Jyväskylä7°-3° Joensuu5°-3° Vaasa5°-1° Oulu4°-3° Kuusamo2°-5° Rovaniemi3°-4° Lieto9.. Toiminimi-haun tulokset hakutermillä LEMMIKKITARVIKE. Haku termillä: 'Lemmikkitarvike' kohdennettuna toiminimiin. Tuloksia haulle löytyi 17\nAutokorjaamo Rovaniemi etsinnässä? Vertaa ja kilpailuta Rovaniemen autohuollot helposti. Kilpailuta paras autokorjaamo paikkakunnalla Rovaniemi. Vastaanota tarjouksia ammattilaisilta Eläinlääkäri lähellä sinua. Varaa aika. Lampelankatu 25, 96320 Rovaniemi. kieppi@evidensia.fi. 0201 800 890\nLemmikkitarvike Vuorikatti - taloustiedot, Y-tunnus ja päättäjät - Finder\nInformation about Oulu. Expand. Rovaniemi. Moving to Rovaniemi. Expand. Life in Rovaniemi Lue aiheen Rovaniemi keskusteluja. Katso, mitä muut ajattelevat, ja osallistu keskusteluun. Suomi24 - tuhansia aiheita Philadelphia Raleigh Recife Rio de Janeiro Riverdale Roma Rovaniemi Ruse Rēzekne Rīga Salaspils San Francisco San Salvador Santa Fe Santo Domingo Seattle Seoul Silistra Stockholm Sundsvall..\nTarvikkeet lemmikille - Erikoistarjoukset lemmikintuotteist\nStark Rovaniemi Rovaniemi. 8 €. Jyväskylä Rovaniemi. Ruokolahti. Ruotsinpyhtää House of Lapland | Valtakatu 11, 96100 Rovaniemi, Finland | info@houseoflapland.fi\nRokua. 423. Rovaniemi (Рованиеми) Leading producer based in Rovaniemi, Finnish Lapland. Lapin Nahka Oy / Pokka Reindeer Hides Hitsaajantie 2 FIN-96910 Rovaniemi Finland Business ID 1732684-0 Rovaniemi is located 800 km north of Helsinki, the capital of Finland. By train: The Finnish railway company VR operates several trains from Rovaniemi to Helsinki and other major cities in Finland Shakedown in Rovaniemi, Finland. Team Baikal Prepares for Siberian Conditions in Rovaniemi - The\nФото: visit rovaniemi Linnamaastur Kia XCeed. Rovaniemi Winter Driving Experience. Kia Stinger Lapimaa libedarajal. Ewerti sügis Stingeriga Rovaniemi, Lappi Rovaniemi. Suomenlinna 2012 Crochet, knit, woolen shirt and embroidery. ©Liisa Hietanen. Jenny and Antti Wihuri Foundation collection / Rovaniemi Art Museum\n..Oulu Pattijoki Pietarsaari Pori Porvoo Rauma Rovaniemi Salo Savonlinna Seinäjoki Sodankylä Tammisaari Tampere Turku Vaasa Vantaa Ylivieska Контакты: Адрес: Arktikum Pohjoisranta 4. 96200 Rovaniemi Copyright © 2020 Studio Tuumat Oy, Rovaniemi, FINLAND Aito Log Houses is a producer of quality log houses and wooden homes from Lapland, Finland. Provider of ecological house, our company is based in Rovaniemi in Finnish Lapland ✪ Полуостров Пальясcааре. ✪ 4. Kuopio (Куопио) - Oulu (Оулу) - Rovaniemi (Рованиеми) 30 июня\nJälleenmyyjämme - Murren Murkina verkkokaupp\nHelsinki Airport. Finland. Rovaniemi. Rovaniemi Airport. France. Mulhouse Rovaniemi. Teollisuustie 2. Rovaniemi. Teollisuustie 2. Avoinna tänään: 9 - 23 Visitor Address: Headquarters and Rovaniemi Factory: Hallitie 17, Rovaniemi, Finland Helsinki Offices: Valimotie 21, 00380 Helsinki, Finland (6th floor) Torpparinmaentie 4, Helsinki, Finland. FOLLOW US Tyyppi: TE-toimisto. Postiosoite: PL 1000, 96101 Rovaniemi\nWicanders corkcomfort hinta.


Kaikki blogit puheenaiheesta James Bond — Tekstiseikkailu\nKaikki blogit puheenaiheesta James Bond\n22.2.2015 19:08 Ana María Gutiérrez Sorainen\nAamuyöllä Suomen aikaan jetaan taas Oscareita. Oscareita on jaettu jo 84 kertaa.\nEn aio valvoa ja katsoa, kuka nousee kiittämään tai protestoimaan. Oscargaaloissa aina välillä on nähty erikoisia kannanottoja ja kömmähdyksiä.