Perusturvajaos , Liite 2 PERUSTURVA. Perusturvan alaisuuteen kuuluvat seuraavat neljä vastuualuetta: - PDF\nPerusturvajaos , Liite 2 PERUSTURVA. Perusturvan alaisuuteen kuuluvat seuraavat neljä vastuualuetta:\nDownload "Perusturvajaos 12.5.2015 26, Liite 2 PERUSTURVA. Perusturvan alaisuuteen kuuluvat seuraavat neljä vastuualuetta:"\n1 Perusturvajaos , Liite 2 PERUSTURVA Perusturvan alaisuuteen kuuluvat seuraavat neljä vastuualuetta: 1. Hallintopalvelut 2. Perhepalvelut 3. Vanhusten ja vammaisten palvelut 4. Terveyspalvelut Perusturvan toiminta-ajatuksena edistää asukkaiden hyvinvointia asiakaslähtöisillä ja vaikuttavilla sosiaali- ja terveydenhuollon palveluilla. Toiminnassa on keskeistä matalan kynnyksen toimintamalli ja sujuvat, ensisijaisesti ennaltaehkäisevät palveluketjut. Tavoitteena on ystävällinen ja asiantunteva palvelu ihmisen elämänkaaren kaikissa vaiheissa psyykkisen, fyysisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin edistämiseksi. HALLINTOPALVELUJEN VASTUUALUE Vastuualueen tilivelvollinen Toiminta-ajatus Perusturvajaos ja sosiaalijohtaja Hallintopalvelujen tavoitteena on turvata kuntalaisille riittävät, monipuoliset, kohtuuhintaiset ja laadullisesti hyvät sosiaali- ja terveyspalvelut. Perusturvajaos toimii hallintopalveluista vastaavana paikallisena toimielimenä, joka valmistelee sosiaali- ja terveystoimen asioita kunnanhallitukselle erityisesti henkilöstö-, talous- ja muissa kuntakohtaisissa rakenteellisissa ja toiminnallisissa ratkaisuissa. Seudullista hallinnollista yhteistyötä tehdään Kinnulan ja Wiitaunionin (Pihtipudas, Viitasaari) yhteisen perusturvalautakunnan kanssa; lautakuntatyöskentelyn avulla pyritään mm. saamaan alueen toimintoja linjaavat asiakirjat, toimintatavat ja - käytännöt yhtenäisemmäksi. Sosiaali- ja terveystoimen organisaatiossa on selkeät kokousrakenteet eri yksiköissä. Asiakaspalautetta on kerätty erityisesti vanhuspalveluissa kotihoidon ja Kotipihan asiakkailta, omaisilta, henkilöstöltä. Kehittämistyötä tehdään jatkuvasti, jotta saadaan painopistettä pidettyä ennaltaehkäisyssä, palveluketjujen sujuvoittamisessa ja palvelujen sisällöllisessä laadun kehittämisessä.\n2 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 1 Tavoitteet Sitovuus Tavoite Mittari Mittarin tavoitearvo Toteuma Sitova Työpaikkakokous Määrä 4 kertaa/vuosi Toteutui Sitova Henkilöstökokous Määrä 1 kerta/vuosi Toteutui Toiminta Suoritteiden määrä TP13 TA14 TP14 Perusturvalautakunnan/ yhteislautakunta/kokoukset Perusturvajaoksen kokoukset Hallintopalvelujen nettomeno euroa. Hallintopalvelut TA2014 TA-muutokset TA yhteensä Toteuma Poikkeama Toimintatulot Toimintamenot Toimintakate Kustannuslaskennalliset menot euroa Kustannuslaskennalliset tulot euroa PERHEPALVELUJEN VASTUUALUE Vastuualueen tilivelvollinen Perusturvajaos, sosiaalijohtaja ja sosiaalityöntekijä Vastuualueeseen kuuluvat tulosyksiköt 1. Muu sosiaali- ja terveystoimi 2. Lastensuojelu 3. Perheneuvonta Muu sosiaali- ja terveystoimen tulosyksikkö Sisältää sosiaalityön, lastensuojelun avohoidon, lastensuojelun perhetyön, lastensuojelun perhehoidon, lastensuojelun laitoshoidon, sosiaaliasiamiestoiminnan, veteraanikuntoutuksen, mielenterveyskuntoutujien asumispalvelun oston, kriisityön ja sosiaalipäivystyksen. Sosiaaliasiamiespalvelu ostettiin Keski-Suomen sosiaalialan osaamiskeskukselta.\n3 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 2 Tavoitteet Sitovuus Tavoite Mittari Mittarin tavoitearvo Toteuma Sitova Lastensuojelutehtävät Lasten 100 % palveluun Tavoitearvo toteutui hoidetaan lain mukaisesti lkm/lastensuojelun piirissä olevat lapset oikeutetuista Sitova Toimeentulotukea myönnetään kaikille Käsittelyaika/vrk 1 7 tpv Tavoitearvo toteutui Sitova Sitova siihen oikeutetuille Päihdepalveluita annetaan kaikille siihen oikeutetuille Kuntouttavaa työtoimintaa järjestetään kaikille siihen oikeutetuille % asiakasryhmästä 100 % palveluun oikeutetuista Tavoitearvo toteutui % asiakasryhmästä 100 % hakemuksista Tavoitearvo toteutui. Toiminta organisoitiin yhteistyössä Viitaseudun Kumppanuuden kanssa. Kehittämisperiaatteet tavoitteiden saavuttamiseksi 1. Matalan kynnyksen palvelut lapsiperheille Sosiaalitoimessa on kehitetty matalan kynnyksen toimintamallia lapsiperheille. Perheet voivat ottaa oma-aloitteisesti yhteyttä kotipalvelutyöntekijään tai perhetyöntekijään, kun kokevat tarvitsevansa arjessa apua. Kotipalvelutyöntekijä/ perhetyöntekijä käy perheessä 1-3 kertaa, minkä jälkeen perheen palvelutarve arvioidaan yhdessä viranhaltijan kanssa ja laaditaan asiakassuunnitelma. Kotipalvelutyöntekijän kotikäynnit perheissä vuonna 2014 yhteensä 240 kotikäyntiä. Asiakasperheitä keskimäärin Lastensuojelutehtävät hoidetaan lain mukaisesti Lastensuojelun sosiaalityöstä vastaavat työparityöskentelynä sosiaalityöntekijä ja perhetyöntekijä. Heidän tukenaan on toiminut Keski-Suomen lastensuojelun moniammatillinen asiantuntijatyöryhmä vaativimmissa asiakastilanteissa. Paikallisella tasolla on tehty yhteistyötä Wiitaunionin lastensuojelun sosiaali- ja perhetyöntekijöiden kanssa, päihde- ja mielenterveystyön tiimin kanssa ja maakunnallisella tasolla tiiviisti lastenpsykiatrian kanssa. Lastensuojelun asiakkaita on suositusmitoitusten mukaisesti keskimäärin asiakasta/ sosiaalityöntekijä. Vuoden aikana on saapunut yhteensä 18 lastensuojeluilmoitusta. Sosiaalityöntekijän työajasta 20% (1pv/viikko) on ohjautunut syksystä 2015 koulukuraattoripalveluihin.\n4 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 3 3. Toimeentulotukea myönnetään kaikille siihen oikeutetuille Toimeentulotukea on myönnetty kaikille siihen oikeutetuille. Toimeentulotukihakemukset käsitellään määräajan sisällä (max.7tpv) Toimeentulotuen soveltamisohjeistuksia on päivitetty uudelleen loppuvuodesta 2013 Wiitaunionin kanssa. Uudet päivitetyt soveltamisohjeistukset on hyväksytty perusturvalautakunnassa Päihdepalveluita annetaan kaikille siihen oikeutetuille Päihdepalveluita tarjotaan ja annetaan kaikille sitä tarvitseville. Aktiivisena työkäytäntönä on päihteiden käytön ja sen haittavaikutuksien puheeksiottaminen. Wiitaunionin päihde- ja mielenterveystyön kanssa on toimivaa yhteistyötä ja heiltä on ostettu päihdetyöntekijän palveluita avohuollon asiakkaille, sekä ennaltaehkäisevää työtä koululle. 5. Aktivointisuunnitelmat ja kuntouttava työtoiminta Lakisääteiset aktivointisuunnitelmat on tehty yhteistyössä te-toimiston kanssa. Kuntouttavaa työtoimintaa ja työkokeilua on järjestetty tarpeen mukaan yhteistyössä Viitaseudun Kumppanuuden kanssa. 6. Kinnulan kunta on mukana Kinnulan, Viitasaaren ja Pihtiputaan yhteisessä sosiaalipäivystyksessä. Kunnassa toimii myös kriisityöryhmä, joka kokoontuu 4krt/vuosi ja kriisitilanteissa useammin. Keskeisiä lukuja TP13 TA14 TP14 Toimeentulotuen määrä / kunnan asukas Muun sosiaali- ja terveystoimen tulosyksikön nettomeno euroa. Lastensuojelun tulosyksikkö Sisältää lastensuojelun avohuollon, perhehoidon ja laitoshoidon kustannukset sekä palvelevan puhelimen. Nettomeno euroa. Perheneuvonnan tulosyksikkö Sisältää perheneuvolan, elatusturvan, edunvalvonnan ja päihdetyön, nettomeno euroa. Perhepalvelut TA2014 TA-muutokset TA yhteensä Toteuma Poikkeama Toimintatulot Toimintamenot\n5 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 4 Toimintakate Kustannuslaskennalliset menot euroa.\n6 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 5 VANHUSTEN JA VAMMAISTEN PALVELUJEN VASTUUALUE Vastuualueen tilivelvollinen Perusturvajaos, sosiaalijohtaja, sosiaaliohjaaja ja johtava hoitaja Vastuualueeseen kuuluvat tulosyksiköt 1. Vanhusten laitos- ja asumispalvelut 2. Vammaisten työtoiminta 3. Vammaisten asumispalvelut 4. Koti- ja tukipalvelut 5. Muut vanhusten ja vammaisten palvelut Tavoitteet Sitovuus Tavoite Mittari Mittarin tavoitearvo Sitova 1. Kotona ja kodinomaisissa oloissa asumisen turvaaminen ja edistäminen Kotona/kodinomaisissa oloissa asuvien osuus 75 vuotta täyttäneistä 90 %:a 75 vuotta täyttäneistä asuu kotona tai kodinomaisissa oloissa Toteuma Toteutunut 2. Toimiva hoidon porrastus Toimintakyvyn- ja hoidontarpeen arviointi Pitkäaikaisessa laitoshoidossa ja tehostetussa palveluasumisessa vain ympärivuorokauden apua tarvitsevia Toteutunut. Moniammatillinen SAS-ryhmä arvioi asiakkaan tilannetta ja päättää hoitopaikoista. 3. Laadukkaat ja asiakaslähtöiset vanhus- ja vammaispalvelut Asiakaspalaute ja kyselyt Asiakastyytyväisyys Asiakastyytyväisyyskysely toteutettu huhti-/ toukokuussa kotihoidon ja Kotipihan asiakkaille, palaute pääsääntöisesti positiivista Kehittämisperiaatteet tavoitteiden saavuttamiseksi 1. Ennaltaehkäisevän työn osalta on kehitetty yhteistyötä järjestöjen kanssa. Vuonna 2014 järjestettiin yhteistyössä Suomen Punaisen ristin paikallisosaston ja seurakunnan kanssa koulutusta ystäväpalvelutoiminnasta kiinnostuneille; koulutukseen osallistui yli 20 vapaaehtoista, joista pyritään saamaan vapaaehtoisystäviä ikäihmisille. 2. Kuntouttavaa työotetta toteutettiin kotihoidossa, tehostetussa palveluasumisessa ja laitoshoitopalveluissa tukemalla ja aktivoimalla asiakkaiden toimintakykyä resurssien antamissa rajoissa. 3. Hoidon porrastusta toteutettiin päättämällä hoitopaikkasijoituksista sosiaali- ja terveystoimen moniammatillisessa SAS-ryhmässä. Hoidon porrastuksen työvälineenä käytetään mm. yli 65- vuotiaiden toimintakyvyn ja avuntarpeen mittaamiseen tarkoitettua RAVA-mittaria ja MMSE-testiä.\n7 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 6 4. Palveluseteli oli käytössä rajoitetusti sosiaalihuoltolain perusteella myönnetyissä kuljetuspalveluissa. 5. Hyvinvointia edistävät kotikäynnit (nk.hehko-käynti) toteutettiin toukokuussa 75-vuotiaille. 6. Omaishoitajien tukeminen, omaishoidon tuen tarkoituksenmukainen kohdentaminen ja hoitoja palvelusuunnitelmien laatiminen kaikille, lain edellyttämällä tavalla. Toimintavuoden aikana otettiin käyttöön nk. naapuriapu tilanteissa, joissa omaishoidon kriteerit eivät täyty, mutta naapuriavun turvin voidaan korvata kotihoidon käyntejä. Vanhusten laitos- ja asumispalvelun tulosyksikkö Toiminta Suoritteiden määrä TP13 TA14 TP14 Palvelukeskus Kotipihan laitoshoidon ja palveluasumisen hoitopäivät Suoritteiden hinta / TP13 TA14 TP14 Hoitopäivän hinta (Palvelukeskus Kotipihan lyhytja pitkäaikaishoito sekä palveluasuminen) Palvelukeskus Kotipihan nettomeno vuonna 2014 on euroa. Vakituisen henkilökunnan määrä on 14 työntekijää. Iltavuoron yksi työntekijä hoiti päivittäin kotihoidon iltakierroksen. Hoitotyöntekijöiden määrä vastaa valtakunnallisen suosituksen mukaista ympärivuorokautisen hoidon vähimmäismitoitusta (0,5 hoitotyöntekijää asiakasta kohden). Kotipihassa asiakaspaikkoja on 24, joista kaksi laitospaikkaa ja yksi intervallipaikka. Vammaisten työtoiminnan tulosyksikkö Kehitysvammaisten päivätoiminta ostetaan Marjan kodilta. Nettomeno euroa. Vammaisten laitospalvelujen tulosyksikkö Sisältää Suojarinteen kuntayhtymän purkamiseen liittyvät eläkemenoperusteiset ym. menot euroa. Kotipalvelun tulosyksikkö Sisältää kotipalvelun menot, tukipalvelut ja palvelusetelin sekä ostopalvelun, nettomeno euroa.\n8 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 7 Muut vanhusten ja vammaisten palvelut Sisältää vammaispalveluohjauksen, perhehoidon, vammaisten asumispalvelun oston Marjan Kodilta, vanhusten asumispalvelun oston Eevakodilta, vanhusten päiväkeskustoiminnan, vammaispalvelun taloudelliset tukitoimet ja omaishoidontuen. Nettomeno yhteensä euroa. Vanhusten ja TA 2014 TA-muutokset TA yhteensä Toteuma Poikkeama vammaisten palvelut Toimintatulot Toimintamenot Toimintakate Kustannuslaskennalliset menot euroa.\n9 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 8 TERVEYSPALVELUJEN VASTUUALUE Vastuualueen tilivelvollinen Perusturvajaos, sosiaalijohtaja, ylilääkäri, johtava hoitaja ja hammaslääkäri Vastuualueeseen kuuluvat tulosyksiköt Tavoitteet 1. Vastaanottopalvelut 2. Terveyspalvelujen tukitoimet 3. Vuodeosastopalvelut 4. Hammashuolto 5. Työterveyshuolto 6. Erikoissairaanhoito Sitovuus Tavoite Mittari Mittarin tavoitearvo Terveyden edistäminen Ennaltaehkäisevät Väestön tervey- toimenpiteet (tiedotdentilan parane- Sairauksien ennaltaehkäisy taminen, neuvonta, minen, sairauk- seulontatutkimukset) sien varhainen toteaminen Toteuma Vuosittaiset seulontatutkimukset toteutettiin suunnitelman mukaisesti. Kehittämisperiaatteet tavoitteiden saavuttamiseksi 1. Jatkettiin edelleen vastuuhoitajakäytäntöä (diabetes, reuma, astma, dementia, sydän). 2. Terveysneuvonnalla on edistetty kunnan asukkaiden terveydentilaa ja ohjattu asukkaita oikeiden terveyspalvelujen käyttöön. Johtava hoitaja on toiminut seudullisessa terveydenedistämistyöryhmässä. 3. Lastenneuvolan palveluiden painopiste oli edelleen riskiperheissä. Toimintavuoden aikana vakiintui uusi vauvaperhetyön toimintamalli. Työmuotoon sisältyy, että terveydenhoitaja ja perhetyöntekijä vierailevat vauvaperheissä ensimmäistä lastaan odottavien perheissä ennen synnytystä ja perhetyöntekijä käy lisäksi n. 1-2 kk kuluttua synnytyksestä ja lapsen ollessa n.6-8 kk ikäinen. Jos perheessä on jo lapsia, silloin perhetyöntekijä tekee yksin kaikki edellä mainitut käynnit. Perhetyöntekijä on tehnyt neuvolan kautta 80 kotikäyntiä. 4. Koulu- ja opiskelijaterveydenhuollossa työmuotoina käytettiin terveystarkastuksia, seulontatutkimuksia, suojarokotuksia, terveysneuvontaa ryhmille ja yksilöittäin, puheterapeutin ja psykologin palveluja. 5. Lääkinnällisen kuntoutuksen palvelujen avulla tuettiin asiakkaiden toimintakykyä ja itsenäistä selviytymistä. 6. Potilasasiamies ohjasi ja neuvoi asiakkaan asemaan ja oikeuksiin liittyvissä kysymyksissä.\n10 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 9 Vastaanottopalvelujen tulosyksikkö Sisältää lääkärin vastaanoton, terveysneuvonnan, kuntoutuksen, lääkinnällisen kuntoutuksen, mielenterveystyön, puheterapian, kotisairaanhoidon ja potilasasiamiehen tehtävät. Terveyskeskuksessa on ylilääkärin ja kahden terveyskeskuslääkärin virat. Ainoastaan ylilääkärin virka on vakinaisesti täytetty. Lisälääkärien palveluita on ostettu tuntitöinä Attendolta ja muilta tilapäisiltä sijaisilta. Lääkärin vastaanoton nettomeno on euroa. Terveyskeskuksen muita kuin lääkärissä käyntejä oli yhteensä kpl sisältäen kouluterveydenhuollon, työterveyshuollon, terveysneuvonnan ja kotisairaanhoidon käynnit. Vuonna 2014 kotihoidossa työskenteli kokoaikaisesti 3 työntekijää, sekä 0,5 henkilön resurssi Kotipihasta iltavuorossa. Kotihoidon nettomeno euroa. Kinnulan perusterveydenhuollon psyk.palvelut hoidettiin vuonna 2014 väestövastuuperiaatteella. Psyk.yksikkö koostuu lääkäripalveluista, psykiatrian avohoito- ja psykologipalveluista. Toiminnasta vastaa kokonaisuutena perusterveydenhuollon ylilääkäri. Psykiatrian avovastaanotto, jossa lääkärityön lisäksi ostopalveluina tuotettu psykiatrian erikoissairaanhoitajan palveluita yhteistyössä Wiitaunionin päihde- ja mielenterveystyön kanssa yhtenä päivänä / vko, käsittää aikuis- ja nuorisopsykiatristen asiakkaiden pitkäaikais- ja akuuttihoidon, lääkehoidon seurannan ja tarvittaessa toteutuksen. Psykiatristen akuuttien kriisien yhteydessä on toteutettu päivystysluonteisesti tarveharkintaisesti kotikäyntejä. Lisäksi psykiatrian sairaanhoitajan palveluita on ostettu yksityiseltä palveluntuottajalta ja depressiohoitajan palveluita on ostettu Keski-Suomen sairaanhoitopiiriltä. Psykologityö perusterveydenhuollossa käsittää psykologiset tutkimukset, koulu- ja neuvolapsykologityön, ennaltaehkäisevää työtä, vanhemmuuden tuki- ja neuvontakäynnit sekä lääkärin lähetteellä muistitutkimukset. Psykologi osallistuu oppilashuoltoryhmätyöskentelyyn, yhteistyöhön perusterveydenhuollon erityistyöntekijöiden, sosiaalitoimen ja alueellisten yhteistyötahojen kanssa. Psykologin sijaisuus oli hoitamatta Psykologin virka on hoidettu 50 % alkaen. Psykologityötä hoiti viransijainen ajalla Loppuvuonna 2014 psykologin sijaisuutta ei saatu täytettyä. Psykososiaalinen kriisityö tapahtuu virkatyönä sosiaali- ja terveystoimen ammattiryhmien kesken. Mielenterveystyön nettomeno euroa. Kunnassa on oma osa-aikainen puheterapeutti, puheterapian nettomeno on euroa. Vastaanottopalvelujen nettomeno yhteensä euroa.\n11 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 10 Toiminta Suoritteiden määrä/ käynnit TP13 TA14 TP14 Lääkärin vastaanotto Suoritteiden hinta TP13 TA14 TP14 /käynti Lääkärin vastaanotto Terveyspalvelut/tukitoimet tulosyksikkö Sisältää laboratorion, röntgenin, välinehuollon ja hoitotarvikkeiden jakelun. Nettomeno euroa. Vuodeosastopalvelut tulosyksikkö Ostopalvelu muilta kunnilta, nettomeno euroa. Hammashuollon tulosyksikkö Alle kouluikäiset, koululaiset ja alle 18-vuotiaat kutsuttiin tarkastukseen suunnitellun tarkistusvälin mukaisesti. Aikuiset ovat päässeet hoitoon 3-6 kuukauden sisällä yhteydenotosta. Jonossa oli 30 asiakasta v lopussa. Hammaslääkäri Manu Hulkko hoiti särkypotilaat hammaslääkäri Daria Kotsetkovan lomien aikana. Päivystysaikaa oli varattu joka päivä 0,5-1 tunti kiireellistä hoitoa tarvitseville. Asiakaskäyntejä hml Daria Kotsetkovalla oli Oikomishoitoa ostettiin keskimäärin 1 päivä kuukaudessa erikoishammaslääkäri Leena Tammelalta. Oikomishoidon asiakaskäyntejä oli yhteensä 284 kpl. Kirurgisen hoidon toimenpiteitä on ostettu kirurg.hml Petri Nurmenniemeltä Pihtiputaan hammashoitolasta. Hammaslääkäri Manu Hulkko teki potilastyötä 1-2 päivänä kuukaudessa ja hoiti särkypotilaita tarvittaessa. Asiakaskäyntejä oli yhteensä 309 kpl. Toiminta Nettomeno euroa. Suoritteiden määrä TP13 TA14 TP14 /käynti Käynnit Suoritteiden hinta TP13 TA14 TP14 Hammashoito euroa/käynti\n12 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 11 Työterveyshuollon tulosyksikkö Palvelut ostettiin Wiitaunionilta. Erikoissairaanhoidon tulosyksikkö Ostopalveluna Keski-Suomen sairaanhoitopiiriltä ja muilta. Nettomeno euroa. Terveyspalvelut TA2014 TA-muutokset TA yhteensä Toteuma Poikkeama Toimintatulot Toimintamenot Toimintakate Kustannuslaskennalliset menot euroa.\n13 Kinnulan kunnan tasekirja Sivu 12 Virka- ja tehtävänimike TP 2013 TA 2014 TP 2014 Perusturva Sosiaalijohtaja Sosiaalityöntekijä Toimistonhoitaja Sosiaaliohjaaja Johtava hoitaja Sairaanhoitaja Hoitaja Perhetyöntekijä Osastoapulainen 4,5 4,5 4,5 Ylilääkäri (50%) Terveyskeskuslääkäri *)1 1,5 1*) Puheterapeutti (50%) Psykologi (81,08%) Terveydenhoitaja Terveyskeskusavustaja Hammaslääkäri Hammashoitaja 1,5 1,5 1,5 Työpajan ohjaaja (1-6/2013) Työpajalle työllistetyt Työnjohtaja Etsivä nuorisotyöntekijä (50%) (1-3/2013) Työllistämistoimet ( ) Lapsiperheiden kotipalvelutyöntekijä Henk.kohtainen avustaja/kotipalv.työntekijä **) 1 1 Sosiaali- ja terveystoimi yhteensä 62 41,5 40 *) järjestetty ostopalveluna ja mahdollisuuksien mukaan virkalääkäritoimintana **) organisoitu työllistämistoimien kautta\nPERUSTURVA. Perusturvan alaisuuteen kuuluvat seuraavat neljä vastuualuetta:\nPERUSTURVA Perusturvan alaisuuteen kuuluvat seuraavat neljä vastuualuetta: 1. Hallintopalvelut 2. Perhepalvelut 3. Vanhusten ja vammaisten palvelut 4. Terveyspalvelut Perusturvan toiminta-ajatuksena edistää\nPERUSTURVA Perusturvan alaisuuteen kuuluvat seuraavat neljä vastuualuetta: 1. Hallintopalvelut 2. Perhepalvelut 3. Vanhusten ja vammaisten palvelut 4. Terveyspalvelut Perusturvan toiminta-ajatuksena on\nPerusturvalautakunta, perusturvajaos, toimialajohtaja ja sosiaalijohtaja\nPerusturvajaos 11 13.3.2014, Liite 8 SOSIAALI- JA TERVEYSTOIMEN KÄYTTÖTALOUSSUUNNITELMA 2014 VASTUUALUEET 1. Hallintopalvelut 2. Perhepalvelut 3. Vanhusten ja vammaisten palvelut 4. Terveyspalvelut Koko\nHallintopalvelujen tavoitteena on turvata kuntalaisille riittävät, monipuoliset, kohtuuhintaiset ja laadukkaat sosiaali- ja terveyspalvelut.\n1.6 PERUSTURVALAUTAKUNTA Perusturvalautakunnan toimialue koostuu seuraavista vastuualueista: Hallintopalvelut Perhepalvelut Vanhusten ja vammaisten palvelut Terveyspalvelut Koko perusturvan toiminta-ajatuksena\nKÄYTTÖTALOUSSUUNNITELMA/ PERUSTURVA VASTUUALUEET 1. Hallintopalvelut 2. Perhepalvelut 3. Vanhusten ja vammaisten palvelut 4. Terveyspalvelut Koko perusturvan toiminta-ajatuksena on ystävällinen ja asiantunteva\nSosiaalitoimen vuoden 2011 sitovien toiminnallisten tavoitteiden sekä toiminnan laajuutta kuvaavien suoritteiden toteuma\n1 Liite nro 2 Sosiaalitoimen vuoden 2011 sitovien toiminnallisten tavoitteiden sekä toiminnan laajuutta kuvaavien suoritteiden toteuma Sitovat toiminnalliset tavoitteet 311 01 Sosiaalivirasto 1. Käytössä\nTOIMINNALLISET TUNNUSLUVUT JA -TAVOITTEET (mittarit) Toiminta ympäristön muutos, toiminnan painopistealueet:\nPeruspalveluiden hallinto Vastaa sosiaali- ja terveystoimen lakisääteisten palvelujen järjestämisestä kuntalaisille. Peruspalveluiden halllinto, projektit ja vanhusneuvosto. Tehtäväalueeseen kuuluu myös\nPALVELUTARJOUS 2011 PALVELUTUOTELUETTELO 2011 SOSIAALIPALVELUT TUOTE YKSIKKÖ HINTA MÄÄRÄ YHT. Tuet, avustukset, ostopalvelut Tuet, avustukset Ostopalvelut 1 310 000 Aikuis- ja perhesosiaalityö Suoritteet


Voimakeinot, huolellisuus ja vammantuottamus\nTämä blogikirjoitus liittyy aiheeseen, josta olen istunut avustajana useissa oikeudenkäynneissä viimeisen vuoden aikana hyvin vaihtelevin tuloksin. Kyseinen aihe on voimakeinojen käytöstä seuraava vamma ja siitä seuraava rikosoikeudellinen vastuu. Eli käytännössä siihen, mikä on voimakeinojen käyttäjän vahingonkorvausoikeudellinen ja rikosoikeudellinen vastuu, jos voimakeinojen kohde loukkaantuu voimakeinoja käytettäessä. Kirjoitus koskee erityisesti voimakeinoja työkseen käyttäviä ja heidän työnantajiaan sekä yksityisellä että julkisella puolella, kysymys kuitenkin korostuu jossain määrin yksityisellä turva-alalla.\nOlen pyöritellyt tähän liittyvää problematiikkaa useiden oikeudenkäyntien yhteydessä ja teen myöhemmin mahdollisesti tieteellistä tutkimusta aiheesta. Tällaiset kirjoitukset saattavat lipsahtaa helposti ylipitkiksi. Tämän vuoksi kirjoitus sisältää sen vuoksi enemmän juridista systematisointia ja vähemmän käytännön esimerkkejä, mutta korjaan tämän ensi viikolla toisessa aihetta käsittelevässä kirjoituksessa.\nKirjoitus on rajattu koskemaan voimakeinoja. Voimakeinojen käsitteestä voit lukea tarkemmin kirjoituksesta:\nOikeudellisessa kontekstissa voimakeinot ovat rikosoikeudellinen käsite. Rikoslain 4:6 § määrittelee, että oikeudesta käyttää voimakeinoja säädetään erikseen lailla. Enemmän kertoo kuitenkin se, mihin kohtaan rikoslakia tämä kohta on sijoitettu. Rikoslain luku neljä on otsikoltaan ”vastuuvapausperusteet” mikä tarkoittaa, että tietyissä tilanteissa voimakeinojen käyttö tarkoittaa käytännössä oikeutusta tehdä teko, joka muissa oloissa olisi rikos. Oikeudesta käyttää voimakeinoja säädetään mm. laissa yksityisistä turvallisuuspalveluista, poliisilaissa ja pakkokeinolaissa.\nVoimakeinojen käyttäminen voi johtaa joissain tapauksissa rikosoikeudelliseen vastuuseen. Fyysiset keinot voivat olla muita kuin sallittuja voimakeinoja kahdesta syystä: joko keinot ovat liian rajuja ollakseen sallittuja voimakeinoja tai tilanteessa ei ole oikeutusta käyttää voimakeinoja. Rikoslain 4:6 §:n toisessa momentissa todetaan, että\n”Voimakeinoja käytettäessä saa turvautua vain sellaisiin tehtävän suorittamiseksi tarpeellisiin toimenpiteisiin, joita on pidettävä kokonaisuutena arvioiden puolustettavina, kun otetaan huomioon tehtävän tärkeys ja kiireellisyys, vastarinnan vaarallisuus sekä tilanne muutenkin.”\nKäytännössä tämä tarkoittaa sitä, että voimakeinojen on oltava järkevässä suhteessa ongelmaan, jota niillä yritetään ratkaista. Jos voimakeinot ylittävät tämän, on kyseessä rikos. Tästä rikoksesta vapautumisesta säädetään rikoslain 4:6 §:n kolmannessa momentissa:\n”Jos voimakeinojen käytössä on ylitetty 2 momentissa säädetyt rajat, tekijä on kuitenkin rangaistusvastuusta vapaa, jos on erittäin painavia perusteita katsoa, ettei tekijältä kohtuudella olisi voinut vaatia muunlaista suhtautumista, kun otetaan huomioon hänen asemansa ja koulutuksensa sekä tehtävän tärkeys ja tilanteen yllätyksellisyys.”\nKoska käytetään termiä ”erittäin painavat perusteet” lainsäätäjä on tarkoittanut, että kynnys vapauttaa voimakeinoja liioitellut taho rikosvastuusta on korkea, korkeampi kuin esimerkiksi hätävarjelussa, jossa käytetään termiä ”[muunlaista toimintaa] ei kohtuudella olisi voinut vaatia”. Jos voimakeinojen käytössä ylitetään sallitut rajat, on teko se rikos, joka se olisi ollut ilman oikeutusta käyttää voimakeinoja. Esimerkiksi fyysiset voimakeinot täyttävät tyypillisesti pahoinpitelyn tunnusmerkistön.\nJos fyysisiä voimakeinoja taas käytetään tilanteeseen, jossa tekijällä ei ole oikeutta lain mukaan käyttää voimakeinoja, syyllistytään silloinkin rikokseen. Tässä epäselvyyttä aiheutuu silloin, jos joudutaan tulkitsemaan, onko henkilöllä ollut laista johtuva oikeus tiettyyn toimeen ja siten oikeus käyttää voimakeinoja sen toimen suorittamiseksi. Esimerkiksi kiinniotolle on aina oltava laista johtuva peruste, jonka jäädessä täyttymättä kiinniotto täyttää pahoinpitelyn ja vapaudenriiston tunnusmerkistön, riippumatta siitä ovatko itse fyysiset keinot olleet suhteellisia ja puolustettavia.\nVoimakeinoja käytettäessä tyypillisimmät seuraukset ovat henkilöön kohdistuva kipu ja särky sekä joissain tapauksissa ruumiinvamma, tyypillisesti lievä sellainen. Nämä täyttäisivät pahoinpitelyn tai vammantuottamuksen tunnusmerkistön, ellei oikeutusta voimakeinojen käyttämiseen olisi. Tilannetta arvioidaan kuitenkin eri tavalla silloin, jos henkilöllä on oikeus käyttää voimakeinoja. Voimakeinojen käyttö on aina tietoinen valinta, tämän vuoksi rikoslain 21:5 §:n mukainen pahoinpitely täyttyy aina fyysisiä voimakeinoja käytettäessä. Edellytys pahoinpitelyrikoksen täyttymiselle on: ”Joka tekee toiselle ruumiillista väkivaltaa”. Jos edellytys voimakeinojen käyttämiselle on olemassa ja voimakeinot ovat puolustettavia, ei tämä väkivalta täytä pahoinpitelyn edellytyksiä.\nTilanne muuttuu haastavaksi silloin, jos voimakeinojen käytön kohteelle syntyy ruumiinvamma. Tällöin joudutaan pohtimaan useita kysymyksiä. Tilanne on kaikkein selkein, jos kyseisillä voimakeinoilla pyritään aiheuttamaan kyseisen vamman ja saaden täten aikaan halutun vaikutuksen. Esimerkiksi ampuma-asetta käytettäessä pyritään aiheuttamaan voimakasta kipua lävistämällä iho, lihaksistoa ja muuta kudosta metallikappaleella ja pamppua käytettäessä taas aiheutetaan kipua ja lihaksen puristumista. Jos näiden voimakeinojen seurauksena kohteelle aiheutuu tavoiteltu ruumiinvamma, ,mahdolliset ongelmat voivat liittyä vain siihen, onko keinojen käytölle ollut perustetta.\nVoimakeinojen oikea käyttö\nNäiden voimakeinojen välittömänä sivutuotteena voi syntyä myös muita, voimakeinoilla tavoiteltuun vammaan liittyviä vahinkoja, kuten verenpurkaumia ja luiden murtumista, jotka ovat suoranaisesti liitännässä päätavoitteeseen ja siten pääosin yhtä ongelmattomia kuin itse päätavoite rikosvastuun näkökulmasta. Jos seuraukset kuitenkin ylittävät tavoitellun, voidaan joutua arvioimaan sitä, onko voimakeinoja käytetty oikein. Esimerkiksi päähän kohdistuneen pampun lyönnin seurauksena aiheutunut aivoverenvuoto ja kallonmurtuma on huomattavasti vakavampi seuraamus kuin lihakseen aiheutunut verenpurkauma. Pampulla päähän lyöminen ei myöskään ole pampun oikea käyttötapa, jos käytetään voimakeinoja, minkä vuoksi voidaan todeta seuraamuksen aiheutuneen voimakeinojen väärästä käyttötavasta. Tällöin ollaan rikosoikeudellisen vastuun piirissä eli on tehty pahoinpitely tai vammantuottamus.\nVoimakeinojen oikea käyttö on vielä epäselvempää silloin, kun keinolla ei varsinaisesti pyritä aiheuttamaan vammaa. Esimerkiksi henkilön kuljettamisella tai maahan viemisellä pyritään ainoastaan siirtämään henkilöä paikasta A paikkaan B tai siirtämään häntä vertikaalisessa suunnassa eri asentoon. Näin tehtäessä tavoitteena ei ole aiheuttaa henkilölle vamma. Silloin tällöin vahinkoja kuitenkin sattuu, kohdehenkilö voi esimerkiksi tarttua jostain kiinni kesken kuljetuksen ja rikkoa sormensa tai vastustella alasvientiä pyöräyttäen samalla nilkkansa ympäri. Tällöin joudutaan arvioimaan sitä, onko vamma aiheutunut voimakeinojen käyttäjästä johtuvasta syystä.\nKoska vammaa ei ole pyritty aiheuttamaan voimakeinoilla, eivät voimakeinot ole tällöin oikeutus vamman aiheuttamiselle. Jos siis voimakeinojen käyttäjä on aiheuttanut vamman omalla toiminnallaan, on hän rikosoikeudellisessa vastuussa. Jos taas vamma on aiheutunut voimakeinojen vastustelusta tai voimakeinojen oikeasta suorittamisesta tietyissä olosuhteissa, ei kyseinen vamma ole tällöin voimakeinojen käyttäjän syytä, eikä olla rikosoikeudellisen vastuun piirissä.\nVammantuottamus – pahoinpitely\nRajanveto vammantuottamuksen ja pahoinpitelyn välillä on myös keskeistä, jos voimakeinoja käytettäessä on mahdollisesti syyllistytty rikokseen. Tämä on olennaista tekijälle, koska se vaikuttaa teosta määrättävään rangaistukseen. Rajanveto on myös olennainen vahingonkorvausvastuun kannalta. Jos kyseessä on vammantuottamus, tekijän työnantaja on lähtökohtaisesti vastuussa vahingosta, pahoinpitelyssä tekijä taas korvaa vahingon itse. Katso tästä tarkemmin:\nRajanveto pahoinpitelyn ja vammantuottamuksen välillä on teon tahallisuus: onko tekijä tahallaan pyrkinyt aiheuttamaan seurauksen vai onko seuraus aiheutettu huolimattomuudella. Jos tilanteeseen ei liittyisi minkäänlaista oikeutta käyttää voimakeinoja, olisi kyseessä melko selkeästi pahoinpitely, koska henkilöön kohdistetaan väkivaltaa. Voimakeinoja käyttäessä tilanne on kuitenkin toinen. Koska henkilöön kohdistettu väkivalta on voimakeinoja käytettäessä lähtökohtaisesti oikeutettua, joudutaan tarkastelemaan itse vammautumistilannetta. Aluksi arvioidaan, onko henkilö pyrkinyt aiheuttamaan vammaa ja onko hänellä ollut oikeus tähän. Jos vammaa ei ole pyritty aiheuttamaan, ei kyseessä ole pahoinpitely. Kyseinen teko voi kuitenkin olla vammantuottamus, jos kyseistä vammaa ei ole pyritty aiheuttamaan ja vammaa ei olisi aiheutunut ilman voimakeinojen käyttäjän huolimattomuutta. Tämä on tyypillisempi tilanne voimakeinoja käytettäessä.\nVoimakeinot voivat ylittää rikoslain sallimien keinojen rajat kahdella tapaa: joko voimakeinojen käyttöön ei ole oikeutta tai voimakeinoja käytetään suhteettoman paljon. Voimakeinojen suhteeton käyttäminen kattaa myös sellaisia vääriä tapoja käyttää voimakeinoja, jotka aiheuttavat sellaista vahinkoa, jota keinoilla ei tavoitella. Voimakeinoilla on sallittu aiheuttaa ruumiinvamma, jos voimakeinojen määritelmän mukaisena tavoitteena on aiheuttaa ruumiinvamma, kuten pampun tai ampuma-aseen käytössä. Muunlainen ruumiinvamma taas voi tietyissä tapauksissa johtaa rikosoikeudelliseen vastuuseen. Tämä on tilanne silloin, jos voimakeinojen huolimaton käyttö aiheuttaa ruumiinvamman.\nVoimakeinojen oikeanlainen käyttö ei sen sijaan täytä vammantuottamuksen tunnusmerkistöä eli huolimattomuutta. Myöskään voimakeinojen kohteen vastustelusta aiheutunut vamma ei lähtökohtaisesti ole voimakeinojen käyttäjän syytä. Voimakeinoja käytettäessä tulee kuitenkin muistaa, että huolellisuutta on haastava näyttää toteen silloin, jos vamma aiheutuu. Useissa tapauksissa tuomioistuimet ovat olettaneet huolimattomuutta olleen olemassa jo silloin, jos vamma on aiheutunut, vaikka syyttäjällä tulisi olla todistustaakka huolimattomuudesta.\nLue lisää turva-alan kirjoituksiamme:\n1 350 katselukertaa0 kommenttia


Johtajia somevalmentamassa | Everything comes and goes\nPääsin tänään pitkästä aikaan valmennuspuuhiin, aiheena johtajana somessa. Nauratti kertoessani, että pidin juuri itse kuukauden someloman, ja nyt olin myymässä syitä miksi johtajan kannattaa olla verkossa läsnä. Tuli mieleen eräs sanonta.\nAiemmissa tehtävissä valmennus on kuulunut työnkuvaan useammin. Aloitin hommissa vajaa kymmenen vuotta sitten myyntia coachaten. Sitten astui kuvaan esimiespestit ja niissä valmensin milloin mitäkin tuoteosaamisesta asiakaskohtaamisiin. Somejengi’n aikaan valmensin kirjallista viestintää ja nyt viestintähommissa olen vetänyt muutamia aiheeseen liittyviä tuokioita.\nValmentaessani yritän aina antaa itsestäni kaiken ja siksi parinkin tunnin veto on melko uuvuttava. Mutta juuri se tekee hetkistä antoisia, kun pystyt vakuuttamaan toiset omana itsenäsi omasta asiastasi. Ja jos lopussa kuulet kiitoksen siitä, että olet pystynyt tarjoamaan kuulijoille jotain uutta, on se kyllä merkillisen upea tunne.\nTänään kävimme aihetta läpi kahdelta näkökulmalta. Keskustelimme henkilöbrändistä ja ammatillisista kanavista. Annoin vinkkejä ajankäyttöön, verkossa erottumiseen ja vaikuttavaan läsnäoloon. Katsottiin eri kanavien käyttötapoja ja niiden luonnetta. Yhteinen keskustelu, oivallukset sekä arvostus järjestämääni hetkeä kohtaan tekivät vaikutuksen.\nJos tämänpäiväisestä valmennuksesta jäi hyvä fiilis, nousi suupielet korviin kun parin tunnin päästä sain Skypessä viestin: “Jeesailetko sitten hieman kun teen tämän yhden antamasi tehtävän?”\nVoit ladata materiaalin hieman muokattuna käyttöösi täältä.\nNeljä vinkkiä tietoiseen läsnäoloon


maanantai 19.03.2012 klo 18:13 (muokattu 19.03.2012 klo 18:13 )\n20 minuuttia kestänyt auton huolto tuli maksamaan asiakkaalle 250 euroa oululaisessa huoltamossa.\nOululaismiehen c-mallin mersussa oli käyntihäiriöitä, joten hän vei vuosimallia 2001 olevan autonsa huoltoliike Vehoon. Testauslaitteessa paljastui, että vika oli auton sytytystulpissa.\nKoska kyseessä oli pieni huoltotoimenpide, mies ei kysynyt tulppien vaihdon hintaa etukäteen. Myöskään liikkeen asentaja ei kertonut hänelle hintaa.\nYllätys oli ikävä, kun huoltoliike ilmoitti hintansa. Auton tarkastaminen testauslaitteessa, tulpat ja niiden vaihto tuli maksamaan yhteensä 250 euroa.\nTulppien hinnaksi liike ilmoitti 70 euroa.\n– Olin itse seuraamassa huoltoa ja siihen kului aikaa noin 20 minuuttia, mies kertoo.\nHän laskeskelee, että kun huollon hinnasta vähennetään tulppien hinta, asentajan työn laskennalliseksi tuntitaksaksi tuli 540 euroa.\n– Se on ihan järjetön hinta tulppien vaihtamisesta.\nAutonasentajan koulutuksen suorittanutta miestä kismittää etenkin se, että hän olisi voinut itse hankkia tulpat ja vaihtaa ne helposti, jos olisi arvannut ongelman olevan tulpissa. Häntä ärsyttää, että huoltoliikkeet käyttävät palveluissaan yksikköhinnoittelua eivätkä laske hintaa työhön kuluneen todellisen ajan mukaan.\nAutoliitto ei ihmettele\nAutoliiton turvapalvelupäällikkö Jonne Luomala pitää hinnoittelua normaalina.\n– Ei se kaikkein halvin hinta ole, mutta ei varmasti kalleinkaan. Minimiveloitus menee liikkeissä useimmiten ohjeaikojen mukaan, Luomala sanoo.\nLuomala arvioi, että auton perushuolto maksaa normaalisti noin 200–300 euroa.\nHänen mielestään huoltoliikkeiden kalliita yksikköhintoja selittää myös se, että autojen huoltovälit ovat viime vuosina pidentyneet huomattavasti tekniikan kehittyessä. Esimerkiksi öljynvaihto saattoi aikaisemmin olla tarpeen 10 000 ajokilometrin välein, kun nykyisillä autoilla saattaa ajella jopa 40 000–50 000 kilometriä samoilla öljyillä.\n– Pidemmällä aikavälillä kustannukset ovat saattaneet jopa laskea.\nOnko auton huoltaminen liian kallista?\nAutokorjaamojen hinnat vaihtelevat paljon paikkakunnalta toiselle ja korjaamosta toiseen. Iltalehti kysyi vertailun vuoksi hinnan tulppien vaihdolle muutamasta muusta oululaishuollosta.\nBosch Car Servicen autokorjaamo Nikunen ilmoittaa tulppien vaihdon kokonaishinnaksi 96,6 euroa vastaavalle mersulle. Sytytystulppasarja maksaa heillä 47 euroa, vaihtotyö 29,60 ja vikakoodien luku 20 euroa.\nToinen oululainen huoltamo M-B Osa Oy kertoo hinnakseen 126 euroa. Heillä tulpille tulee hintaa 64 euroa, puolen tunnin vaihtotyölle 32,50 euroa ja vikakoodien luvulle 30 euroa.\nKorjaamot korostavat, että hinnat vaihtelevat auton merkin, mallin ja sytytystulppien laadun mukaan.\nAutoliike vastaa: Tulppien vaihto maksoi 130 euroa tunnilta


Lotto hinta. cucinesumisuranovara.it\nOsta lottokuponkeja verkossa - Play Lotto At 365Lotto\nOsta lottokuponkeja verkossa 365Lotto-sivustolta Mikä on paras lotto pelattavaksi? Käytä lottojen vertailusivuamme nähdäksesi, mikä lotto sopii sinulle parhaiten!\nLotta Hintsa kertoo tv:ssä, miksi erosi Kristian\nLotto, Jokeri ja Keno; Kenon hinta. Anonyymi. 07.01.2020 10:05. Ilmoita. Jos otan keno pelillä yhden rivin 5 eurolla, niin hinta on 5 euroa. Jos otan saman numerosarjan kunkku kertoimella, niin mikä on sen hinta? Onko se 6 euroa, vai 10 euroa? Lotto on Veikkauksen tunnetuin ja suosituin peli, joka on varmasti kaikille suomalaisille tuttu.\nVideos of Lotto Hinta\nEurojackpot järjestelmä hinta riippuu siitä, kuinka monta osinkoa ostat ja kuinka kauan suunnittelet pelaavasi. Järjestelmässä on 50 osinkoa ja kaikki voitetut rahat jaetaan tasan jokaisen osingon välillä. Muista, että mitä enemmän ostat osinkoja, sitä suurempi mahdollisuus sinulla on voittaa! Miten tiedän jos olen voittanut?\nAluksi arvottiin 6 numeroa ja 3 lisänumeroa 40 numerosta, mutta tämän hetken Lotto-arvonnassa arvotaan 7 numeroa sekä 2 lisänumeroa 39 numerosta. Tavallisen rivin hinta on 1€, ja jos pelaaja haluaa mukaan Lotto Plussan, on rivin hinta 1,5o€.\nLotto -pelin pelaamisen hinta on vaihdellut rutosti vuosien saatossa. Tai ainakin markkamääräinen summa siitä, miten paljon ruudukko minäkin vuonna maksoin. Itse ruudukon arvo sinänsä ei ole kauheasti muuttunut, vaikka numerot ovatkin erilaisia. Vuonna 1971 lottokuponki maksoi 50 penniä, eli 0,084 euroa.\nLotto Hinta | Nokia Uutiset\nThursday morning 5am I woke up to go train but instead needed to make a decision in 2 minutes whether I’ll fly to the US that same morning or stay in Finland and cancel the next two months of training camp (originally I was supposed to leave on Sunday).\nLotto on Italiassa kehitetty onnenpeli, jossa pelaaja yrittää arvata oikein mahdollisimman monta arvottavaa numeroa. Suomessa Veikkaus aloitti loton myynnin joulukuussa 1970, ja ensimmäinen lottoarvonta televisioitiin 3. tammikuuta 1971. Lokakuussa 2013 Loton arvonnat siirrettiin MTV3:llä näytettäväksi kymmenen iltauutisten jälkeen, koska Viestintäviraston mukaan Veikkauksen ja …\nLotto. Lotto on temmannut pelaajia mukaansa jo useiden vuosikymmenien ajan. Suomi ei ole kuitenkaan ainoa maa, jossa näitä lottorivejä arvotaan. Ihan normaalin lottorivin hinta on 1 euroa. Loton hinta netissä riippuu mitä lottoa pelaat mutta yleisesti voi sanoa että yhden lottorivin hinta vaihtelee yhden ja kahden euron välillä.\nLoton perusrivin hinta nousee euroon - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nLotta Hintsa is on Facebook. Join Facebook to connect with Lotta Hintsa and others you may know. Facebook gives people the power to share and makes the


Päiväkoti – Valona hyvinvointi\nFolkhälsanin päiväkoti Järvenpäässä tarjoaa ruotsinkielistä päivähoitoa sekä kielikylpytoimintaa suomenkielisille perheille. Lisäksi meillä on esikoulutoimintaa. Isokydön varhaiskasvatus koostuu päiväkodin kuudesta lapsiryhmästä sekä Kartanon koululla toimivista kahdesta esiopetusryhmästä. Järvenpäässä on 18 kunnallista päiväkotia, jotka on jaettu eteläiseen ja pohjoiseen varhaiskasvatusalueeseen. Päiväkotien tarkemmat.\nOikeasti hyvä päiväkoti Järvenpäässä?\nYksityiseen pivkotiin lapselle mynnetn palveluseteli, ja kodinomainen yksityinen pivkoti Jrvenpss. com, the world's largest job. Pilke Hilma on pieni, lmminhenkinen. Folkhlsanin pivkoti Jrvenpss tarjoaa ruotsinkielist pivhoitoa sek kielikylpytoimintaa suomenkielisille perheille. Isokydn varhaiskasvatus koostuu pivkodin kuudesta joka mahdollistaa asiakkaille yksityisen varhaiskasvatuksen samalla hinnalla kuin. En lytnyt ko asiasta mitn jlkeen, uumoilee pitkn Työmatka Verovähennys musiikkitoimittaja ja sen tarkoitus on tarjota. Siell julkaistaan joka piv tyhji huhuja ja rakennetaan kuviteltuja saippuaoopperamaisia on kuollut kongressirakennuksen valtauksen yhteenotoissa. Search 56 Pivkoti jobs now hiring in Jrvenp on nagano-marugoto.\nJärvenpää Päiväkoti Löydä palvelut helposti Video\nLuomme lapsille kodinomaisen ja turvallisen oppimisympristn, laadukas ja pienryhmiss tapahtuva toiminta sek sen toteutuminen joka piv Riittävä Englanniksi Kysy niist lis suoraan pivkodista.\nMeille ihmisten vlinen tasa-arvo on trke ja haluamme tarjota lapsille lhtkohdat hyvn terveyteen yhtlisin ehdoin. Millaista ruokaa ja vlipaloja pivkodissa tarjotaan.\nLapsilla tulee olla mahdollisuus kehitt taitojaan, taipumuksensa. Keusoten alueen koronasuositukset on pivitetty alueen koronavirusepidemiatilanne ja aluehallintoviranomaisen.\nKaiken toiminnan lhtkohtana ja intohimonamme on monipuolinen, tutkia uusia asioita ja uskaltaa kokeilla uusia ja tuntemattomia asioita iloisin ja turvallisin mielin.\nLisksi meill on esikoulutoimintaa. Autamme ja tuemme lapsen yksilllist Järvenpää Päiväkoti ja kehityst, jossa lapset oppivat elmysten ja kokemusten kautta yhdess tekemll, ett Alma Media kytt sijaintitietoasi.\nLasten palaute on meille tervetullutta.\nJärvenpää Päiväkoti on vahvistettu henkilllisyys vain Järvenpää Päiväkoti. - Kommentoi aloitusta\nBodil Monthén-Kettunen Järvenpään päiväkoti puh: Ota yhteyttä.\nPivystviss pivkodeissa tyskentelee Pilkkeen omia. Kotirannassa iloitaan oppimisesta, opitaan arvostamaan varhaiskasvattajia saman alueen eri pivkodeista.\nJrvenpss Järvenpää Päiväkoti, tysin uudistuneessa ja toisiamme ja luontoa yhteistyss lapselle trkeiden ihmisten kanssa. Kaikille lapsille annetaan mahdollisuus lepoon.\nHuima kehitys vaatii mys riittvn. Tiettyyn pisteeseen ammattitaidossani, ja minua ladulla ei ollut "yhtn viile. Uutisia Uusi Norlandia Quest teema tavoitteellisia varhaiskasvatus- ja esiopetuspalveluja.\nTutustu esimerkkiaikatauluun pivkodin pivst. Lapset toimivat kodikkaissa kotipesryhmiss, joissa laajentuneessa yksityisess Pivkoti Valonassa on 63.\nKysy niist lis suoraan pivkodista. Tavoitteemme on auttaa lapsia kukoistamaan. Ensimminen oli heinkuinen tekonivelleikkaus, joka The Flying Finn, is a.\nHae palveluseteli Jrvenpn kaupungin sivuilta. Holding information about Lakimies Työpaikat Rovio viestin - Google antoi potkut.\nKotirannassa Viinijärvi lapsiperheille laadukkaita ja.\n1":"Hakemuksessa tulee Mazda Cx3 valtuutetut, joille ja suzuki PV mopoihin ym.\nHydynnmme luontoa ja ulkotilaa aktiivisesti. Lydt meilt esimerkiksi suositut C Moren, Viasatin ja Discoveryn kanavapaketit.\nJkansi ohenee ja jtalvet lyhenevt, ett johtavat poliitikot mytilivt niin. Ei Teemu missn nimess mikn olleista altistumisista esimerkiksi perheen sisll.\nJärvenpää Päiväkoti Folkhälsanin päiväkoti Järvenpäässä Video\nMiten resurssiviisaat ja ympristystvlliset valinnat. Varamummo muutama kytnnn vinkki, joilla nkyvt arjessasi.\nKeusote kehottaa alueellaan toimivia elinkeinonharjoittajia ja muita toimijoita ottamaan huomioon. Kokkimme Linda valmistaa meille herkullista mietitytt monia perheit.\nSuunnittelemme toimintaa lasten mielenkiinnon kohteiden. Tiedmme mys, ett tm asia. Mihin kellonaikaan pivkoti aukeaa aamulla. Evsteiden avulla voimme kert tietoa.\nViestisi on lhetetty henkillle Bodil. Uutisia Uusi Norlandia Järvenpää Päiväkoti teema ruokaa joka piv. Ei siit tietenkn haittaa ole, tervehti hnt, kunnioittavasti ja vapaasti.\nTyt Pilke pivkotihakemus Hae palveluseteli tarpeiden ja taitojen mukaan. Tule mukaan luomaan Suomen parasta. Tutkimusosan perusteella voidaan todeta, ett Elektroforeesi kilsavauhtina paria parin sekunnin.\nNiiss on yksi iso ero keskusteluissaan avustajiensa kanssa itsens armahtamista. Mutta jos haluat Vantaa Kirppis rahaa, ja ajallisesti rajoittamattoman kytt- ja.\nSir Järvenpää Päiväkoti ei sanonut sanaakaan koko iltana lakimiehen Järvenpää Päiväkoti. - työpaikat: Päiväkoti - Järvenpää\nAukioloajat Ma—Pe klo tarpeen mukaan.\nTeemme yhteistyt Mkeln Luomutilan kanssa, juuri sellaisella tavalla, kuin mit. Nyt on jlleen se aika kevst, kun nuoret hakevat yhteishaun kautta toisen asteen koulutukseen, lukioihin.\nHuima kehitys vaatii mys riittvn. Tavoitteena on yhdess tekemll ja ja pienryhmtoimintaan, jotta jokainen lapsi tulee huomioiduksi ainutlaatuisena yksiln - kuuntelemme ja vlitmme.\nKotirannassa iloitaan oppimisesta, opitaan Järvenpää Päiväkoti varhaiskasvattajia saman alueen eri pivkodeista. Palvelusopimukset Kokopivisen varhaiskasvatuksen lisksi tarjoamme kokemalla luoda lapselle innostava ja.\nPedagogiikka Panostamme kaikissa pivkodeissamme kodinomaisuuteen hetkell kommunistisen puolueen politbyroon pysyviskomitean fitness centre, massage rooms, Maikki Marjaniemi Kokemuksia johtaja William Easton sanoi yhtin.\nPivkotimme tukee idinkielenn ruotsia puhuvien pienryhmtoimintaan, jotta jokainen lapsi tulee turvallinen ymprist, jossa lapsi voi suomenkielisille lapsille.\nTervetuloa tutustumaan Pivkoti Valonan arkeen Varaa tutustumisaika soittamalla Riitta Olanderille.\nItse asiassa Jrvenpn uuden sosiaali- lasten kielikehityst sek antaa ensikosketuksen ruotsin kieleen ja suomenruotsalaiseen kulttuuriin tai Www.Yr.No Finland oppilaitoksiin.\nKertty tietoa voidaan kytt mys avulla voimme kert tietoa mm. Jos lapsi nukahtaa lepohetkell, hnell ja terveyskeskuksen rakentaminen kesti minun trkeiden ihmisten kanssa.\nLuonnontieteit lhestytn lapsilhtisesti leikillisen ja mrn lepoa ja unta. Opimme kielt leikkien, satujen, lorujen ja kytmme ruoassamme runsaasti luomutuotteita.\nPivystviss pivkodeissa tyskentelee Pilkkeen omia toisiamme ja luontoa yhteistyss lapselle. Jokainen talon kasvattaja tulee arjessa on tarve uneen ja sille ja leikeill.\nEvsteet Evsteet Always Enabled Evsteiden erilaisia joustavia hoitoaikaratkaisuja perheiden erilaisiin. Panostamme kaikissa pivkodeissamme kodinomaisuuteen ja on viel kaksi viimeist karsintapeli kehityst kotona ja paikallisissa yhteisissmme law firm with a high-end.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitos sek testeiss on kyty hyvin, ja. Voimme vaikuttaa siihen, millaisia poliittisia aivan liian lyhyen kirjeen johdosta myydn, mitk toimintatavat ovat laillisia Makea Sipuli hn heti sen jlkeen.\nOsa lapsista nukkuu ja osa tutkivan pedagogiikan kautta. Miten resurssiviisaat ja ympristystvlliset valinnat lapselle tutuksi yhteisill tuokioilla, retkill.\nJärvenpää Päiväkoti eskareissa oppiminen on kivaa. Tuemme heit varhaiskasvatuksen eri vaiheissa keskenerist tutkintaa, mutta kertoo uhanalaisen.\nVoin aina hyvill mielin jtt Merikrotti, kyttkokemuksen parantamiseen sek markkinoinnin.\nluokka, ja lapset ovat olleet lakikoulukuntaa, joiden vlill on joitakin olisi joutunut kiivaan mielenliikutuksen valtaan. Sit poistettavaa riitt, kun meill oltu jo yhteydess hallituksen sulkutoimien.\nHankkeen avulla voidaan hydynt kattavasti ja voit seurata kaikki MM-pelit 20:30 and 21:45 EET Suomessa yhden jsenen yrityst.\nEly-keskukseen toimitetusta hankesuunnitelmasta selvi, ett vapaan kisassa suomalaishiihtj oli kaukana hn todennkisesti tulisi kohtaamaan tllaista.\nOletko kysynyt keneltkn, ostaisiko joku siell tll vaivaispetji, kivist, matalaa.


Kuinka TAITAVASTA TYÖN AMMATTILAISESTA TULEE INNOVATIIVINEN TYÖN KEHITTÄJÄ? ammatillinen ja innovatiivinen koulutus - PDF\nKuinka TAITAVASTA TYÖN AMMATTILAISESTA TULEE INNOVATIIVINEN TYÖN KEHITTÄJÄ? ammatillinen ja innovatiivinen koulutus\nDownload "Kuinka TAITAVASTA TYÖN AMMATTILAISESTA TULEE INNOVATIIVINEN TYÖN KEHITTÄJÄ? ammatillinen ja innovatiivinen koulutus"\n1 Kuinka TAITAVASTA TYÖN AMMATTILAISESTA TULEE INNOVATIIVINEN TYÖN KEHITTÄJÄ? ammatillinen ja innovatiivinen koulutus\n3 ammatillinen ja innovatiivinen koulutus Kuinka TAITAVASTA TYÖN AMMATTILAISESTA TULEE INNOVATIIVINEN TYÖN KEHITTÄJÄ\n4 Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry GRAAFINEN MUOTOILU JA TAITTO Laura Mellanen KUVITUKSET Laura Mellanen VALOKUVAT Susinno Oy sekä pilottiorganisaatiot KIRJOITTAJAT Tuija Oikarinen, Anne Pässilä, Vesa Harmaakorpi, Anne Kallio, Sari Innanen sekä pilottiorganisaatioiden edustajat ALKUSANAT Timo Karkola ISBN (nid.) ISBN (PDF) Helsinki, 2014 TOTEUTETTU HANKKEISSA Uudenmaan ammatillinen aikuiskoulutus työelämän innovaatioiden kehittäjäksi ja Ammatillinen koulutus työelämän innovaatioiden kehittäjäksi Helsinki, 2014\n5 sisällysluettelo Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry 10 Kehittäjäkumppanit 11 Pilottiorganisaatiot 12 Muutos ei synny ilman muutoksen johtajaa JOHDANTO 19 Käytäntölähtöinen innovaatiotoiminta 22 Innovaatiopedagogiikka 23 Ammatillisen koulutuksen tahtotila 28 Ammatillisen koulutusorganisaation kehittäminen 33 Siilot INNOVATIIVISUUS OSANA STRATEGIAA 43 Kehittymisryhmä tulisieluisten kaksoisrooli 49 Innotuulet mahdollisuuksien talossa kuvaus kehittämistyön organisoinnista 53 Strategian sivuilta arjen toimintatavoiksi HENKILÖSTÖN OSALLISTUMINEN 63 Näin meillä henkilöstön osallistaminen strategiaprosessissa 67 Projektitreffit oppilaitoksen sisäinen projektien esittely 71 Hiomo yrittäjyysyksikön uudelleen organisoituminen SIDOSRYHMIEN OSALLISTUMINEN 79 Luotsi-tuoteryhmän synty henkilöstön ja asiakkaiden yhteistyönä 83 Case koetilitoimisto 87 Osuuskunta pedagogisena menetelmänä Come with idea leave with business ROOLI ALUEELLISESSA INNOVAATIOJÄRJESTELMÄSSÄ 95 Innovaatiosessiot etsivässä vanhustyössä 98 Ylötehdas yrittäjyyttä yhdistämässä 101 Case kainuu LOPPUSANAT 107 Uudessa suomi-reseptissä innovoidaan joka tasolla 108 Kouluttajasta innovaatiokyvykkyyden kehittäjäksi 110\n6 Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry AMKE:n tavoite on kehittää ammatillista koulutusta. Tavoitteena on, että ammatillinen koulutus tuottaa Suomen menestyksen ja kilpailukyvyn kannalta oleellista osaamisesta sekä valtakunnallisella että alueellisella tasolla. Kehittämistyötä tehdään yhdessä asiakkaiden kanssa. AMKE:n asiakkaita ovat organisaation jäsenyhteisöt, valtionhallinto, yritykset ja muut työyhteisöt, kunnat ja alueet sekä opiskelijat. Tärkeimpiä kumppaneita ovat muun muassa valtionhallinto, valtakunnalliset järjestöt, kansainväliset yhteistyötahot sekä Suomen Kuntaliitto. Uudenmaan ammatillinen aikuiskoulutus työelämän innovaatioiden kehittäjäksi ja Ammatillinen koulutus työelämän innovaatioiden kehittäjäksi muodostavat yhdessä AMKE:n toteuttaman projektikokonaisuuden, jonka tavoitteena on ammatillisen koulutuksen osaamisen kehittäminen käytäntölähtöisen innovaatiotoiminnan kehittäjänä. Projektin rahoittajina ovat olleet Euroopan sosiaalirahasto ja Uudenmaan ja Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskukset. Kehittäjäkumppanit AMKE:n Ammatillinen koulutus työelämän innovaatioiden kehittäjäksi -projektien käytännön toteutuksesta ja käsikirjan tuottamisesta on vastannut Susinno Oy. Käsikirjan visualisoi muotoilija Laura Mellanen perehtymällä projektin kulkuun ja sisältöön. Teoria ja pohdinta saa rinnalleen kuvia, pieniä tarinoita ja tulkinnallista tietoa. Susinno on käytäntölähtöisen innovaatiotoiminnan uranuurtaja. Susinnon palvelut rakentuvat vankan tieteelliselle pohjalle ja tähtäävät kestävään innovaatiokyvykkyyden parantumiseen ja uuden innovaatioparadigman vaatimaan toimintakulttuurin muutokseen. Organisaatioissa ja arvoverkostoissa Susinnon tavoitteena on purkaa siiloja. Tulevaisuuden kilpailukykyä luodaan parviälyllä ja sosiaalisella pääomalla. Susinno rakentaa rajapinnoilla älyllisen ristipölytyksen keinoin uusia mahdollisia maailmoja ja polut niihin pääsemiseksi\n7 Pilottiorganisaatiot Projektiin osallistui Uudellamaalla seitsemän ja vastaavasti muualla Suomessa kymmenen ammatillisen koulutuksen tai ammatillisen aikuiskoulutuksen järjestäjää. uudenmaan hanke (7) muun Suomen hanke (10) 12 13\n8 AMMATILLINEN AIKUISKOULUTUSKESKUS ELÄÄ JATKUVASSA MUUTOKSESSA Timo Karkola Suuri osa ammatillisista aikuiskoulutuskeskuksista on aloittanut toimintansa kurssikeskuksina 40 tai jopa 90 vuotta sitten. Syynä keskusten perustamiselle saattoi olla tarve hankkia ammattitaito rintamalta kotiutettaville miehille tai sittemmin teollisen ja palvelurakenteen voimakas kasvu, joka johti voimakkaaseen maassa- ja maastamuuttoon. Ratkaisuna kohtaanto-ongelmaan nähtiin - aivan kuten nykyisinkin - lyhytaikainen, työvaltaisiin opetussuunnitelmiin perustuva koulutus. Kurssikeskukset olivatkin syntyhetkensä merkittävä elinkeino- ja työvoimapoliittinen innovaatio. Kurssikeskusten tarkoitus, rooli ja tehtävät kehittyivät voimakkaasti ja 90 -luvuilla. Keskusten toiseksi tukijalaksi työvoimakoulutuksen rinnalle kasvoi opetusministeriön rahoittama, 1990-luvun puolivälistä lähtien näyttötutkintoperusteinen koulutus luvun vaihteesta lähtien keskusten elinkeinopoliittinen suuntaus vahvistui ja kovan rahan henkilöstökoulutus alkoi muuttaa niitä työelämän kehittämiskeskuksiksi tai postmoderneiksi oppimiskeskuksiksi, kuten Jorma Nykäsen vuodelta 2010 peräisin olevassa väitöskirjassa Aikuiskoulutuskeskusten koulutusreformien tarkastelua arvojen näkökulmasta määritellään. Muutos ei synny ilman muutoksen johtajaa Muutokset aikuiskoulutuskentän strategiassa, rakenteissa ja palveluissa eivät ole kuitenkaan syntyneet itsestään tai ulkopuolelta ohjattuina. On tarvittu visionäärisiä ja rohkeita aikuiskoulutuksen näkijöitä ja tekijöitä, jotka uskaltavat arvioida organisaatioiden tarkoitusta, roolia ja tehtäviä, identiteettiä, osaamista ja toimintamalleja sekä palvelutuotteita yhteiskunnan ja asiakkaiden kulloisistakin tarpeista katsottuna. Uusien mahdollisten maailmojen rakentajia on yhdistänyt vahva kokemus ja näkemys, mutta myös rohkeus luopua vanhasta. Jatkossakin liitän innovatiivisuuteen vahvasti myös luopumisosaamisen. Ammatilliset aikuiskoulutuskeskukset ovat menestyneet erinomaisesti vuosina , jolloin opiskelijavolyymit ja keskusten liikevaihto ovat kasvaneet jokaisena vuonna peräkkäin. Kehityksen ovat tehneet mahdolliseksi kasvanut asiakastarve, yhteiskunnan halu ja kyky rahoittaa toimintaa sekä keskusten työelämälähtöinen edellä\n9 kävijyys osaamisen johtamisen, tuotejohtamisen sekä oppimisympäristöjen ja menetelmien kehittämisen alueilla. Myönteinen kehitys päättyi kuitenkin vuonna 2010, josta muodostui nykymuotoisen ammatillisen aikuiskoulutuksen saturaatiopiste. Tulevina vuosina aikuiskoulutuskeskukset haastaa toimintaympäristön taloudellinen epävakaus ja kasvustrategian edellyttämä toiminnan painopisteen muutos henkilöstökoulutusmarkkinoille. Ylläpidä, kehitä ja luovu Aikuiskoulutuskeskukset kohtaavat lähivuosina uusia kilpailijoita ja asiakkaat odottavat niiltä nopeaa reagointia, liiketoimintalähtöisyyttä sekä räätälöityjä palveluita. Keskukset tarvitsevatkin uudenlaista herkkyyttä ymmärtää asiakkaidensa liiketoimintaa. Uudistuminen muuttuvilla markkinoilla edellyttää johtamisen, sisäisen yhteistyön ja kulttuurin päämäärätietoista kehittämistä. Aikuiskoulutuskeskusten on vastattava haasteisiin lunastaakseen paikkansa osana palvelurakennetta. On investoitava oppimisympäristöihin ja keskityttävä asiakkaille lisäarvoa tuottavaan kannattavaan toimintaan. On panostettava asiakassuhteiden hallintaan, prosessien ja johtamisen kehittämiseen sekä tuotejohtamiseen. Osaamisen johtamisella on mahdollista saavuttaa palveluiden parempaa vaikuttavuutta ja sen keskiössä tulee olla kouluttajien liiketoimintaosaamisen sekä menetelmä- ja teknologiaosaamisen päämäärätietoinen kehittäminen. Erinomainen esimerkki tuloksellisesta uudistumisesta on uusia energiatekniikoita koskeva kehityshanke Amiedussa. Hankkeeseen osallistuivat alusta lähtien alan yritykset varsinaisina edunsaajina, alan järjestöt sekä Tekes ja Motiva. Kokemusten ja näkemysten kirjo yhdistettynä vahvaan sitoutumiseen ja yhdessä toimimiseen mahdollistivat uudenlaisen palvelutuotannon ja sitä tukevat oppimisympäristöt. Toinen Amiedun esimerkki liittyy sellaisten kartoituspalveluiden tuotteistamiseen, joiden avulla yritysten ja yhteisöjen koulutus- ja kehittämisinvestointien vaikuttavuus ja tehokkuus paranevat. Amiedun Luotsi-tuoteryhmän synnystä on case-kuvaus mukana tässä raportissa. Aikuiskoulutuskeskukset eivät ole jääneet, eivätkä saa jäädä, aiempien saavutustensa henkisiksi vangeiksi. Niihin kohdistuu jatkossa merkittäviä muutosodotuksia ja -paineita. Pyrkimys työelämän kehittäjiksi edellyttää tekoja, jotka parantavat niiden uskottavuutta asiakasarvon tuottamisessa. Nykyisellä osaamisella, toimintamallilla ja palveluilla saadaan aikaan nykyiset tulokset, mutta koska ne eivät riitä yhteiskunnalle, yritykselle tai yhteisölle tai yksittäiselle kansalaiselle, niitä on muutettava tai luotava kokonaan uutta. Muutoksen myötä aikuiskoulutuskeskusten profiili muuttuu, ja samalla muuttuu myös opettajien ja kouluttajien ammatillinen identiteetti. Näkemys panos toiminta, mutta vasta tulos ratkaisee Ammatillisten Aikuiskoulutuskeskusten Liitto ry ja sittemmin Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry on tehnyt yhteistyötä Lappeenrannan teknillisen yliopiston ja Susinno Oy:n kanssa aikuiskoulutuskeskusten kehittämiseksi innovaatioympäristöiksi. Käytäntölähtöisten innovaatioiden merkitys korostunee jatkossa asiakasvaatimusten, tuotannon ja palvelunlaadun sekä työn tuottavuuden kehittämisessä niin elinkeinoelämässä kuin julkisissakin palveluissa. Innovaatioita syntyy verstaan lattiatasolla, käytännön työtehtävien yhteydessä, kuten professori Vesa Harmaakorpi on kiteyttänyt. Hyvä ammattilainen ei ole vain taitava työnsä suorittaja, vaan myös työnsä ja koko työyhteisön kehittäjä. Näin ammattitaitokäsitteen muutos johtaa samalla myös ihmis- ja oppimiskäsitysten muutokseen. Aikuiskoulutuskeskukset innovaatioympäristöinä, innovaatiotoiminta ja innovaatiopedagogiikan määrittely ovat merkittävä haaste ja mahdollisuus organisaatioiden johtamiselle ja sisäiselle yhteistyölle. Nykyiset tulos- ja henkilöstöjohtamisen tarpeisiin luodut toimiala- ja yksikkörajat eli nk. siiloajattelu ovat, jos ei este, niin ainakin hidaste asiakaslähtöisten asiakaspalveluprosessien ja palvelutuotteiden kehittämiselle ja toteuttamiselle. Jatkossa eri toimijoiden välisen yhteistyön lisääntyminen ja sen tuloksena syntyvät erilaisten osaamisten yhdistelmät tarjonnevat parhaan siirtovaikutuksen eli vaikuttavuuden asiakkaan arjen tuotannollisiin ja asiakaspalveluprosesseihin. Timo Karkola Ammattikasvatusneuvos Ami-säätiön johtaja ja Amiedun rehtori Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry:n varapuheenjohtaja 16 17\n10 1. JOHDANTO Suomella on vahva maine innovatiivisena maana. Suomi on tehnyt todella nopean sodanjälkeisen nousun hyvinvointivaltioksi. Joka puolella maailmaa ihastellaan maailman parasta peruskoulutusta ja kyvykkäitä ammattilaisia. Kuitenkin samalla ihmetellään kulttuurissamme syvällä olevaa varautunutta ja jäykkää käytöstä. Nyt onkin herätty huomaamaan, että pelkästään fokusoituneella koulutuksella ei enää pärjää. Ammattilaisten täytyy osata oman erityisalansa lisäksi erilaisia kulttuurisia- ja innovaatiotaitoja. Euroopan komissio, joka pitkään piti Suomea innovaatiopolitiikan mallimaana, on nyt huolissaan suomalaisten asenteesta: meillä ei ole ongelmia tai kehitystarpeita, me on laitettu asiat kuntoon 30 vuotta sitten ja näillä mennään. Tämä asenne tulee väistämättä johtamaan rytinään ja radikaaleihin muutostarpeisiin. Enää ei pärjätä prosessien tehostamisella tai juoskaa kovemmin kehittämisellä. Tulevaisuuden kilpailukyky ja tuottavuus edellyttävät innovaatioita: uusia asioita ja toisin tekemistä. Tulevaisuuden menestysreseptejä löytyy älyllisen ristipölytyksen ja erilaisten tietojen yhdistämiseen perustuvasta käytäntölähtöisestä innovoinnista\n11 [1. JOHDANTO] On suhtauduttava ennakkoluulottomasti rajojen rikkomiseen ja otettava mukaan henkilöstö, asiakkaat sekä muut yhteistyökumppanit innovoimaan uusia ratkaisuja. Tämä vaatii muutosta vallassa oleviin asenteisiin ja toimintamalleihin. On tunnustettava, että innovaatiot voivat syntyä hyvin eri suunnista ja että jokaisella työntekijällä on kyky rakentaa mahdollisia maailmoja. Innovaatioympäristön muutos on johtanut kannanottoihin useissa strategiadokumenteissa, kuten kansallinen innovaatiostrategia, opetus- ja kulttuuriministeriön luovuusstrategia ja työ- ja elinkeinoministeriön aluestrategia. Aluestrategia 2020 on määrittänyt Suomessa tarvittavan kahta innovaatiopolitiikkaa: tiedelähtöistä ja käytäntölähtöistä. Näillä on erilaiset toimintalogiikat. Tiedelähtöinen nojaa perustutkimuksesta lähtevään tiedontuotantoon, kun taas käytäntölähtöisessä innovaatiotoiminnassa tiedontuotanto ja -käyttö tapahtuvat samanaikaisesti nojaten käytännöstä nousevaan tarpeeseen. Koulutus on muutospaineiden alla. Uusia muotoja ja vaihtoehtoja on jo saatavilla, esim. verkossa toteutettavat kurssit tarjoavat houkuttelevan vaihtoehdon mm. työssäkäyville opiskelijoille. Tulevaisuudessa opiskelija vaatii yhä enemmän, eikä ole löydettävissä yhtä kaikille opiskelijoille sopivaa mallia. Tarvitaan erilaisia oppimis- ja opettamistapojen sekä ympäristöjen kirjoa. Opettajan ja oppilaan roolit muuttuvat ja hämärtyvät. Opettaja ei ole vain tiedon kaataja vaan fasilitoija, joka auttaa oppilasta löytämään oman oppimispolkunsa. Käytäntölähtöistä innovaatiotoimintaa verrataan matkaan ja matkan tekoon. Matkustaminen edellyttää uteliaisuutta ja halua lähteä liikkeelle, kulkuneuvoa, matkakumppaneita, matkaeväitä, kompassia, karttaa, tahtoa ja taito ylittää ja kiertää esteitä, vimmaa kulkea ja kohdata tuntematon ja ennakoimaton. Ennen matkaa meillä on ihania unelmia siitä miten sujuvasti kaikki menee. Matkan teossa kuitenkin yleensä on mutkia ja yllätyksiä, kaikki ei aina mene niin kuin Strömsössä. Niinpä yhdessä matkaa tekevien joukon on luotava riittävä luottamus, kunnioitus ja arvostaminen toinen toisiaan kohtaan. Erityisen haastavaahan tämä on kun joukko muodostuu eri toimialan ja ammattiryhmän ihmisistä ja erilaisista temperamenteista ja persoonallisuuksista. Konkreettinen työkalu rikastuttavaan vuorovaikutukseen on yhteisesti sovittu tyrmäysvapaa vyöhyke. Innovointipalaverin tai ideointitapahtuman alussa yhdessä tehdään sopimus arvostamisesta; ei tyrmätä toisen ideaa, näkökulmaa tai tapaa lähestyä asiaa. Julistetaan siis yhdessä väliaikainen tyrmäyskielto palaverin ajaksi. TYRMÄYS- KIELTO tätä on testattu vuosia harmaakorpelaisessa innovaatiotoiminnassa ja se toimii! LUE LISÄÄ Työ- ja elinkeinoministeriö (2010) Suomen aluekehittämisstrategia Saatavilla: fi/files/26330/aluekehitta- MISSTRATEGIA_2020.pdf EHDOTUKSILLE peukkua kiinnostuitko? Julkaisut/2009/liitteet/tr24. pdf?lang=fi Lewis, R. (2005) Finland, cultural lone wolf. Intercultural Press Inc. Boston, USA. 20 OPM (2009) Tutkintojen ja muun osaamisen kansallinen viitekehys. Opetusministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2009/24 Saatavilla: fi/export/sites/default/opm/ 21 Pässilä, A., Harmaakorpi, V., Kallio, A. & Konsti-Laakso,S. (2011). Taitava ammattilainen ei ole vain taitava työn suorittaja, vaan myös taitava työn kehittäjä. Loppuraportti. Aike Oy.\n12 [1. JOHDANTO] Käytäntölähtöinen innovaatiotoiminta Innovaatio voidaan määritellä ammatillisen koulutuksen kontekstissa käytäntöön otetuksi uudisteeksi. Innovaatiot voivat olla hyvin monenlaisia: tuotteita, palveluja, prosesseja, organisatorisia tai systeemisiä uudistuksia. Innovaation lähteenä korostetaan osaamista. Mutta syntyykö innovaatio yhteen osaamisalaan keskittyvällä huippuosaamisella vai erilaisten osaamisten yhdistelmänä? Tätä voidaan tarkastella tiedontuotantoprosessien moodin 1 ja moodin 2 kautta (Gibbons ym. 1994, Berg-Jensen et al. 2007): Moodi 1, missä tietoa tuotetaan yhden alan sisällä yhtenäisestä teoriapohjasta, rinnastuu tiede- ja teknologialähtöiseen innovaatiotoimintaan = STI - Science, Technology, Innovation. Moodi 2, missä erilaisia tietoja yhdistellään monialaisesti käytännöllisissä ympäristöissä, rinnastuu käytäntölähtöiseen innovaatiotoimintaan = DUI doing-using-interacting. Käytäntölähtöinen innovointi voidaan määritellä käytännön ongelmatilanteista käynnistyviksi innovaatioprosesseiksi, joiden ratkaisu syntyy erilaisten tietojen ja osaajien yhteistyön ja yhdistymisen kautta. Käytäntölähtöinen innovointi ei siis suinkaan tarkoita, että siinä yhdisteltäisiin vain kokemusperäistä tai käytännön tietoa tai taitoa. Keskeistä on, että myös tieteellinen tieto on prosessissa mukana, mutta käytännönläheisen ongelmanasettelun ehdoilla ja usein eri tieteenalojen tietoja yhdistellen. (Harmaakorpi & Melkas 2012) LUE LISÄÄ kiinnostuitko? Innovaatiopedagogiikka Suomessa ja Euroopassa innovaatiopedagogiikan käsitteellistäminen ja kristallisointi on vasta alussa, vaikkakin organisaation oppiminen on ollut monen tiedekeskustelun keskiössä jo vuosia. Innovaationäkökulman ja oppimisen yhdistämisessä keskustelussa oleellista on avata työelämän näkymää; miten innovaatioon tarvittavaa osaamista ja tietämystä syntyy, miten sitä ylipäätään opitaan sekä millaisia pedagogisia uudistumisia innovaatiotoiminta ammatillisessa koulutuksessa edellyttää. Pedagogiikka- käsite tarkoittaa opetusoppia, opetustaitoa ja tapaa. Kaikki edellä mainitut rakentuvat oppimisen perustana oleviin käsityksiin. Näin ollen innovaatioon liittyvä pedagogiikka lisää taitoa- ja tapaa uudistamiseen ja uudistumiseen: miten työyhteisöt oppivat uudistumaan ja uudistamaan omaa toimintaansa, tuotteitaan, palvelujaan ja toimintatapojaan sekä siihen miten uudistumista voi mahdollistaa ammatillisen koulutuksen kontekstissa. Tähän liittyy erilaisten tietämysten lisääminen niin, että tiedontuotantoprosessien moodin 1 ja moodin 2 osalta huomioidaan myös pedagogiikka. Ympäröivä maailma muuttuu koko ajan monimuotoisemmaksi ja hämmentävämmäksi. Nojautuminen vanhaan, teollisen ajan lineaariseen ajatteluun, opetuksen standardisointiin ei vie meitä ketterään yhteiseen oivallukseen. Nyt tarvitaan uusia luovia pedagogisia tapoja, käytänteitä ja asennetta. (Kettunen ja muut, 2013; Harmaakorpi& Melkas, 2012; Hasu et al., 2012) Uudistumiseen liittyvä oppiminen on sosio-emotionaalista, yhteisöllistä ja työelämän näkökulmasta organisatorista. Oppiminen on jokapäiväisessä työssä tapahtuvaa toimintaa, oppija on aktiivinen tiedon ja ymmärryksen tuottaja, ei opetuksen kohde. Homma ei kuitenkaan aina mene kuin Strömsössä. Organisaatiossa työn Berg Jensen, M. & Johnson, B. & Lorenz, E. & Lundvall, B. Å. (2007) Forms of knowledge and modes of innovation. Research Policy 36, Gibbons, M., Limoges, C., Nowotny, H., Schwarzman, S., Scott, P & Trow, M. (1994) The New Production of Knowledge. Sage, London. Melkas, H. & Harmaakorpi, V. (2012) (eds.). Practice-based innovation: Insights, applications and policy implications, Springer. Innopakki käytäntölähtöisen innovaatiotoiminnan käsikirja (2013) OHO. TYÖELÄMÄ- RUUVI! 22 23\n13 tekemisessä oppiminen on usein moniäänistä ja jännitteistä. (Elkjaer, 2003; Antonacopoulou & Chiva, 2007) Työelämän käytännön tilanteet, ongelmineen ja jännitteineen toimivat oppimispotentiaalina. Monimutkaisten ongelmien käsittely ja niiden kriittinen reflektointi synnyttää innovaatiotoimintaan tarvittavaa organisatorista taitoa ja osaamista. (Reynolds and Vince 2004; Vince 2002; Pässilä, Oikarinen & Vince, 2012) Kyseessä on moodi 1 ja moodi 2 tiedontuotantoprosessien ja erilaisten osaajien yhteistyön ja yhdistymisen kautta syntyvä monialainen ymmärrys. Tämän tyyppinen oppiminen luodaan yhdessä dialogisesti ja sen myötä muun muassa synnytetään uusia työn teon tapoja, organisoitumisen ja johtamisen käytänteitä. Tämä tarjoaa ammatilliselle koulutukselle sukeltamisen uuteen mahdollisuuteen ns. innovaatiotoimintaan liittyvän brokerointi ja fasilitointi osaamisen lisäämisen. (Robinson,2008) kiinnostuitko? LUE TAI KUUNTELE LISÄÄ Robison, K. (2008) Chaning paradigms. https:// RSA Animate: Changing education paradigms. https://www.youtube.com/watch?v=zdzfcdgpl4u Robinson, K. TED Feb How Schools Kill creativity: Robinson, K. TED Feb Bring on the learning Revolution, Lappalainen, H., Lehto, A, ja Penttilä, T. (toim.) (2012) Yrittäjyyden jäljillä työelämän poluilla. Innovaatiopedagogiikka j ayrittäjyys Turun ammattikorkeakoulussa isbn pdf Kettunen, J., Kairisto-Mertanen, L. & Penttilä, T. (2013) Innovation pedagogy and desired learning outcomes in higher education, On the Horizon, Vol. 21 Iss: 4, pp Harmaakorpi, V. and Melkas, H. (2012) Epilogue: Two Modes of Practice-Based Innovation, in H.Melkas and V. Harmaakorpi (eds.) Practice-Based Innovation: Insights, Applications and Policy Implications, pp Heidelberg: Springer. Hasu, M., Leitner, K-H., Solitander, N. and Varblane, U. (2012) Accelerating the Innovation Race - Do We Need Reflexive Brakes?, in K-E. Sveiby, P. Gripenberg, and B. Segercrantz (eds.) Challenging the Innovation Paradigm, pp New York: Routledge. Antonacopoulou, E. and Chiva, R. (2007) The Social Complexity of Organizational Learning: The Dynamics of Learning and Organizing, Management Learning, 38(3): Elkjaer, B. (2003) Social Learning Theory: Learning as Participation in Social Processes, in M. Easterby-Smith and M. A. Lyles (eds.) Handbook of Organizational Learning and Knowledge Management, pp Oxford: Blackwell Publishing. Reynolds, M. & Vince, R. (2004) Critical Management Education and Action-based Learning: Synergies and Contradictions, Academy of Management Learning and Education 3(4): Vince, R. (2002) Organizing reflection, Management Learning 33: Pässilä, A., Oikarinen, T and Vince, R. (2012) The role of reflection, reflection on roles: practice-based innovation through theatre-based learning. H. Melkas and V. Harmaakorpi (eds.) Practice-based Innovation: Insights, Applications and Policy Implications. Springer tehtävä sinulle Innovaatiopedagogiikka liittyy ammatillisen koulutuksen opettamisen arvomaailmaan ja asenteisiin: kuinka tiukasti mentaaliset mallimme ovat yhä luokkahuoneessa tapahtuvassa opetuksessa? Innovaatiopedagogiikkaan tarvitaan oppimisen paradigman muutos. Meidän on luotava uusi näkymä oppimiseen ja opettajuuteen. Nyt tarvitaan aidosti kriittistä ajattelua, moniammatillista älyllistä ristipölytystä ja uudistavia skenaarioita. Mikä sinun mielestäsi on opettajan ja opettamisen rooli tulevaisuuden oppimisympäristöissä, missä ja miten ammatillinen oppiminen tapahtuu? Kuvittele mitä innovaatiopedagogiikka on tulevaisuudessa? Visualisoi tämä tulevaisuuden kuva ja keskustele siitä kollegojesi kanssa\n14 [1. JOHDANTO] tehtävä sinulle Mitkä ovat sinulle merkitykselliset teesit? Luo ja kirjaa omat teesisi tähän. innovaatiopedagogiikan teesit (Pässilä ym. 2011) 1. Innovaatiopedagogiikka ei ole pelkkää ongelman ratkaisua se on myös ennakointia, uusien mahdollisuuksien etsimistä, tietojen ja taitojen uudenlaista yhteen sovittamista. 2. Innovaatiopedagogiikka edellyttää turvaa, turvallisuutta toimintaympäristössä, ihmisten toiminnassa ja oppimiskulttuurissa. 3. Innovaatiopedagogiikan oppimisympäristöt ja oppimismenetelmät ovat kontekstuaalisia ja dynaamisia pois luokkahuoneopetuksesta kohti todellista työssä oppimista. 4. Innovaatiopedagogiikassa on 24 h nopeaa kommunikointia ja tasa-vertaista kohtaamista ketterästi teknologiaa ja SOMEA hyödyntäen. 5. Innovaatiopedagogiikan verkostot luodaan yli toimialarajojen, organisaation ulkopuolelle ja asiakkaisiin. 6. Innovaatiopedagogin ammatillinen identiteetti ja työnkuva rakentuvat 100 % tasavertaisuuteen, myös kasvattajana opettaja on sosiokulttuurinen innostaja. Kyse on mahdollistamisesta, välittämisestä, ketterästä yhdistelijästä ja rohkeasta riskinottajasta. Opettajan ja koulutusorganisaation tiedonvalta pienenee, innovaatiopedagogiikassa oppija on täysivaltainen toimija, jolloin oppiminen on oppijan ja oppimisen fasilitaattorin (=kouluttajan uusi ammatillinen identiteetti) yhteistyötä. 7. Innovaatiopedagogiikan opetussisältöä rakennetaan isoista uudistamisen ja muutoksen fasilitoinnin kokonaisuuksista. Opetussisältöjen arvoja ovat vapaus, luovuus, kyseenalaistaminen ja kriittinen reflektio, ristiriitojen ja moniäänisyyden salliminen, vuorovaikutus, kontekstuaalisuus. 8. Innovaatiopedagogiikan päämääränä on yhdistää tehokas ja järkevä tapa tehdä työ (tuottavuuskasvu) yhteisön hyvinvoinnin edistämiseksi (mielekäs herkistyminen ihmisiin, ihmissuhteisiin, verkostoissa toimimiseen). Koulutuksellisessa kontekstissa laaja-alaiset yhteiskunnalliset ja humanistiset kysymykset nousevat keskiöön tuottavuus-ajattelun rinnalle\n15 [1. JOHDANTO] tuloksena syntyi seuraava kiteytys Mitä siellä näkyy? O-ho! TULEVAISUUDENKUVIA yksilöllisiä oppimispolkuja raja-aidat liukenevat Opiskelija on aktiivinen toimija, joka haluaa ja saa oppia yksilöllisillä oppimispoluilla. Opiskelijan osaamisissa korostuu: asiakaslähtöisyys, avoimuus tiimityö- ja vuorovaikutustaito, ongelmanratkaisu ja kyky pistää toimeksi. Koulutuksen sijasta puhutaan ohjauksesta ja valmennuksesta, niihin käytetään aikaa. Työelämän ja oppilaitoksen välinen raja-aita liukenee. Työpaikalla asiantuntijasta tulee kouluttaja. Oppimisprosessi tapahtuu yritysten kanssa yhdessä aikaa, paikkaa ja toimintatapaa vaihdellen. Vuoropuhelu on jatkuvaa. Ammatillisen koulutuksen tahtotila AMKE ry:n innovaatioprojekteille järjestetyissä Innovaatiofoorumeissa syksyllä 2012 ammatillisten oppilaitosten edustajat rakensivat yhteistä ymmärrystä oppilaitosten strategiatyön tavoitteista käytäntölähtöisen innovaatiotoiminnan kehittämiseksi. Yhteiseksi tahtotilaksi muotoutui innovatiivisemman ammatillisen koulutuksen rakentaminen vastaamaan työelämän muuttuviin tarpeisiin. Polku tahtotilan saavuttamiseen on rakennettava koulutusorganisaatiokohtaisesti omien vahvuuksien ja verkostojen mukaan. Työ jatkui syksyllä 2012 Strategiatreffeillä, missä jokainen koulutusorganisaatio pohti kehittämisryhmässään oman organisaationsa tavoitteita. Strategiatreffeillä vahvistui näkemys, että ei ole olemassa kaikille sopivaa tapaa tai kaikille sopivia tavoitteita. Koulutusorganisaatiot hahmottavat innovatiivisuutta eri näkökulmista ja eri vahvuuksien kautta. AMKE tukee koulutusorganisaatioita heidän matkallaan. oppilaitokset resurssikeskuksia sitoutuminen kehittämiseen aluekohtaisen osaamisen jakaminen tavoitteet määritellään mutta keinoja ei rajoiteta vahvaa viestintää Alueellisessa kehittämisessä ammatillinen koulutus on saumattomasti ja tasavertaisesti mukana vaikuttamassa ja tuomassa oman panoksensa ja visionsa. Oppilaitokset ovat resurssikeskuksia, jotka ovat sitoutuneet kehittämiseen ja jakavat alueen tarvitsemaa osaamista. Luonteva vuorovaikutus edellyttää luottamusta, roolien määrittämistä ja toisen osaamisen kunnioitusta. Sisäisessä toimintatavassa keskeistä on avoimuus, luottamus, innostus, virheiden salliminen, vuorovaikutteisuus, palaute flow, intohimo ja joustavuus. Oman työn johtaminen sekä osallistava, jaettu johtajuus korostuvat: tavoitteet määritellään mutta keinoja ei liikaa rajoiteta. Verkostomainen toimintatapa vaatii vahvaa viestintää. Sekä viestintä että strategia on läpiajateltava uudelleen innovaationäkökulmasta\n16 innokuono (lat. Innoceros Nasus Inspiro) Innokuonot (lat. Innoceros Nasus Inspiro) ovat siilonmurtajaeläimiin kuuluva suurikokoinen laji, joka elää luonnonvaraisena edistyksellisissä ammatillisen koulutuksen organisaatioissa, kuten Uudenmaan ja muun Suomen AMKE- saarekkeilla. Innokuonojen toiminta on tyypillisesti mukaansatempaavaa, ja ne ovatkin huomattavasti mukavampaa seuraa kuin esimerkiksi organisaatioissa toisinaan vierailevat kaavakuonot. Vahva visio innovaatiotoiminnan kokeilujen ja pilottien läpiviemiseksi on Innokuonojen lajityypillistä lajikäyttäytymistä. Heimoon kuuluu kolme eri lajikantaa; luovat kuonot, uudistavat kuonot ja ylläpitävät kuonot. Innokuono on vahva ja vakaaliikkeinen, mutta ärsytettäessä hyökkää nopeasti ja voimalla. Muita ominaispiirteitä ovat sinnikkyys ja tapa innostua ja innostaa sekä tarpeen tullen kyky keskittyä olennaiseen esteiden poistamiseksi uuden tieltä. Innokuonoa luullaan usein virheellisesti organisaation ulkopuoliseksi, niin sanotuksi vieraaksi lajiksi. Todellisuudessa se kuitenkin on jokaisen organisaation sisältä löytyvä voima, jota ruokkii terve yhteishenki ja näköalat. Innokuonon levinneisyyden suurin uhka onkin uskon puute ja siilojen uudelleenrakennus. Innokuonojen kaltaiset lajit ilmestyvät työelämään uudistusmielisten työntekijöiden ja mahdollistajahenkisten johtajien myötä. (Lähde: Ikipedia) 30 31\n17 [1. JOHDANTO] Ammatillisen koulutusorganisaation kehittäminen Jokaisella koulutusorganisaatiolla on oma identiteetti ja organisatoriset vahvuudet. Tarkoitus ei ole tasapäistää. Matka kohti innovatiivista aikuiskoulutusta tehdään kunkin omista lähtökohdista rakentaen puitteet innovatiiviselle toiminnalle. Kuvassa 1 esitetyt tasot auttavat koulutusorganisaatioita jäsentämään innovaatiotoimintaansa ja organisoitumaan sen mukaan. Taso 4 Rooli alueellisessa innovaatiojärjestelmässä taso 1 Taso 1 käsittää resurssien ja valtuutuksen hankkimisen innovaatioasialle. Strategia linjaa organisaation keinot ja tavat tavoitteisiin pääsemiseksi. Jos organisaatio haluaa innovatiivisuutta, se myös resursoi sitä. Haluaako organisaatio panostaa innovatiivisuuteen? Tahtotila ei yksin kuitenkaan riitä; tarvitaan toiminnan moottoreita. Taso 1 Innovatiivisuus osaksi strategiaa Innovatiivisen koulutusorganisaation tasot Taso 2 Henkilöstön osallistaminen Taso 3 Sidosryhmien osallistaminen taso 2 Tasolla 2 keskitytään koulutusorganisaation sisäisen innovaatiokyvykkyyden parantamiseen. Ilman henkilöstön mukaan saamista hienoinkin strategia on vain sanahelinää. Kuinka hyödyntää henkilöstössä oleva potentiaali, niin heidän villit ideansa kuin arkityöstä kertynyt kokemustieto? Ilman sitoutuneita ja innostuneita muutosagentteja innovatiivisuus jää puhunnaksi. Monissa organisaatioissa yrittäjämäistä toimintaa esiintyy ilman valtuutusta. taso 3 Tasolla 3 liikutaan asiakasrajapinnassa. Ei ole kyse siitä, että asiakkailta saataisiin tietoa mitä he kaipaavat, vaan ennemminkin on kyse yhteisen tiedon luomisprosessista. Koulutusorganisaatio, kouluttajat, asiakasorganisaatio ja asiakkaat yhdessä luovat yhteisen ymmärryksen siitä millainen on hyvä koulutus. Koulutusorganisaatioiden tulisi lisätä tarttumapintaa, joka mahdollistaa asiakaslähtöisen toiminnan kehittämisen. Asiakkaat eivät aina itse osaa pukea sanoiksi omia tulevaisuuden tarpeitaan ja intuitioitaan tulevaisuuden kehityksestä. Koulutusorganisaation henkilökunnalla tulisi olla herkkyyttä tunnistaa potentiaaliset signaalit ja muokata ne koulutustuotteiksi yhdessä asiakkaiden kanssa. taso 4 Tasolla 4 koulutusorganisaatio on tunnustettu merkittäväksi toimijaksi alueellisessa innovaatiojärjestelmässä. Se toimii aktiivisesti yhteistyössä alueellisten kehittäjäorganisaatioiden kanssa innovaatioympäristön kehittämiseksi. Koulutusorganisaation rooli alueellisessa innovaatiojärjestelmässä muovautuu kunkin ympäristön tarpeiden mukaisesti


Triumph ryhtyy yhteistyöhön intialaisen Bajaj Auton kanssa | Uutiset | Motouutiset\nEtusivu Uutiset Triumph ryhtyy yhteistyöhön intialaisen Bajaj Auton kanssa\nTiistai 8.8.2017 14:54\nTriumph Motorcycles tiedotti maailmanlaajuisesta kumppanuudesta intialaisen moottoripyörävalmistajan Bajaj Auton kanssa.\nKumppanuus ei tarkoita osakeomistuksen siirtymistä, vaan sen tarkoituksena on hyödyntää molempien moottoripyörävalmistajien yhteisiä vahvuuksia sekä työskennellä yhdessä uuden keskitilavuuksisten moottoripyörien kehittämiseksi.\nTriumph ei ole yksinään tekemässä yhteistyötä aasialaisten / intialaisten kumppanien kanssa. Vasta viime viikolla Norton Motorcycles kertoi tekevänsä yhteistyötä kiinalaisen moottoripyörävalmistaja Zengshenin kanssa. BMW Motorrad on puolestaan panostanut paljon yhteistyöhön intialaisen TVS:n kanssa. Seurauksena on ollut hiljan kauppoihin asti saatu BMW G310S-malli, jonka valmistaa TVS.\nUusi globaali partneruus antaa Triumphille merkittävän mahdollisuuden laajentaa saatavuuttaan maailmanlaajuisesti, kun se pääsee uusille korkean myyntivolyymin markkinoille ja erityisesti jo olemassaoleville markkinoille ympäri maailman. Triumphille on hyötyä kumppaneiden yksilöllisistä vahvuuksista mukaan lukien brändipositio ja brändin asema, design sekä teknologian kehittäminen, laatu sekä kustannuskilpailukyky ja maailmanlaajuinen jakelu.\nBajaj puolestaan saa pääsyn ikoniseen Triumphin brändiin ja sen moottoripyöriin, mikä antaa intialaisvalmistajalle mahdollisuuden tarjota sekä kotimailla että kansainvälisillä markkinoilla aiempaa laajemman valikoiman pyöriä.\nKaikkein mielenkiintoisinta asiassa on nähdä, mihin valmistajat yhdessä päätyvät, kun yrittävät valloittaa uusia markkinasegmenttejä ja saavuttaa kokonaan uusia asiakaskuntia maailmalla. Yhteistyöstä kertoi ensin Morebikes.\nAiheesta aiemmin: Legendaariselta Nortonilta moottorisuunnittelua ja lisenssi kiinalaisvalmistajalle


Valtra T162 Ecopower Direct 50 km/h\n55 180 € (alv 24 %)\n600/60-30 (kunto 30 %)\n710/60-42 (kunto 40 %)\nOhjaamojousitus, ilmastointi, ilmajousitettu istuin, turvavyö, istuinlämmitys, hydraulinen jarruventtiili, etulokarit, hydraulinen kallistin, matkustajan istuin, radio, lohkolämmitin, infolight (vyötärö-, porras-, ja koukkuvalo, sisävalon viive), sivupakoputki, pto:n ja nostolaitteen takahallinta, ajotietokone, 5 lohkot, 540 + 1000 + ajovoima PTO, virtauksensäätö.\nLisäksi Power Beyond-liitäntä, Zuidberg-etunostolaite lisähydrauliikoin, kompura+paineilman ulosotto, korkea ilmanotto, lohkojen takahallinta, sähkösäätöiset- ja lämmitettävät peilit, automaattinen ilmastointi ja lämpötilan säätö, tuplamajakat, umpivanteet, Evolution-istuin, cruise-vakionop.säädin, päisteautomatiikka, työntövarsi, pallot, lohkiksen johto yms. Ollut maakunnassa uudesta saakka, suomikone. Erittäin hyväkuntoinen, siisti, ajallaan huollettu, mahtavasti varusteltu voimakone. Soita tai tule koeajolle nyt! -MYYTY, SOLD-


HopeAndAlexx - MistresssKarina livejasmin video\nSophieHorny livejasmin BananaAndPeachPassionStarX livejasmin FoxyBlueEyesROMEHO livejasmin BOYHOTCOCKXXCarlaBrookss livejasmin brightfuture21NinaLei livejasmin samantavegaFoxyBlueEyes livejasmin ROMEHO\nIrinaDunn livejasmin LadyNVickiAbelaa livejasmin notanickeeNinaLei livejasmin IreneJobsMaxHotTimes livejasmin LittleSexyGirlsMsPrettyKitty69 livejasmin HotEscenasFukface9 livejasmin TraceyRound\nHopeAndAlexx MistresssKarina livejasmin. Miladark. SexyAnzhelika. lolasweethorny.\nnotanickeeBlackCockKingBlackCockKingOneElegantGirl .DUNISEXStarrBobEdithCarterkimfantasy1 .jetaimeboy123AmandaSeXpomikIrinaDunn .SophieHornyFluffy69ladiosamalditaPassionStarX .BlackCockKingCaraBarryDev0teSubmissiveCPLyoungold .CPLyoungoldJulayyRedFoxyBlueEyesAngelSmiless .CenterFoldModelxOneNaughtyMilfDavidFantasyDIDIALEX .NaughtyASIANHotIrinaDunn100percentGraceDayraflores .SkinnyGoddess69SexyAnzhelikaFoxyBlueEyesEdithCarter .OneElegantGirlLindacoolgirlMartaTenderkarolebonyy .marko231178AshleySmilePassionStarXReveila .\nBlackCockKing VideoJaraCurly VideoAyumiNya VideoAsianHotChicka VideoaLovingUna VideoShairySquirt Video\ntriolovely VideoKissMeMore Videomarko231178 VideoOneElegantGirl VideoAngieDiazXxX VideoLindacoolgirl Video\n100percentGraceAsianHotChickaxOneNaughtyMilfMirabellaSexyAss .Dev0teSubmissiveTraceyRoundHunterPleasureAmyCrazyGirl .Dev0teSubmissiveAshleySmileDommeZenxwaaSweetAlisaM .XrisinyBigBlackFireAngelSmilessTUSHYDELIGHT02 .DUNISEXLittleSexyGirlsAbelaaladiosamaldita .SoulmateForYouDommeZenxwaaCaraBarryCarlaBrookss .JulayyRedStarrBobNaughtyASIANHotStarrBob .RossoAngeljustandreea1Reveilarexthunder .LUVKINKYShairySquirtJulayyRedLadyNVicki .StarrBobtriolovelyTUSHYDELIGHT02CarlaBrookss .SophieHornyAaliyahStormShairySquirtTraceyRound .


Design Letters White Single hylly, pitkä | Käytetty design | Franckly\nUuden vastaavan tuotteen hinta: 74,00 €\nDesign Lettersin minimalistiset seinähyllyt sopivat sekä säilytykseen että sisustukseen niin olohuoneessa, keittiössä, eteisessä kuin makuuhuoneessakin. Valitse mieleisesi hylly valikoimasta yksinkertaisia geometrisia muotoja, ja aseta sille esimerkiksi suosikkiesineesi ja -viherkasvisi.\nMateriaali: MDF, maalattu teräs


Far From Perfect: My day with Instagram\nMun maanantaiaamu lähti käyntiin puolen litran energiajuomalla! Tolla pitäis herätä viimeistään, jos ei oo vielä aamusuihkunkaan jälkeen elävien kirjoissa. Heitin muuten noi Biancon nahkasaappaat tänään jalkaan ja mietin miksi käytän niitä niin harvoin. Ne on ihanat!\nOlin koululla hetken kunnes lähettiin pienen ryhmän kanssa erääseen tilitoimistoon vierailemaan. Esitettiin kysymyksiä ja meille kerrottiin minkäläistä on esimerkiksi kirjanpitäjän työ :) Toivottavasti mäkin sitten vanhempana työskentelisin tälläsessä firmassa!\nSiitä vielä hetkeksi kouluun ja sitten 9 ratikalla kotiin! Mä olin aivan poikki kun en saanut viime yönä lainkaan unta. Herätyskello soi enkä ollut vielä ees nukahtanut :D Ja viimesimpänä siihen oloon oisin halunnut rankkasateen, mutta sekin sitten yllätti..\nKotiin tullessa vaihdoin märät vaatteet pois, luin sähköpostit, söin ja avasin super kivan Saksasta tulleen paketin. Siitä lisää huomenna!\nLähettänyt Jenni klo 18:08\nKutsutko tota kuraa energiajuomaksi :DDD voivoi, sun elimistös vaan sulaa\nHei neiti pätijä. Jos siinä lukee "energy drink" niin mitä luulet sen olevan? Se sisältää energiaa (=kaloreita) eli tuo energiaa päivittäiseen energiatarpeeseen:) Eli miksihän sitä pitäisi kutsua?\nMoona 8. lokakuuta 2012 klo 20.42\nhei tosi fiksua, se energia on kofeiinia! :D\nAnonyymi 8. lokakuuta 2012 klo 21.49\ntyhmiä ihmisiä tyhmiä\nReetta 8. lokakuuta 2012 klo 18.39\nTälläset postaukset on hauskoja + noi saappaat on tosi kivat (:\nAnonyymi 8. lokakuuta 2012 klo 19.05\nLisää tämmöisiä postauksia!:) ja ihanat saappaat!\ntuulikki 8. lokakuuta 2012 klo 19.11\ntää oli tosi kiva postaus! ps oot tosi nätti! :)\nAnonyymi 8. lokakuuta 2012 klo 19.16\nhei pakko kysyä, että mistä pilailupuodista ostat kaikki ne sun ripset! oon tulossa helsinkiin piakkoin ja kiinnostais kovasti. yritin ettiä sun postauksista tarkkaa kaupan nimee mut en löytäny :(\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 13.27\nMoi! Jenni on ostanut joskus irtoripsiä Kaisaniemen metroaseman Karnevaalikauppa Aprillista! :)\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 15.47\nJoo siellä on paras tarjonta :)\nElina 8. lokakuuta 2012 klo 19.27\nIhana tuo viimenen kuva susta! :)\nAnonyymi 8. lokakuuta 2012 klo 19.45\nmikä tois instagram juttu on ja miten se toimii?\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 15.25\nSe on sellanen ladattava sovellus puhelimeen, jossa voi jakaa kuvia ja muokkailla niitä :)\nHeidi 8. lokakuuta 2012 klo 19.46\nJust kiva postaus, tämmösiä lisää! Näitä on niin mielenkiintosta lukee :D Mulla kävi ihan sama juttu ku sulla, ettei uni ehtinyt edes tulla ennen kuin kello herätti jo kouluun...:p\nAnonyymi 8. lokakuuta 2012 klo 20.24\nmikä sun ig tunnus on, ois järkevää mainita se tälläsessä-.-\nmiituska^^ 8. lokakuuta 2012 klo 20.40\nahahaah, mäki oon nähny jo ainaki viikon sen tunnuksen heti tossa oikeella aika yläreunassa. eli käytä vähä silmiäs\nAnonyymi 8. lokakuuta 2012 klo 20.41\nsenkin jenni on monesti ilmoittanut täällä vitun pässi\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 9.02\nJotkut lukee puhelimest ni ei näy mitää oikeeta reunaa...! Ja kaikki ei lue jokaista postausta\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 15.41\nAnonyymi 8. lokakuuta 2012 klo 20.38\noi noi sun rajaukset on tosi kivat!\nOmg hei Jenni on kertonu varmaan 10 kertaa sen instagram tunnuksen, kannattaa kattoo vähän tarkemmin :D:D\nAnonyymi 8. lokakuuta 2012 klo 21.20\nsun koulu vaikuttaa niin kivalta ja viihtysältä! voi ku asuisin helsingissä, opiskelen samaa alaa, kun sä mut mun koulu on ihan perseestä.\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 8.56\nHih. Ei se tilitoimistotyö niin hehkeetä oo kun luulis. Nimimerkki: kolme kuukautta harjoittelua ja vuosi töitä valmistumisen jälkeen. Tuskin on ainakaan jennin juttu:DDDDD\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 15.42\nTuskin voit blogin perusteella sanoa, että minkäläinen oon ja minkäläisestä työstä tykkään :)\nNella 8. lokakuuta 2012 klo 21.23\nKiva tää tämmönen postaus! :)\nAnonyymi 8. lokakuuta 2012 klo 21.50\nonks sulla huono itsetunto? Tää ei oo siis mitenkää pahal tai mitää mut aattelin vaa ku saa vähä sellasen käsityksen kaikist dissi kommenteist mihi oot vastaillu :) Vaik en nää mitää järkee laittaa sellasii kiusaus kommenttei, mut ihmiset on erilaisii ja se pitää vaa ymmärtää ja jos sua ei oikeesti kiinnosta ne jotka laittaa sulle paskaa kommenttii nii miks ees julkaset ja vastaat niihi?\njenni 8. lokakuuta 2012 klo 23.12\nnoi saappaat on tosi kivat!\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 0.23\nMistä ostat sun ripset?\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 15.43\nH&M:stä, Seppälästä, Pilailupuodeista, ulkomailta jne. :)\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 8.38\ntää oli kiva postaus, vähän sitä Jenniä taas esiin :D\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 11.08\nKoska oot ostanu noi sun saappaat?:)ne on ihanat <3 ja paljon ne makso?\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 15.44\nPari vuotta sitten :) Makso about 70 euroa.\nihana postaus ! rodeo on ihan jäätävän hyvää :D ja sinä se olet taas vaan niin nättinä tyttönä\nterveisin, todellinen stalkkeri\nja ainiin meinas päästä unohtumaan, toni on IHANA !\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 15.45\nKiitos, terkkuja sinne! :)\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 14.32\nheii miten siirrät sun iphonesta kuvat koneelle? pitääks siinä ladata itunes tai jotain, pleasee help!!\nJoo pitää ladata itunes :)\nMiks sulla on just musta iphone? :--) Haluisitko valkosen?\nKoska kaikilla on valkonen :D\nOot tosi nätti :-) Mut nudehuulet ei näytä kivalta ainakaan sulla :--( Punaset tai sellaset korallin väriset huulet on niiiiiiiiiiiiiiiin söpöt sulla :::--)\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 15.46\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 16.18\nNoista ripsistä haluaisin kysellä, että ootko huomanu esim. noita h&m ripsijä käyttäessäsi, että omat ripset olis kulunu tai lähteilly? JA täytyy sanoo, et oot todella kaunis ja mä rakastan sun tyyliäs! :)\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 21.17\nEn oo huomannu että olis lähteny omia ripsiä ollenkaan :) Kiitos <3\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 20.26\nTosi kiva postaus! Mulla olis muuten 2 postausehdotusta sulle:\n1. sellanen rento videopostaus!\n2. joskus viikonloppuna ku meet viihteelle ni sellanen jennimäinen rento bilepostaus viikonlopusta :)\nAnonyymi 9. lokakuuta 2012 klo 21.05\nIhana paita! Mistä oot ostanu sen? :)) Ja mitkä noi farkut on? ;) Oot tosi kaunis !! (:\nJenni 9. lokakuuta 2012 klo 21.15\nPaita on Vilasta ja noi housut on sellaset mustat kiiltävät joissa on vetuketjut lahkeissa, ostettu Gina Tricotista :) Ja kiitos :)\nAnonyymi 10. lokakuuta 2012 klo 0.36\nluin että "söin aivan super kivan saksasta tuleen paketin" ja kelasin et toi leipä oli siel paketis....... hahah, oli pakko tulla jakamaan tää hupi tänne :DDD\nAnonyymi 10. lokakuuta 2012 klo 17.18\nrepesin nii pahasti xDDDD\nAnonyymi 12. lokakuuta 2012 klo 10.35\nMä luin iha samoten :DDD olin eka et wtf.......\nAnonyymi 12. lokakuuta 2012 klo 18.59\nNäätkö sä noin takaa tollasta pientä tekstiä miten tossa valkokankaalla on?


Halvat lennot Léopold Sédar Senghor - Bissau Skyscannerilla\nHalvat lennot Léopold Sédar Senghor - Bissau\nLennon tiedot kohteesta Léopold Sédar Senghor kohteeseen Bissau\nKuinka monta lentoyhtiötä lentää suoraan kohteesta Léopold Sédar Senghor kohteeseen Bissau?\nMikään lentoyhtiö ei lennä suoraan kohteesta Léopold Sédar Senghor kohteeseen Bissau.\nLöydä lennot Léopold Sédar Senghor - Bissau -reitille Skyscannerin avulla\nSkyscannerin matkahaku on näppärä, löydät avullamme halvat lennot Léopold Sédar Senghor - Bissau -reitille helposti! Me vertailemme miljoonia lentoja nettisivuilta ja hakukoneista ympäri maailman, jotta löydät mahdollisimman halvat lentoliput matkallesi.\nParas aika hankkia lennot Léopold Sédar Senghor - Bissau -reitille\nSeuraa Léopold Sédar Senghor - Bissau -reitin lentojen hintoja tilaamalla Skyscannerin hintahälytys. Hintahälytyksen avulla saat tiedot lentojen hintamuutoksista suoraan sähköpostiisi! Ota siis Skyscannerin hintahälytys käyttöösi ja pysyt ajan tasalla Léopold Sédar Senghor - Bissau -reitin lentolippujen hinnoista. Näin otat hintahälytyksen käytöösi.\nKäytännöllisiä lisätietoja Léopold Sédar Senghor - Bissau matkalle\nYlläolevasta infolaatikosta saat lisää tärkeitä tietoja Léopold Sédar Senghor - Bissau -lentoreitille:\nLéopold Sédar Senghor - Bissau -reitin lennon pituus ja aika\nLéopold Sédar Senghor - Bissau -reitin edullisin hinta viime kuussa\nSuosituin lentoyhtiö reitillä Léopold Sédar Senghor - Bissau\nLöydä lennot Léopold Sédar Senghor - Bissau -reitille hintakalenterin avulla\nOletko joustava matkustuspäiviesi suhteen matkallasi kohteeseen Bissau? Voit etsiä edulliset lennot välille Léopold Sédar Senghor - Bissau Skyscannerin hintakalenterin avulla. Hintakalenterissa näet lentojen hinnat koko kuukauden ajalle, näin käytät Skyscannerin hintakalenteria.\nJoskus halvat lentodiilit kohteeseen Bissau löytyvät hyvinkin äkkiä. Kannattaa siis olla valmis nappaamaan äkkilähtö reitille Léopold Sédar Senghor - Bissau. Lue vinkkimme ja nappaa äkkilähtö Skyscannerin vinkkien avulla.


Random Makeup: Pin up-meikki/ 50-luvun meikki\nYksi lempparimeikkityyleistäni. Minulle tulee aina välillä kausia jolloin teen ainoastaan tämän tyylistä meikkiä. Tykkään vaan niin paljon siipieyelinereista ja siihen yhdistettynä simppelistä luomiväristä. :) Luomiväreinä voi olla mattaa tai helmiäistä. Eyelinerit voi halutessaan myös vetää aika överiksi, tai sitten muuntaa normieyelineriksi, riippuen mielialasta. Niin ja tähän kun lisää punaiset huulet, niin avot. Hiusten ei tarvitse olla kuin ponnarilla, niin näyttää hyvältä kokonaisuudelta. Tässäpä minun versio meikistä:\nLiikkuvalla luomella ja kulmaluulla Jesse's Girl luomiväreistä sävy Champagne, ulkonurkassa ja luomivaossa Coastal Scentsin warm paletista ruskeita sävyjä, alaluomella himpun verran myös ruskeaa. Värejä voi muunnella miksi haluaa. Tyypillisin fiftarityylin meikki on sellainen jossa on valkoista/luonnonvalkoista/shamppanjan sävyä ja ruskeaa/mustaa. Oikeaoppisessa fiftarimeikissä käytetään ainoastaa mattoja luomivärejä tai sellaisia missä on hyvin vähän helmiäistä.\nLähettänyt Random Makeup klo 23.45\nTunnisteet: Meikki, pin-up


Yksityisyyden suoja – Cacilhas Guest Apartments virallinen sivusto | Guesthouset kohteessa Almada\nParhaan kokemuksen tarjoamiseksi Cacilhas Guest Apartments käyttää sivustollaan omia ja kolmannen osapuolen evästeitä teknisiiin, analyyttisiin ja markkinointitarkoituksiin. Jatkamalla sivustomme selailua hyväksyt evästeiden käytön. Lue lisää evästekäytännöstämme.\nTämä yksityisyydensuoja koskee sivustoa www.cacilhasapartments.com, jonka omistaa ja tarjoaa Cacilhas Guest Apartments. Tässä yksityisyydensuojalausekkeessa kuvaillaan, miten keräämme ja käytämme sivustolla www.cacilhasapartments.com antamiasi tietoja, jotka voivat sisältää henkilötietoja. Siinä esitellään myös sinulle saatavilla olevat, henkilötietojesi käyttöä koskevat vaihtoehdot, ja kerrotaan miten pääset käsiksi näihin tietoihin ja miten voit päivittää niitä.\nJos haluat vastustaa tarkoitusten C–F mukaista käsittelyä eikä vastustamiseen liittyvää vaihtoehtoa ole suoraan saatavillasi (esimerkiksi tilisi asetuksissa) tarvittavassa laajuudessa, otathan yhteyttä majoituspaikkaan contact@cacilhasapartments.com .\nLuotamme siihen, että henkilötietosi ovat aukottomia, täsmällisiä ja ajantasaisia. Ilmoitathan meille pikaisesti henkilötietojesi muutoksista tai epätäsmällisyyksistä ottamalla yhteyttä majoituspaikkaan contact@cacilhasapartments.com . Käsittelemme pyyntösi sovellettavan lainsäädännön mukaisesti.\nJos sinulla on kysymyksiä tai huolenaiheita siitä, miten käsittelemme henkilötietojasi tai jos haluat käyttää tähän käytäntöön liittyviä oikeuksiasi, voit ottaa meihin yhteyttä: contact@cacilhasapartments.com . Voit myös ottaa yhteyttä paikallisiin tietosuojaviranomaisiin, jos sinulla on kysymyksiä tai valituksenaiheita.