TALOUSARVIO Taloussuunnitelma Hyväksytty kaupunginvaltuustossa - PDF\nTALOUSARVIO Taloussuunnitelma Hyväksytty kaupunginvaltuustossa\nDownload "TALOUSARVIO Taloussuunnitelma Hyväksytty kaupunginvaltuustossa"\nIlona Anne Hakola\n1 TALOUSARVIO 2018 Taloussuunnitelma Hyväksytty kaupunginvaltuustossa\n2 Sisällysluettelo Kaupunginjohtajan katsaus. Talousarvion valmistelun taustatietoja. 1 Talousarvion rakenne ja sitovuus.. 9 Parkanon talouden kehitys.. 12 Kuntakonsernin tavoitteet Käyttötalouden perusteosa. 22 Käyttötalouden määrärahat. 58 Tuloslaskelmat ja tunnusluvut Investoinnit Rahoituslaskelma ja tunnusluvut Vesihuoltolaitoksen laskelmat Henkilöstöosa Liitteet i\n3 Kaupunginjohtajan katsaus Parkano keskittyy rakentamaan elinvoimaa ja lapsiperheille vetovoimaiset palvelut Kaupunki satsaa tulevaisuuteen, ja menossa on isoja hankkeita elinvoiman ja hyvien asumisedellytysten turvaamiseksi. Vuoden 2018 talousarvion ja vuosien taloussuunnitelman teemana voidaan pitää hyvien palvelujen turvaamista lapsiperheille. Samalla varaudutaan tulevien vuosien lisääntyviin kustannuspaineisiin siten, että pystytään kestävästi rahoittamaan koulukampus ja tarvittavat muut investoinnit. Maakuntauudistuksen toteutuessa vuodesta 2020 alkaen kaupungin taloudelliset voimavarat ovat merkittävästi nykyistä pienemmät, mutta toisaalta sote-palvelut eivät enää ole kaupungin vastuulla. Vuoden 2017 aikana Suomen ja Parkanon seudun talous kääntyi usean vaikean vuoden jälkeen kasvuun. Tähän kehitykseen meidän on päästävä mukaan, siten että alueen yrityksillä on edellytykset kehittää toimintojaan. Tätä kaupunki osaltaan tukee maankäytön ratkaisuilla, elinkeinoja tukevalla markkinoinnilla, avaamalla rahoitusmahdollisuuksia, kehittämällä osaamista mm. Saskyn kanssa sekä selkeyttämällä työvoiman saatavuutta yrityksille ja palveluihin. Menossa on koulukampuksen elinkaarihankkeen rakentaminen Lemminkäinen Talo Oy:n kanssa. Tämä tuo valmistuttuaan valtakunnallisesti edelläkäyvän, hyvän oppimisympäristön koko peruskoululle, lukiolle, osin muuhun koulutukseen sekä liikunta- ja kulttuuritoimintaan. Tähän on jo nyt kohdistunut suurta mielenkiintoa myös Parkanon ulkopuolelta, ja kouluilla on käynnissä kehittämishankkeita uuden toimintatavan haltuunottamiseksi. Myös varhaiskasvatusta on viime vuosina uudistettu siten, että se toimii kestävästi ja laadukkaasti. Sivistystoimessa jäntevöitetään nuorisopalveluita. Yhtenä uutena kiintopisteenä avataan nuorisokahvila. Nuorisovaltuusto aloittaa vuoden alussa toimintansa. Yhteistyötä tiivistetään myös etsivän nuorisotyön, työpajan ja järjestöjen kanssa. Nuorten työllistämisessä pilotoidaan uutta toimintamallia yrittäjäjärjestön hankkeella, yhteistyössä Kehitys-Parkin ja TE-toimiston kanssa. Sote-palveluissa jatketaan ja vahvistetaan uudistetun toimintatavan toteuttamista Pihlajalinna Terveys Oy:n kanssa. Toimintamallia on kehitetty siten, että yhteistyömallilla voidaan turvata hyvät palvelut myös maakunta- ja sote-uudistuksen oloissa. Parkanon laajakaistaverkon rakentaminen etenee. Kaupungin yhdessä IPP Oy:n kanssa omistama Lupinet Oy sai Yliskylän ja Alaskylän hankkeen valmiiksi kesällä 2017, ja vuosina toteutetaan kuituverkon rakentaminen Pohjois-Parkanoon. Parkanon länsi- ja itäsuuntien osalta suunnitellaan uutta hanketta, johon haetaan EU-rahoitusta. ii\n4 Ison koulukampushankkeen rahoittamiseksi valtuusto päätti nostaa veroprosentin 22,0:an, ja verotulojen kertymän arvioidaan kasvavan euroa. Valtionosuuksien arvioidaan laskevan noin euroa. Valtuuston käsittelemä talouden tervehdyttämisohjelma etenee, ja tällä päästään vuositasolla yhteensä miljoonan euron säästöihin siinä tilanteessa, kun koulukampus on käytössä syksystä 2019 eteenpäin. Vuoden 2018 talousarvio on vajaat euroa ylijäämäinen, ja vuosikate on noin 2,1 miljoonaa euroa positiivinen. Vuosi 2019 näyttää kuitenkin haasteellisemmalta, ja jatkossa on varauduttava myös mahdollisen korkotason nousun aiheuttamiin lisämenoihin. Ammatillista koulutusta kehitetään, hyödyntäen uuden lainsäädännön mukaista yrityslähtöistä toimintatapaa. Kaupunki tukee osaltaan metalli- ja konealan koulutuksen kehittämis- ja markkinointitoimia. Saskyn ja Sataedun yhteistyön puitteissa käynnistyy Parkanossa logistiikkakoulutus. Saskyn lähihoitajakoulutus on osoittautunut vetovoimaiseksi, ja siinä tehdään tiivistä yhteistyötä Pihlajalinnan kanssa. Kokonaisuudessaan käyttötalous on laadittu realistiselle pohjalle, mutta toteutus vaatii tarkkaa taloudenpitoa kaikkien hallintokuntien osalta. Tuottavuutta kehitetään edelleen kiinnittämällä huomiota toimiviin työprosesseihin ja osaamisen kehittämiseen. Kaupungin organisaation käyttöön on myös hankittu uusia sähköisiä välineitä. Koulukampuksen ohella kaupungin omat investoinnit pidetään lähivuodet maltillisella tasolla, nettoinvestoinnit noin 1,5 miljoonaa euroa. Viime vuosina on tehty merkittäviä palveluita parantavia investointihankkeita, kuten kirjasto, uusi päiväkoti, Väistön vanhusten ryhmäkoti, Alaskylä - Yliskylän viemäröintihanke, viemäri- ja jätehuoltolaitoksen saneeraukset sekä kolmostien (Vt3) parannushankkeet. Vedenottamon rakentamista selvitetään Latikan alueelle, ja tarkoitus on päästä rakentamaan vedenottamo vuonna Muuten keskitytään vain lähinnä välttämättömien kunnostus- ja saneeraustöiden toteuttamiseen ja suunnitelman mukaisesti kevyenliikenteen tiettyihin kehittämishankkeisiin. Lisäksi konserniyhtiöistä Jäähallilla, Lupinetilla ja Vuokra-talot Oy:llä on määrättyjä investointitarpeita. Parkanon kaupunki varautuu lähivuosien menopaineisiin lyhentämällä lainaa, siten että velkamäärä pysyisi alle 21 miljoonassa eurossa. Kaupungin velkataso on siten hieman yli euroa asukasta kohti. Kumppanuus tuo voimaa elinvoiman rakentamiseen Parkanon uuden hallintosäännön mukainen uudistettu toimielinorganisaatio tukee kaupungin uuden strategian toteuttamista. Tavoitteena on jäntevöittää strategista päätöksentekoa, niin että Parkano voi toimia vahvana elinvoimakuntana. Vuoden 2020 alusta soten järjestämisvastuu siirtyy kunnilta maakunnalle, jolloin kuntien tehtäväkenttä ja rooli muuttuu merkittävästi. Yhä tärkeämmäksi muodostuu elinvoiman, asumisviihtyvyyden ja hyvinvoinnin kehittäminen yhdessä eri kumppaneiden kanssa. iii\n5 Parkanon vahvuus on yhteinen näkemys elinvoiman vahvistamisesta, palvelujen kehittämisestä ja turvaamisesta sekä viihtyisästä asumisesta ja harrastusmahdollisuuksista. Elinkeinoja kehitetään elinvoimatoimikunnan koordinoimana sekä yhteistyössä Kihniön kanssa yhteisen Kehitys-Parkki elinkeinoyhtiön voimin. Sote-yhteistyöllä turvataan palvelut, ja vetovoimainen oppimisympäristö rakennetaan Lemminkäinen Talo Oy:n kanssa. Kumppanuuksilla; yritysyhteistyön toimintatavalla ja kolmannen sektorin kanssa luodaan laajemminkin uskoa ja mahdollisuuksia elinvoiman sekä harrastusmahdollisuuksien kehittämiseen. Parkano haluaa osaltaan rakentaa yhteistyötä naapurikuntien kanssa. Tätä on kehitetty sote:ssa, elinkeinopalveluissa, rakennusvalvonnassa ja ympäristötarkastuksessa. Rakennamme myös tulevan maakunnan kanssa hyviä toimintamalleja, niin että myös kasvupalvelut toimivat vaikuttavasti Parkanon seudulla. Yhteistyötä jatketaan Luoteis- Pirkanmaan seutukunnalla Hämeenkyrön, Ikaalisten, Kihniön ja Parkanon kesken mm. ammatillisessa koulutuksessa ja kehittämistoimissa sekä Läntisessä elinkeino- ja työllisyysalueessa. Valtakunnallisesti osallistumme Seutukaupunkiverkoston (ns. T-50) työhön, jolla vaikutetaan keskuskaupunkien ulkopuolella olevien kaupunkien ja seutujen elinvoiman edellytyksiin. Parkanossa Jari Heiniluoma kaupunginjohtaja iv\n6 Talousarvion valmistelun taustatietoja Talousarvion valmistelun taustatietoja Kuntalain taloutta koskevat uudet säädökset ovat tulleet voimaan Lain 110 :ssä on säädökset talousarvion ja taloussuunnitelman valmistelusta. Talousarvio ja -suunnitelma Valtuuston on vuoden loppuun mennessä hyväksyttävä kunnalle seuraavaksi kalenterivuodeksi talousarvio ottaen huomioon kuntakonsernin talouden vastuut ja velvoitteet. Talousarvion hyväksymisen yhteydessä valtuuston on hyväksyttävä myös taloussuunnitelma kolmeksi tai useammaksi vuodeksi (suunnitelmakausi). Talousarviovuosi on taloussuunnitelman ensimmäinen vuosi. Talousarvio ja -suunnitelma on laadittava siten, että ne toteuttavat kuntastrategiaa ja edellytykset kunnan tehtävien hoitamiseen turvataan. Talousarviossa ja -suunnitelmassa hyväksytään kunnan ja kuntakonsernin toiminnan ja talouden tavoitteet. Taloussuunnitelman on oltava tasapainossa tai ylijäämäinen. Kunnan taseeseen kertynyt alijäämä tulee kattaa enintään neljän vuoden kuluessa tilinpäätöksen vahvistamista seuraavan vuoden alusta lukien. Kunnan tulee taloussuunnitelmassa päättää yksilöidyistä toimenpiteistä, joilla alijäämä mainittuna ajanjaksona katetaan. Talousarvioon otetaan tehtävien ja toiminnan tavoitteiden edellyttämät määrärahat ja tuloarviot sekä siinä osoitetaan, miten rahoitustarve katetaan. Määräraha ja tuloarvio voidaan ottaa brutto- tai nettomääräisenä. Talousarviossa ja - suunnitelmassa on käyttötalous- ja tuloslaskelmaosa sekä investointi- ja rahoitusosa. Kunnan toiminnassa ja taloudenhoidossa on noudatettava talousarviota. Kuntalain 111 :ssä säädetään veroperusteista seuraavaa: Viimeistään talousarvion hyväksymisen yhteydessä valtuuston on päätettävä kunnan tuloveroprosentista, kiinteistöveroprosenteista sekä muiden verojen perusteista. Veroperusteet tulee ilmoittaa Verohallinnolle mennessä. Taloussuunnittelu- ja kirjanpitojärjestelmän tavoitteena on - korostaa valtuuston päätösvaltaa toiminnan ja talouden suunnittelussa - kytkeä talousarvio pitkän aikavälin taloussuunnitteluun - osoittaa keinot kokonaistalouden tasapainottamiseksi - sitoa toiminta ja talous yhteen - antaa oikea kuva kunnan taloudesta - osoittaa kunnan taloudellinen tuloksen muodostuminen sekä rahoitustarpeen kattamiskeinot ja - parantaa vertailtavuutta muihin talousyksikköihin. Talousarviolla ja taloussuunnitelmalla on kunnassa kolme päätehtävää. Ensiksi niissä asetetaan palvelutoimintaa ja investointihankkeita koskevat tavoitteet. Toiseksi talousarvioon ja -suunnitelmaan budjetoidaan menoja ja tuloja koskevat 1\n7 Talousarvion valmistelun taustatietoja arviot eri tehtäville ja hankkeille. Talousarviovuoden osalta arviot ovat sitovia määrärahoja ja tuloarvioita. Kolmanneksi talousarviossa ja -suunnitelmassa osoitetaan miten varsinainen toiminta ja investoinnit rahoitetaan. Talousarvion ja -suunnitelman rakenne palvelee mainittuja kolmea tehtävää, palvelutoimintaa ja investointihankkeita koskevien tavoitteiden asettamista sekä niiden edellyttämien menojen ja tulojen budjetointia käyttötalous- ja investointiosassa. Toiminnan ja investointien pääomarahoitus ja siihen liittyvät korvaukset osoitetaan tuloslaskelmaosassa ja rahoitusosassa. Talouden tasapainon tärkein arviointikriteeri on vuosikate. Vuosikate ilmoittaa rahoitusylijäämän sen jälkeen, kun käyttötalouden nettomenot ja rahoituksen nettomenot on rahoitettu. Vuosikate on se tulorahoituksen määrä, joka on käytettävissä investointeihin. Talous on tasapainossa, jos vuosikatteella voidaan rahoittaa investointien nettomenot. Kuntaliitto on luonut seuraavat kriteerit tulorahoituksen riittävyyden eli vuosikatteen tason arvioinnille: 1. Vahva talous; Vuosikate riittää investointien nettomenon ja lainojen lyhennysten rahoittamiseen. 2. Tasapainossa oleva talous; Vuosikate riittää lainojen lyhennysten ja suunnitelman mukaisten poistojen eli korvausinvestointien rahoittamiseen. 3. Hyväksyttävän alarajalla oleva talous; Vuosikate on yhtä suuri kuin suunnitelman mukaiset poistot eli vuosikate riittää korvausinvestointien mutta ei kokonaan lainojen lyhennysten rahoittamiseen 4. Heikkenevä talous; Vuosikate on positiivinen, mutta tilikauden tulos poistojen jälkeen negatiivinen. Tällöin vuosikatteella ei pystytä rahoittamaan suunnitelman mukaisia poistoja kokonaan eikä lainojen lyhennyksiä ollenkaan. 5. Kriisitalous; Vuosikate on negatiivinen, jolloin käyttö- ja rahoitusmenojen rahoittamiseen joudutaan ottamaan vierasta pääomaa. Yleinen talouskehitys Suomen talous on nopeassa kasvuvaiheessa. Ennusteen mukaan Suomen talous kasvaa vuonna 2017 selvästi nopeammin kuin viime vuonna, minkä jälkeen kasvuvauhti hidastuu kahden prosentin tuntumaan. Lähivuosina talouden toimintaa lisäävät sekä kotimainen että ulkomainen kysyntä. Kasvuvauhti yksityisessä kulutus- ja osin investointikysynnässä vaimenee, mutta viennissä nopeutuu. Viennin kasvumahdollisuuksia tukevat koheneva maailmanlaajuinen kysyntä ja yritysten kustannuskilpailukyvyn paraneminen. Kotitalouksien kulutuskysyntää rajoittaa hidastuva ostovoimakehitys. Investointien kasvua rajoittaa asuntorakentamisen kasvun hiipuminen, mutta sitä kiihdyttävät isot tuotannolliset investointihankkeet. Julkisen talouden alijäämä on pienentynyt asteittain viime vuosina. Julkista taloutta ovat vahvistaneet hallituksen päättämät sopeutustoimet sekä viime vuonna virinnyt talouskasvu. Alijäämän supistuminen jatkuu lähivuosina. Noususuhdanne ei kuitenkaan poista julkisen talouden rakenteellisia ongelmia. Myönteisestä suhdannetilanteesta huolimatta julkinen talous jää edelleen alijäämäiseksi. Julkisen velan määrä on yli kaksinkertaistunut vuoden 2008 jälkeen. Nopea bruttokansantuotteen kasvu ja alijäämän pieneneminen alentavat velkasuhdetta lähivuosina. Väestön ikääntymisestä johtuen julkisessa taloudessa on kuitenkin pitkällä aikavälillä tulojen ja menojen välinen epätasapaino eli kestävyysvaje. Kestävyysvajeesta johtuen velkasuhde uhkaa kääntyä tulevina vuosikymmeninä uudelleen nousuun. 2\n8 Talousarvion valmistelun taustatietoja Suhteellisen myönteistä globaalitalouden näkymää varjostavat protektionismin uhka sekä monenväliseen kauppajärjestelmään kohdistuvat paineet. Myös euroalueella vallitsevat alasuuntaan painottuvat riskit. Eräiden eurooppalaisten pankkien heikko vakavaraisuus ja ongelmaluottojen määrä aiheuttavat edelleen huolta. Positiivisista riskeistä eräs huomionarvoinen on odotettua vahvemman kasvun mahdollisuus teollisuusmaissa. Tämä koskee erityisesti euroaluetta, mutta myös mm. Japania. Euroalueen kysynnän ennakoitua nopeampi kasvu lisäisi inflaatiopaineita ja nopeuttaisi näin ollen rahapolitiikan normalisoitumista. Myös maailmankaupan odotettua nopeampi kasvu on positiivinen riski. Kotimaiset riskit liittyvät luottamusilmapiiriin ja työmarkkinoihin. Koska kotitalouksien ostovoima kasvaa vain vähän, kulutuksen kasvu perustuu vahvaan luottamukseen, joka voi horjua nopeastikin. Palkkojen osalta vuosien 2018 ja 2019 sopimuskorotusten ennustetaan olevan hyvin maltillisia. Vuoden 2018 palkankorotuksista neuvotellaan toimialoittain, mikä lisää palkkaennusteen epävarmuutta. Ennustettua suuremmat palkankorotukset voivat heikentää viennin ja työllisyyden kasvua. Investointien osalta epävarmuus kumpuaa suunniteltujen suurhankkeiden mahdollisesta viivästymisestä. Tilastokeskuksen työvoimatiedustelun mukaan työttömyys ei ole juurikaan laskenut alkuvuonna 2017 ja työttömyysasteen trendi on pysynyt 8,7 prosentissa. Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) työnvälitystilaston mukaan työttömyys kuitenkin on alkuvuonna laskenut selvästi kaikilla alueilla ja kaikissa ikä- ja ammattiryhmissä. Työttömyysasteen laskun pysähtyminen johtuu ainakin osittain piilotyöttömien sekä muiden työvoiman ulkopuolisten aktivoitumisesta työnhakuun, mikä on normaalia suhdannetilanteen parantuessa. Nopeutunut talouskasvu kääntää työttömyyden loppuvuodesta uudelleen laskevalle uralle ja ennuste vuoden 2017 työttömyysasteeksi on 8,6 %. Vuonna 2017 ansiotaso kehittyy pääosin työmarkkinaosapuolten neuvotteleman kilpailukykysopimuksen mukaisesti. Sopimuspalkkoja ei korotettu ja julkisen sektorin lomarahoja leikattiin 30 %. Näiden tekijöiden yhteisvaikutuksena sopimuspalkkojen arvioidaan laskevan keskimäärin 0,3 %. Ansiokehitysennusteessa oletetaan muiden tekijöiden kuin sopimuspalkkojen nostavan ansioita 0,6 %. Nimellisten ansioiden arvioidaan näin ollen kasvavan 0,3 % vuonna Koko talouden palkkasumman kasvu on alkuvuonna 2017 ollut selvästi nopeampaa kuin mitä ansiotasoindeksin ja työllisyyden kasvun perusteella voisi olettaa. Tämä johtuu ensisijaisesti siitä, että palkansaajien työllisyys on kasvanut huomattavasti yrittäjien työllisyyttä nopeammin. Koko talouden palkkasumman ennustetaan kasvavan 1,8 % vuonna Vuoden 2018 palkankorotuksista neuvotellaan toimialoittain. Ansioiden nousun ennustetaan pysyvän edelleen maltillisena ansiotason kasvaessa 1,4 % vuonna Kuluttajahinnat nousevat edelleen maltillisesti, ennuste vuodelle 2017 on 0,9 %. Vuoden 2018 kasvuksi ennustetaan 1,5 %. Bruttokansantuotteen ennustetaan kehittyvän yli 2% vuonna Rahoitusmarkkinoilla korkotaso on pysynyt edelleen matalla. Lyhyet markkinakorot ovat edelleen negatiiviset. Inflaatiokehityksen ennustetaan pysyvän edelleenkin varsin maltillisena eli 1,5 % vuonna Keskeistä inflaatiokehityksen kannalta on talouden kokonaiskehitys ja kysynnän elpyminen. Työmarkkinoiden tilanne pysyy edelleen haastavana. Tilastokeskuksen lukujen mukaisen työttömyysasteen ennustetaan lähtevän lievään laskuun. Työllisyysasteen ennustetaan nousevan tämän vuoden 69,4 %:sta 70,1 %:iin. Työvoimahallinnon ilmoittamien lukujen mukaan työttömyysaste oli lokakuussa Pirkanmaalla 11,0%, joka oli 3,8 % vähemmän kuin viime vuonna. Parkanon työttömyysaste oli vastaavasti 9,8% (13,2% syyskuussa 2016). 3\n9 Talousarvion valmistelun taustatietoja Kunnallistalouden kehitys Ennakollisten tilinpäätöstietojen mukaan kuntatalous vahvistui vuonna Manner-Suomen kuntien ja kuntayhtymien yhteenlaskettu vuosikate oli 3,4 mrd. euroa positiivinen vuonna Vuosikate vahvistui yli 700 milj. euroa edellisvuodesta. Vuosikate riitti kattamaan poistot ja arvonalentumiset. Vuosikate vahvistui erityisesti asukasluvultaan suuremmissa kunnissa. Kuntayhtymien yhteenlaskettu vuosikate sen sijaan heikkeni vuonna 2016 lähes 80 milj. euroa. Syksyn 2016 kuntatalousohjelmassa tehtyyn ennusteeseen verrattuna kuntien ja kuntayhtymien yhteenlaskettu vuosikate oli noin 200 milj. euroa vahvempi. Kuntatalouden vuosikatteen vahvistuminen johtui ensisijaisesti peruskuntien toimintamenojen matalasta 0,5 prosentin kasvusta. Toimintakatteen matalaa kasvua selittivät sekä kuntien omat sopeuttamistoimet ja kilpailukykysopimukseen liittyvät säästöt. Kuntien välillä on edelleen suuria eroja. Tilikauden tulos oli negatiivinen noin joka kolmannessa kunnassa. Vuosien 2015 ja 2016 konsernitilinpäätösten perusteella neljä kuntaa täyttää kuntalain kriisikuntakriteerit. Kuntien lainakanta jatkoi kasvuaan vuonna 2016, tosin hitaammin kuin aikaisempina vuosina. Lainakanta nousi noin 18,1 mrd. euroon eli euroon/asukas. Parkanon kaupungin taloudessa vuosi 2016 oli edelleenkin ylijäämäinen (388 teuroa), mutta ylijäämä pieneni selvästi edellisestä vuodesta (688 teuroa). Kuluvan vuoden osalta tilanne on parannut vuoden loppua kohden ja tilinpäätös tuleekin olemaan budjetoitua parempi. Syynä on lähinnä ennakoimaton yhteisöveron yksittäinen erä (400 teuroa). Kuluvan vuoden talousarvion mukainen vuosikate on noin 1,4 milj. euroa ja tulos euroa. Kaupungin nettolainat vähentyivät vuonna 2016 noin 400 teuroa ja tämän vuoden osalta lainojen nettomäärän osalta voidaan edelleenkin päästä vain hienoisella nousulla. Lainaennuste vuoden loppuun 2017 on 3010 euroa/asukas ja konsernilainojen osalta 4798 euroa/asukas. Valtion talousarvioesityksen vaikutukset kuntatalouteen Valtion toimenpiteiden vaikutuksen arvioidaan olevan nettomääräisesti noin 129 milj. euroa kuntataloutta heikentävä vuonna Hallitusohjelma sisältää useita toimenpiteitä, joiden tavoitteena on vähentää kuntien menoja. Näitä ovat muun muassa erikoissairaanhoidon järjestämisen tehostaminen ja omais- ja perhehoidon kehittäminen. Kuntatalouteen vaikuttavat vuonna 2018 merkittävästi myös muut tekijät kuin valtion päätökset, kuten kuntien työvoimakustannuksia alentava kilpailukykysopimus. Valtionavut kunnille ja kuntayhtymille ovat yhteensä 10,59 mrd. euroa vuonna 2018, ja ne lisääntyvät edellisestä vuodesta noin 0,1 prosenttia. Kuntien peruspalvelujen valtionosuuteen ehdotetaan milj. euroa, joka on noin 140 milj. euroa vähemmän kuin vuoden 2017 varsinaisessa talousarviossa. 4\n10 Talousarvion valmistelun taustatietoja Valtionosuuden vähenemiseen vaikuttavat eniten kilpailukykysopimukseen liittyvän vähennyksen kasvu 119 milj. eurolla, sekä valtion ja kuntien välinen kustannustenjaon tarkistus, joka vähentää valtionosuutta 177 milj. euroa Sote- ja maakuntauudistuksen valmisteluun ehdotetaan talousarvioesityksessä 180,5 milj. euroa. Määrärahoista 130 milj. euroa kohdennetaan maakuntien ja soten ICT -valmisteluun: maakuntien ICTpalvelukeskuksen, maakuntien tietohallinnon valmisteluun, alueellisiin ICT-tukitoimiin sekä yhteisiin investointeihin. Maakuntien esivalmisteluun ja väliaikaisille valmisteluelimille osoitetaan rahoitusta 40 milj. euroa. Oheisena on taulukko, jossa on selvitetty valtion toimenpiteiden vaikutus kuntien ja kuntayhtymien talouteen, milj. euroa, muutos : Menot Tulot Netto VM, peruspalvelujen valtionosuus Opetus- ja kulttuuritoimen hallinnonala Sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonala Työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonala Ympäristöministeriön hallinnonala Verotuksen ja maksujen muutokset Kustannustenjaon tarkistus Indeksijäädytykset Valtion toimenpiteiden vaikutukset yhteensä Talousarvion laadinnan ohjeistus Vuoden 2018 talousarvion valmistelu aloitettiin kesälomien jälkeen virkamiestyönä. Kukin toimialajohtaja valmistelu oman sektorinsa osalta raamiesityksen. Esitystä käytiin läpi johtoryhmässä, josta raamiesitys eteni kaupunginhallitukseen. Kaupunginhallitus antoi talousarvioraamikehykset kokouksessaan Kehyksessä on seuraavat olettamat: - palkkataso on nykyinen, ei siis korotuksia - lomaraha Kiky-sopimuksen mukaisesti - verotulot verottajan arvion mukaisesti - valtionosuudet viimeisimmän arvion mukaisesti 5\n11 Talousarvion valmistelun taustatietoja Toimintatuotot on kehyksessä arvioitu nykyiselle tasolleen. Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelutuotannon määrärahat on kehykseen arvioitu hankintasopimuksen täsmennyksen mukaisesti ottaen huomioon sopimuksen mukainen vuosikorotus. Verotulot arvioidaan talousarvioon Kuntaliiton verokehikon pohjalta. Huomioon on myös otettu kuluvan vuoden verokertymätasoa. Rahoituskuluissa varaudutaan lainamäärän kasvamiseen investointien mukaisesti. Säästöinä kaikkien hallintokuntien tulee kartoittaa mm: maksujen ja taksojen tarkastelu onko korotusmahdollisuuksia? tulojen kerryttämiseen kiinnitettävä huomiota myytävien palveluiden markkinoinnin tehostaminen ydintoimintoihin keskittyminen eläköitymisten ja muutoin avoimeksi tulevien toimien kriittinen tarkastelu/tehtävien uudelleenjärjestelyt henkilöstön motivointi ja tehtävien selkiyttäminen - henkilöstön mukaan ottaminen talousarvioprosessiin, hyvien ideoiden/käytäntöjen löytämiseksi työajan tehokas käyttö henkilöstömitoitukset/työpanoksen seuranta kustannustietoisuuden lisääminen läpi organisaation; hallintokunnilla yhtenäiset käytännöt hankintojen kriittinen tarkastelu/keskitetyt hankinnat sijaisten ja muiden määräaikaisten kriittinen tarkastelu palkattomat vapaat, vuorotteluvapaat, opintovapaat, osa-aikatyö Sisäiset menot ja tulot pidetään kuluvan vuoden talousarvion tasolla. Poikkeama tulee esittää sekä sisäisen myynnin että sisäisen oston osalta. Alustavan suunnitelman mukaan 2018 nettoinvestointien määrä olisi noin 2 miljoonaa euroa ja siinä on pysyttävä. Peruspalveluihin tehtävien investointien tulee olla käyttötalousmenoja vähentäviä. Pitkällä tähtäimellä investointi-suunnitelmat pitää asettaa kestävälle tasolle velkaantuneisuuden pysähdyttämiseksi ja talouden tasapainon saavuttamiseksi. 6\n12 Talousarvion valmistelun taustatietoja Talousarvioraami: Kaupunginhallituksen hyväksymä talousarvioraami oli lähes euroa miinusmerkkinen. Toimintatuotoissa oli noin 160 teuron eli 0,9 % kasvu ja toimintakuluissa noin eli 0,7 %:n kasvu kuluvan vuoden ennusteeseen. Toimintakate kasvoi 0,7 %. Verotuloissa ennakoitiin 1,9 %:n eli noin 200 teuron kasvua. Valtionosuuksiin kirjattiin 255 teuron lasku. Talousarvioraamin ja talousarvioesityksen poikkeamat johtuvat seuraavista tekijöistä: Verotulojen ennuste parantui loppukesästä ja edelleen hieman syksyn aikana. Verotuloennusteeseen lisättiin euroa. Lisäksi kaupunginvaltuusto päätti korottaa tuloveroprosenttia 1% -yksiköllä. Huoneiston vuokrasopimus Parkanontie 64 tiloista on otettu huomioon. Vuokratiloihin siirtyy toimintakeskuksen toimintoja. Vuokrasopimus on tehty tilat omistavan Parkanon viisi tähteä Oy:n ja teknisen osaston välinen. Tiloista on teknisen osaston ja kaupunginhallituksen sisäinen sopimus. Sisäistä laskutusta on vähennetty. Tällä ei ole vaikutusta tulokseen. 7\n13 Talousarvion valmistelun taustatietoja Suunnitelmakauden organisatoriset muutokset Suunnittelukaudella tavoitteena on kohdistaa henkilöstöresurssit tehokkaasti oikeisiin asioihin kaikilla organisaatiotasoilla. Strategiatyön aikana luonnosteltu uusi Palvelukeskusmalli otetaan käyttöön. Palvelukeskusmallissa osastot on korvattu toimialueilla. Toimialueiden yhteistyötä ja raja-aitoja puretaan. Tämä antaa uusia mahdollisuuksia esimerkiksi sijaistamisissa. Henkilöstön rekrytoinneissa aina ensisijaisesti selvitetään sisäisten siirtojen mahdollisuus, eläköitymiset tarkastellaan tapauskohtaisesti. 8\n14 Talousarvion rakenne ja sitovuus Talousarvion rakenne ja sitovuus Parkanon kaupungin taloussuunnitelma on laadittu neljäksi vuodeksi: Taloussuunnitelma vuodille Taloussuunnitelman ensimmäinen vuosi on talousarviovuosi. Talousarvio jakautuu käyttötalouteen, tuloslaskelmaosaan, investointeihin ja rahoitusosaan. Talousarvion tuloslaskelma- ja rahoitusosa kuvaavat kunnan kokonaistaloutta, käyttötalous- ja investointiosalla taas ohjataan toimintaa. Käyttötalousosaan sisältyvät yhteistoiminta-alueen sote-palvelut järjestetään Parkanon kaupungille ja Kihniön kunnalle. Vesihuoltolaitos käsitellään muuna taseyksikkönä kirjanpidon eriyttämiseksi ja sen määrärahat sisältyvät koko kaupungin lukuihin. Talousarviokirjassa esitetään vesihuoltolaitoksen laskelmat myös erikseen. Kaupunginvaltuusto päättää käyttötalousosan tehtävät, joille se asettaa toiminnalliset ja taloudelliset tavoitteet. Talousarvion käyttötalouden sitovuustaso on nettomääräraha - lautakuntatasolla (toimielimittäin) - sote palvelut omana sitovuustasonaan erikseen Parkanon ja Kihniön osalta - vesihuoltolaitos omana sitovuustasonaan Investoinnit ovat sitovat tehtäväalueittain. Yli euron hankkeet ja yli euron irtaimistohankkeet on esitetty omana määrärahanaan ja ne ovat hankekohtaisesti sitovia kokonaiskustannusarvion puitteissa. Pienet hankkeet ovat sitovia hankeryhmittäin, esim. pienet rakennushankkeet yhteensä. Tuloslaskelman toimintakate, verotulot, valtionosuudet, rahoitustuotot ja -kulut ovat sitovia. Rahoituslaskelmassa esitetyt anto- ja ottolainojen nettomuutokset ovat sitovia. Talousarviossa esitetään myös tuloslaskelman ja rahoituslaskelman tunnuslukuja. Taloussuunnitelmaan sisältyy henkilöstöosa, jossa esitetään osastoittain henkilöstö, sen ikäjakautuma ja eläköityminen. Henkilöstöosa sisältää myös henkilöstön eläköitymisarvion ja rekrytointisuunnitelman. 9\n15 Talousarvion rakenne ja sitovuus Parkanon kaupungin strategia Parkanon kaupunginvaltuuston määrittelemä uusi Visio on seuraava: Parkano tunnetaan rohkeita avauksia tekevänä paikkakuntana, jossa tartutaan toimeen ja järjestetään asiat parhain päin. Parkano on Tampereen ja Seinäjoen välisen Suomen elinvoimaisin keskus, joka houkuttaa asukkaita ja luo uusia työpaikkoja. Parkano tarjoaa viihtyisän asuinympäristön sekä mahdollisuuden vaikuttaa ja osallistua aktiivisesti. Laadukkaista palveluista huolehditaan luomalla uusia toimintamalleja ja uudenlaista kumppanuutta. Kaupunginvaltuuston määrittelemät arvot ovat: 1. Tehdään yhdessä ja haetaan kumppanuuksia 2. Ollaan ennakkoluulottomia ja tartutaan toimeen 3. Toimitaan avoimesti ja yksilöä sekä yhteistyökumppaneita arvostaen Kaupungin vision toteutumista ja toiminnan kehittämistä varten on asetettu kolme painopistettä. ELINVOIMA JA ELINKEINOJEN KEHITTÄMINEN Visio: Parkano on elinvoimaisin keskus Tampereen ja Seinäjoen välillä. Tavoitteet: Alueen paras ostos- ja matkailukeskus Kolmea maakuntaa palveleva logistiikan keskus Asukkaita houkuttava ja työpaikkoja lisäävä elinvoimainen aluekeskus Kehittyvä asemanseutu Kehittyvä Kolmostien varsi Houkutteleva paikkakunta, jossa on myönteinen ilmapiiri Vahva toisen asteen koulutus ja aikuiskoulutus Onnistunut markkinointi ja viestintä ASUMISVIIHTYVYYS JA OSALLISUUS Visio: Viihtyisä asuinympäristö, jossa voi vaikuttaa ja osallistua aktiiviseen elämään. Tavoitteet: Asumiskustannukset sekä tonttihinnat pidetään kohtuullisina Huolehditaan riittävästä määrästä houkuttelevia tontteja Huolehditaan rakentamisen joustavuudesta 10\n16 Talousarvion rakenne ja sitovuus Säilytetään kylät aktiivisina ja elinvoimaisina Säilytetään ja monipuolistetaan harrastustoimintaa Kehitetään vapaaehtoistoimintaa sekä yhteistyötä järjestöjen kanssa Parannetaan osallistumismahdollisuuksia Hyödynnetään kaunista luontoa vapaa-ajanasumisen lisäämiseen HYVÄT PALVELUT Visio: Avainpalvelut kehityksen kärjessä Tavoitteet: Vahvistetaan palveluja, joiden varaan lapsiperheet voivat perustaa kodin Uuden opetussuunnitelman mukainen vetovoimainen oppimisympäristö Kehitetään ja lisätään toisen asteen koulutusta Monipuolinen kansalaisopiston ja musiikkiopiston toiminta sekä aktiiviset kulttuuripalvelut Vahvistetaan kuntalaisten hyvinvointia ja terveyttä edistäviä lähipalveluita Terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen kiinnitetään huomiota Turvataan ikäihmisten palvelut Täydennetään palvelukonseptia yhteistyöllä kolmannen sektorin ja yritysten kanssa Talousarvion 2018 yleiset tavoitteet Kaupungin yleiset tavoitteet ohjaavat koko kaupungin toimintaa ja hallintokuntien tavoitteiden asettamista. Tavoitteiden ja määrärahaesitysten tulee olla linjassa siten, että tavoitteiden saavuttaminen on mahdollista. Tavoitteet tulee yksilöidä niin selkeästi, että tavoitteiden toteutuminen voidaan todentaa ja arvioida. Toiminnallisten tavoitteiden toteutumisen seuranta tulee järjestää käyttämällä mittareita ja tunnuslukuja. Arviot tavoitteiden toteutumisesta ja olennaisista talousarvion poikkeamisista esitetään käyttötalousosan yhteydessä. Valtuusto on päättänyt laajan hyvinvointikertomuksen tavoitteiksi seuraavat: Terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen vaikuttamalla suurten kansantautien esiintyvyyteen. Yhteisöllisyys, syrjäytymisen vähentäminen ja sisäinen turvallisuus. Viestintä kuntalaisille. Hyvinvointityön rakenteiden vahvistaminen. Painopisteet ja kehittämiskohteet: lapset ja lapsiperheet, nuoret, työikäiset, ikäihmisten terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen. 11\n17 Parkanon talouden kehitys Parkanon talouden kehitys Talouden sopeutusohjelma suunnitelmavuosille Parkanon taloutta on tasapainotettu ainakin vuodesta 2014 lähtien. Suurimpana haasteena on olut verotulojen heikko kehitys, joka on ollut vuodesta 2015 lähes samoissa lukemissa. Historiallisen suuri koulukampusinvestointi on haasteellinen ja vaatii osaltaan rakenteellisia muutoksiakin. Rakenteellisia muutoksia ja säästökeinoja on arvioitu vuonna 2014 työskennelleessä talouden seurantaryhmässä sekä vuoden 2016 talousarvion valmisteluprosessissa kaupunginhallituksessa sekä virkamiestyönä syksyn 2016 aikana ja talven 2017 aikana. Merkittävimmät säästöt kertyvät koulukampuksen käyttöönotosta. Sen ajoituksesta riippuu myös väistötilojen aiheuttamien lisäkustannusten välttäminen, tavoite käyttöönotolle on syksy Rakenteellinen sopeutusohjelma koostuu seuraavista asioista: Koulutuksen keskittäminen yhdelle kampukselle. Tuntikehyksen alentaminen vastaamaan oppilasmäärää. Säästö tilakustannuksissa, henkilöstömenoissa ja kuljetuksissa. Muiden investointien pitäminen matalina. Kiinteistöjen asianmukaisesta ylläpidosta huolehtiminen. Kiinteistöjen käytön tehostaminen. Selvitys vapaiden kiinteistöjen myyntimahdollisuuksista. Selvitys vuokrakiinteistöissä tapahtuvien toimintojen siirtämisestä omiin kiinteistöihin. Palvelurakenteen hyvä ja tehokas toiminta; yhteistyökumppanit. Palveluiden ja kaupunkirakenteen (esimerkiksi katuverkon) kehittäminen maltillisesti, siten että kustannukset eivät kasva. Hankinnat; vain välttämättömät hankitaan, merkittävät hankinnat kilpailutetaan. Henkilöstöpolitiikka; eläköitymisten yhteydessä aina arvioidaan töiden uudenlaisen järjestämisen mahdollisuudet. Henkilöstöjaosto valmistelee tarkemmat toimet tehtäväalueiden kartoituksen pohjalta. Lisäksi vapaaehtoiset palkattomat vapaat, yt -neuvotteluiden mahdollisuus. Kaupungin elinvoimaisuuteen panostaminen; priorisoidut elinkeinohankkeet sekä strategiset tekijät pidemmällä tähtäimellä (mm. tonttipolitiikka, logistiikan hyödyntäminen, markkinointi). Tulojen kerryttämiseen kiinnitetään huomiota. Myytävien palveluiden markkinoinnin tehostaminen. Verotulojen lisäämiseksi valtuusto nosti veroprosenttia vuodelle %-yksiköllä. Se tarkoittaa täysimääräisenä euron lisäystä vuositasolla verotuloihin. Henkilöstöresurssien tarkastelu Henkilöstömenot ovat oman toiminnan suurin menoerä. Henkilöstö on kuitenkin myös kaupungin voimavara. Palvelut tuotetaan henkilöstön avulla. Henkilöstön määrän suhde tuotettaviin palveluihin riippuu melko suorasti haluttavasta palvelutasosta. Palvelutason säilyttäminen nykytasolla vaatii nykyisen henkilöresurssin käyttämistä tehokkaasti. KIKY sopimus edellyttää tehokkuustarkastelua ja siten myös resurssitarkastelua. Resurssitarkastelu tehdään aina eläköitymisten tai vapautuvien tehtävien täytön yhteydessä. 12\n18 Parkanon talouden kehitys Tavoitteet sekä henkilöstöresurssit tarkastellaan ja priorisoidaan kaikilla organisaation tasoilla koko palvelukeskuksessa. Prosessien tarkastelu myös kriittisesti on keino tehostaa työtä ja toimintatapoja. Henkilöstön osaamista ja organisaatiota vahvistetaan koulutuksen ja erilaisten hankkeiden avulla. Kaupungin toimintatapoja arvioidaan kautta linjan ja haetaan uusia yhteistyömahdollisuuksia. Parhaiten tämä onnistuu yhteistyössä henkilöstön kanssa. Toimenkuvien päivittäminen ja TVA tarkastelu on meneillään ja saatetaan loppuun vuoden 2017 aikana. Toiminta Talousarvion ulkoiset toimintamenot ovat yhteensä 56,7 milj. euroa, kasvua kuluvan vuoden talousarviosta 0,65 %. Toimintatuotoissa on vastaavasti 0,32% lasku. Menot sisältävät sote palvelujen määrärahassa huomioidun kiinteän hinnan sopimuksen mukaisella korotusosuudella. Henkilöstökuluissa on huomioitu tämän vuoden tapaan Kiky- sopimuksen mukainen lomarahojen 30 %:n leikkaus. Palveluiden ostoista valtaosa kohdentuu sote palveluiden hankintaan Parkanolle ja Kihniölle. Tulevan maakuntamallin ennakointi on tässä vaiheessa vielä hankalaa, kun lopullinen toteutusmalli vaikutuksineen ei ole tiedossa. Talousarvion keskeiset erät Ulkoinen, sisältää vesihuoltolaitoksen. milj.euroa TP 2016 TA 2017 TA 2018 Toimintatuotot 19,8 17,3 17,5 Toimintakulut -57,9-56,3-56,7 Verotulot 22,2 21,5 22,6 Valtionosuudet 18,3 18,3 18,3 Vuosikate 2,7 1,4 2,1 Yli/Alijäämä 0,4-0,4 0,3 Nettoinvestoinnit -3,8-1,9-1,5 Lainakanta 18,8 22,3 20,6 Verotulot ja valtionosuudet Parkanon kaupungin vertotulokertymä on ollut hyvien kertymävuosien jälkeen suhteellisen vaatimatonta. Vuoden 2018 verotulojen ennakoitiin ennen veronkorotuspäätöstä olevan 21,9 miljoonaa euroa, joka on kuluvan vuoden tasolla. Veronkorotuksen jälkeen verotuloja ennakoidaan tulevan 22,6 milj. euroa. Kasvua on noin 3,2 % kuluvaan vuoteen (toteumaennusteeseen) nähden. Efektiivinen veroaste nousee 1% veronkorotuksesta huolimatta kuitenkin vain 0,7% -yksikköä, 13,81 %:sta 14,49 %:iin. Tähän vaikuttaa verovähennysjärjestelmä. 13\n19 Parkanon talouden kehitys ** 2018** 2019** 2020** Kunnallisvero Muutos % 2,80 % 0,4 % -3,4 % 4,0 % 2,8 % -47,8 % Yhteisövero Muutos % 13,8 % -0,6 % 18,7 % -0,9 % 3,2 % -18,6 % Kiinteistövero Muutos % 1,30 % -2,5 % 0,9 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % Yhteensä Muutos % 3,50 % 0,05 % -1,20 % 3,21 % 2,62 % -41,18 % Valtionosuudet laskevat kuluvasta vuodesta. Parkanon kaupunki saa arvion mukaan 18,3 milj. euroa valtionosuuksia. Laskua kuluvaan vuoteen on noin euroa. Lopulliset päätökset vuoden 2018 valtionosuusrahoituksesta tehdään joulukuun 2017 lopussa. Merkittävimmät muutokset kuntien vuoden 2018 valtionosuusrahoituksessa johtuvat kilpailukykysopimuksesta (-118 milj. euroa, -22 /asukas) ja kustannustenjaon tarkistuksesta (-178 milj. euroa). Veromenetysten kompensaatio lisää valtionosuutta 131 milj. euroa vuonna Tulos Talousarvion vuosikate on 2,1 milj. ja poistojen jälkeinen tulos on euroa ylijäämäinen. Investoinnit Talousarvion bruttoinvestointien määrä on noin 2,5 miljoonaa euroa. Lähivuosien merkittävin investointi on Koulukampuksen rakentaminen, joka aloitettiin kuluvan vuoden aikana. Hanke toteutetaan kiinteistöleasingillä, jossa rakentajana toimii rahoittaja. Sen vuoksi investointi ei näy investointisuunnitelmassa eikä kaupungin taseessa. Nettoinvestointeja pienentää Kolmostien Terveys Oy:n osakkeiden myynti eurolla ja kirjaston valtionavustus euroa. Nettoinvestoinnit ovat noin 1,5 milj. euroa. Suurin yksittäinen investointi on Viinikan silta. Investointisuunnitelmaan sisältyy pieniä remontteja, kadunrakennusta, päällystystä, vesi- ja viemärijohtojen saneerausta. Lainat ja tilapäisluoton ottovaltuudet Lainakanta on vuoden 2017 lopussa noin 20 miljoonaa euroa. Lainojen hallinnan vuoksi lainakantaa on muutettu 6 milj. euroa lyhytaikaisesta pitkäaikaiseen v Vuoden 2018 lopussa lainakannan arvioidaan olevan 20,6 milj. euroa. Suunnittelukaudella varsinainen pankkivelka tulee lisääntymään varsin maltillisesti, mutta kiinteistöleasingin vastuu huomioiden kaupungin velkavastuut lisääntyvät suunnitelmakaudella kuitenkin merkittävästi. Kaupunginvaltuusto on hyväksynyt lainanhallintastrategian Sen mukaan: 14\n20 Parkanon talouden kehitys - Kaupungin ottolainoista noin 1/3 -osa sidotaan kiinteään korkoon ja pitkään laina-aikaan, vaihtuvia korkoja ja lyhyttä laina-aikaa käytetään noin kolmasosaan lainoja ja loppuosaan lainoja korkosidonnaisuus ja lainaaika valitaan lainanoton tai korkosuojauspäätöksen yhteydessä tilanteen mukaan. - Kiinteäkorkoisuus voidaan toteuttaa joko suoraan kiinteäkorkoisella ja pitkäaikaisella lainalla tai vaihtoehtoisesti koronvaihtosopimuksella. Koronvaihtosopimuksen tekohetkellä voidaan ottaa huomioon jo tulevat lainannostotarpeet ja mitoittaa suojaus sen mukaiseksi. - Antolainat ovat mahdollisia konserniin kuuluville. Korosta ja muista antolainojen ehdoista päätetään aina tapauskohtaisesti kaupunginvaltuustossa, lukuun ottamatta hallintosäännön 36 :n mukaisia lyhytaikaisia tilapäisluottoja konserniin kuuluville. Kaupungin antamilla lainoilla on oltava kiinnitys tai kaupungilla on oltava hallussaan osakekirjat taikka jälkipanttaus niihin. Rahoituslaskelma Vuoden 2017 joulukuussa lainakannasta on lyhytaikaista luottoa kuntatodistuksilla käytössä 3,0 miljoonaa euroa. Lainanottovaltuudet on syytä vahvistaa talousarvion yhteydessä 5 miljoonaan euroon, joka mahdollistaa nykyisten lainojen lisäksi siis 2 miljoonan lisäluototuksen. Rahoituksen riittävyys ja vakavaraisuus Kuntien rahoituksen riittävyyden ja vakavaraisuuden turvaamisen mittaamiseksi on asetettu tunnuslukukriteerit, joiden täyttyessä kunnan katsotaan olevan rahoituskriisissä. Veroprosentin lisäksi ei muut kriteerit eivät Parkanon osalta täyty. Tulevien vuosien investointeja on mietittävä tarkkaan, jotta velkamäärä voidaan hallita. Kampuksen leasingrahoitusmalli helpottaa osaltaan tässä pyrkimyksessä. Sisäinen valvonta Kaupungin sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteet vahvistettiin v valtuustossa ja sen pohjalta kaupunginhallitus on hyväksynyt sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan ohjeen Talousarvion 2017 määrärahojen riittävyyttä arvioidaan säännöllisesti. Mahdollisiin, nähtävissä oleviin poikkeamiin reagoidaan nopeasti. Tulosennusteet laaditaan kuukausittain maaliskuusta lähtien kaupunginhallitukselle talouden seurannan pohjaksi. Talousarvion toteutumaa ja määrärahojen riittävyyttä käsitellään toimielimissä vähintään neljännesvuosittain. Myös tavoitteiden toteutumista seurataan ja talouskatsaus esitetään vuosikolmanneksittain kaupunginvaltuustolle. Riskien kartoitusta on aloitettu keräämällä riskirekisteriä, jossa arvioidaan mm. riskin suuruus euroina, toteutumismahdollisuus ja vaikuttavuus. Riskirekisterin läpikäynti toteutetaan talousarviovuonna. 15\n21 Parkanon talouden kehitys Tietojärjestelmä-, henkilöstö- ja ympäristöriskit tiedostetaan ja niihin pyritään varautumaan suunnittelukauden aikana. Kattavalla vakuutuskannalla ja sen vuosittaisella päivityksellä varaudutaan toiminnan vahinkoriskeihin. Sisäisen valvonnan toteutumisesta kaupunginhallitus antaa selonteon toimintakertomuksen yhteydessä. Hankinnat ja sopimukset Kunnan hankinnoissa noudatetaan julkisista hankinnoista annettua lakia ja muita säännöksiä sekä kaupungin hankintaohjetta. Toimielinten ja viranhaltijoiden hankintavaltuuksista on noudatettava hallintosäännössä, talousarvion perusteluissa sekä talousarvion täytäntöönpano-ohjeissa annettuja määräyksiä. Toimivaltarajat koko palvelukeskuksessa ovat kaupunginhallituksen mukaan seuraavat: - kaupunginjohtaja ja toimialajohtaja euroa - vastuualueiden ja toimintayksiköiden esimiehet euroa - muut hyväksyjät euroa - talous- ja hallintojohtaja, laskukohtainen saatavien poistoraja euroa Hallintosäännön 23 :n mukaan: "Kaupunginhallitus, lautakunta tai jaosto hyväksyvät merkittävät sopimukset toimialueensa osalta. Kaupunginjohtaja, toimialajohtajat, vastuualuejohtajat ja toimintayksikköjen esimiehet sekä muut hyväksymisoikeutetut hyväksyvät toimivaltansa rajoissa operatiiviseen toimintaan liittyvät sopimukset ja hankinnat, joiden hoitamiseen on varattu määräraha talousarviossa." 16\n22 Kuntatakonsernin tavoitteet Kuntatakonsernin tavoitteet Kuntakonsernilla tarkoitetaan kunnan sekä yhden tai useamman juridisesti itsenäisen yhteisön muodostamaa taloudellista kokonaisuutta. Kunnan tytäryhteisöllä tarkoitetaan niitä osakeyhtiöitä, yhdistyksiä ja muita yhteisöjä, joissa kunnalla on määräämisvalta. Kuntayhtymät yhdistetään kunnan konsernitilinpäätökseen riippumatta kunnan osuudesta yhtymän varoihin ja äänivaltaosuuteen. Yhdistelmä konsernitilinpäätökseen sisältyvistä yhteisöistä Yhdistely konsernitilinpäätökseen Yhdistelty (kpl) Ei yhdistelty (kpl) Tytäryhteisöt Yhtiöt Kiinteistö- ja asuntoyhtiöt 5 Muut yhtiöt 3 Yhdistykset 1 Osakkuusyhteisöt Kolmostien Terveys Oy 1 Kuntayhtymät 3 Yhteensä 12 1 Parkanon kaupunkikonserniin kuuluvat seuraavat tytäryhtiöt (omistus%): Parkanon kaupungin Vuokratalot Oy (100 %)asuntojen vuokraustoiminta Parkanon Jäähalli Oy (52 %) Kenkätehtaan tontti Oy (100 %) Kehitys-Parkki Oy (75 %) Ki Oy Parkanon Paloasema (100 %) Lupinet Oy (51 %) Ki Oy Väistön ryhmäkodit (100 %) Parkanon Teollisuustalo Oy (100%) jääharrastustoiminta kiinteistöyhtiö teollisuustilat elinkeinoyhtiö kiinteistöyhtiö paloaseman ja teknisen varikon tilat valokuituverkon rakentaminen tietoliikenteelle vanhusten palveluasuminen kiinteistöyhtiö Osakkuusyhteisöt (omistus %) Kolmostien Terveys oy (39%) 17\n23 Kuntatakonsernin tavoitteet Lisäksi kaupunki on mukana seuraavissa kuntayhtymissä: Pirkanmaan sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (1,79 %) Pirkanmaan liitto (1,58 %) Sastamalan koulutuskuntayhtymä (7,27 %) Konsernitaseeseen on jätetty yhdistelemättä Parkanon Rantakoto ry, jossa Parkanon kaupungilla ei ole määräämisvaltaa; yhdistyksen purkautuessa yhdistyksen nettovarallisuus siirtyy Parkanon kaupungille (KILA:n kuntajaosto 37/1998). Konsernin toiminnan ohjaus Hallintosäännön 21 :n mukaan kaupungin konsernijohtoon kuuluvat kaupunginhallitus, kaupunginjohtaja ja tekninen johtaja. Kaupungin konserniohje on uudistettu kuntalain mukaiseksi. Talousarviossa tulee asettaa selkeät tavoitteet kaupungin toiminnan kannalta keskeisille konserniyhteisöille Kehitys-Parkki Oy:lle ja Parkanon kaupungin Vuokratalot Oy:lle. Parkanon kaupungin Vuokratalot Oy Toiminnan kuvaus: Parkanon kaupungin Vuokratalot Oy:n tarkoituksena on asuntojen vuokraus. Kaupunki omistaa yhtiön kaikki osakkeet. Isännöinnin hoitaa kaupungin toimihenkilö. Huolto-, kirjanpito- ja korjauspalvelut hoidetaan osto-palveluina yksityisiltä yrityksiltä. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Yhtiö omistaa 9 vuokrataloa, joissa on yhteensä 128 asuntoa. Talot on rakennettu Asukkaiden vaihtuvuus on keskimäärin 25 % vuodessa. Vapaista asunnoista ilmoitetaan kaupungin nettisivustolla tarvittaessa. Asuntojen kysyntä on ollut tasaista. Yhtiöllä on velkaa n. 2,98 milj. vuoden 2017 lopulla. Vuonna 2018 velkaa on tarkoitus lyhentää Korkokustannusten väheneminen tai lisääntyminen ei juuri vaikuta yhtiön kassaan, koska useimpien lainojen maksussa koron lisäys pienentää lyhennystä ja päinvastoin. Osa lainoista on sidottu kiinteään korkoon. Kiinteistöjen energiankulutuksen hallitsemiseksi on tehtävä säästäviä toimenpiteitä ja sen asian johdosta yhtiössä on ryhdytty selvittämään erilaisia mahdollisuuksia. Ikääntyvien talojen korjaustarve on lisääntynyt. Vuokria korotettiin heinäkuun 2016 alusta ja yhä kohoavat ylläpitokustannukset sekä kiinteistöjen korjaukset luovat jatkossakin korotuspainetta vuokriin. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Yhtiö on aiemmin myynyt yhden kerrostalon ja rivitalo. Yhtiö jatkaa Aureskosken kiinteistön myyntiä edelleen. 18\n24 Kuntatakonsernin tavoitteet Vanhenevan kiinteistökannan korjaustarve kasvaa koko ajan. Hallitus tekee keväisin kiinteistökierroksen ja siinä huomattuja kunnostus ja korjaustarpeita pyritään toteuttamaan taloudellisen tilanteen mukaan. Kiinteistöjen vanhetessa suurehkot korjaukset ovat väistämättömiä. Lähinnä rakennusten ulkopuoliset osat vaativat kunnostusta tai uusimista. Lähivuosina tulee ajankohtaiseksi Uimaranta 2:den katto/ikkunoiden uusiminen. Yhtiön hallitus on tehnyt esityksen tontin vuokraamisesta Parkanon kaupungilta. Tontille on tarkoituksena suunnitella ja rakennuttaa nykyajan asumisvaatimuksia vastaava rivitalo. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen Yhtiön keskeinen tavoite on tuottaa vuokra-asuntopalvelua sitä tarvitseville: Rakennus ja ympäristölautakunta valvoo asuntojen vuokraamista, ARA valvoo asunnon hakijoiden ja sen saaneiden määrää sekä asuntojen käyttöastetta. Tavoite on pitää vuokrat kohtuullisina: ARA seuraa Vuokrataloyhtiön omistamien vuokraasuntojen vuokrien kehitystä. Kiinteistöjen korjauskustannukset hallinnassa Tämän tavoitteen saavuttaminen vaatii pidempiaikaista suunnittelua ja kiinteistöjen kuntoa ylläpitävää reagointia tasaisin väliajoin > kiinteistökierros joka kevät. Uimaranta 2 on laadittu PTSsuunnitelma. Uudistaa ja korjata asuntoja vastaamaan nykyajan tarpeita Asunnon tyhjentyessä, asunto tarkastetaan ja tarvittaessa asunnossa tehdään remonttia. Seuranta: Raportointi yhtiön tilanteesta neljännesvuosittain kaupunginhallitukselle. Kehitysparkki Oy Toiminnan kuvaus: Kehitys-Parkki Oy on Parkanon kaupungin ja Kihniön kunnan omistama kehitysyhtiö, joka hoitaa paikkakuntien elinkeino- ja matkailupalveluita. Kehitys-Parkki Oy palvelee yrityksiä monipuolisesti sen elinkaaren kaikissa vaiheissa. Yhtiön kautta yritys saa käyttöönsä myös erinomaisen yhteistyöverkostomme, jonka toimijoilta löytyy monipuolista osaamista kaikkiin yrityksen kehitystarpeisiin. Yhtiön tehtävänä on huolehtia elinkeinostrategian toteutuksesta. Strategiassa painotetaan toimialojen ja strategisten klustereiden (mm. metalli, puu, muovi) kehittämistä ja osaamisen tason nostamista yhteistyössä toimijaverkoston kanssa erilaisten projektien ja hankkeiden kautta. Kaupallisen ja palveluliiketoiminnan vahvistaminen on myös vahvasti mukana elinkeinoyhtiön toiminnassa. Lisäksi matkailuelinkeinoon panostetaan edellisvuosia enemmän. 19\n25 Kuntatakonsernin tavoitteet Kehitysyhtiö vastaa yritystoiminnan perustamiseen ja kehittämiseen liittyvästä neuvonnasta yhteistyössä eri toimijoiden kanssa. Yhteistyötä mm. Pirkanmaan TE-toimiston ja muiden kumppaneiden kanssa tehdään "Yritys-Suomi"-konseptin mukaisesti. Kehitysyhtiö osallistuu tiiviisti elinkeinopoliittisen seutuyhteistyön kehittämistoimenpiteisiin. Lisäksi yhtiö toimii kuntaorganisaatiossa rajapintana elinkeinoelämään mm. tontti- ja toimitila-asioissa sekä markkinoi Parkanoa yrityksien sijoittumispaikkana ja luonnonläheisenä asuinpaikkana alueelle muuttoa suunnitteleville. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Yhtiön palveluksessa työskentelee kaksi työntekijää sekä mahdollisesti projektihenkilöitä. Parkanossa perustetaan keskimäärin yritystä vuodessa ja Kehitys-Parkki on mukana perustamisprosessin läpiviennissä n. 2/3 perustetuista yrityksistä. Kehitys-Parkki on mukana yritysten toimitilasuunnitteluissa ja etsii aktiivisesti vuokralaisia tyhjin toimitiloihin. Yrityksiä autetaan liiketoiminnan suunnittelussa sen eri kehitysvaiheissa sekä rahoituksessa. Kehitys-Parkki toimii aktiivisesti alueen markkinoinnissa, koulutustoiminnan kehittämisessä sekä yritysten työvoimatarve asioissa. Elinkeinoyhtiö toimii aloitteellisesti myös laajempia yritysjoukkoja koskevissa kehittämishankkeissa ja varautuu hankkeiden omarahoitusosuuksiin. Aktiivista yhteydenpitoa parkanolaisiin yrityksiin tehdään edellisvuosien tapaan. Yrityskäyntien sekä erilaisten tilaisuuksien, yrittäjätapaamisten ja muun yhteistyön avulla tuotetaan yritysten käyttöön informaatiota ajankohtaisista asioista, osana Yritys-Suomi yhteistyötä. Lisäksi avustetaan investointi- ja kehittämishankkeiden hakemisessa vuosittain noin yritystä ja yhdistystä. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen Elinkeinorakenteen monipuolistaminen ja pienyritysten perustamisedellytysten parantaminen Yritysten tuloksellisuuden parantaminen auttamalla yritysten kehittämishankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa Yritystoimintaa tukevien koulutusmuotojen kehittäminen Parkanon yleinen markkinointi sekä elinvoiman ja matkailun kehittäminen Seuranta: Raportointi tilanteesta tehdään kaupunginhallitukselle puolivuosittain tai tarpeen mukaan. Parkanon Jäähalli Oy Parkanon Jäähalli Oy:n osakkeista Parkanon kaupunki omistaa enemmistön (52%). Muut osakkeiden omistajat ovat lähialueen kuntia, yrityksiä, yhteisöjä ja yksityisiä henkilöitä. Yhtiön ydintoimintaa on jääurheilun ja muun jäällä tapahtuvan liikunnan mahdollistaminen Parkanossa. Jääkausi kestää normaalisti elokuun puolivälistä huhtikuun puoliväliin (8 kk). Yhtiön toimintaa johtaa hallitus ja toimitusjohtaja. 20\n26 Kuntatakonsernin tavoitteet Kirjanpidosta ja laskujen käsittelystä vastaa ulkopuolinen tilitoimisto. Parkanon Jäähalli Oy:n tulot kertyvät Parkanon Kiekon maksamista vuokrista. Vuokrataso pyritään pitämään mahdollisimman alhaisella tasolla, jotta harrastajamäärät saadaan pysymään mahdollisimman korkealla tasolla. Jääajan myynnistä vastaa Parkanon Kiekko. Yhtiön liikevaihto 2016 oli Volyymitiedot: Kävijämäärät hallilla 2016 Parkanon kaupungin koululaitos Parkanon Kiekko Ulkopuoliset käyttäjät 4100 / 276 h / 725 h 5300 / 466 h Katsojat (katsomo ja kahvio) Toiminnan kehitystarpeet: Parkanon Jäähalli Oy:llä on tulevaisuuden haasteena jääkoneen uusiminen, hallin kantavien rakenteiden vahvistaminen ja valaistuksen uusiminen led-valaistukseksi. Valtiolta on mahdollista saada avustusta 30% tuleviin investointeihin jääkonetta lukuun ottamatta. Loppuosa investoinneista on rahoitettava lainalla ja tai uudella osakeannilla. Velkaa yhtiöllä on 2016 lopussa 88785,81. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Jäähallin energiakustannusten tehostaminen tarkalla kulutusten seurannalla ja onnistuneilla korjaustoimilla. Vuokratason pitäminen kilpailukykyisellä tasolla harrastajamäärien turvaamiseksi. Jäähallin markkinointi yhdessä Parkanon Kiekon kanssa. Vesihuoltolaitos Vesihuoltolaitoksen liikevaihdoksi arvioidaan 1,1 milj. euroa. Suurimpana toiminnan menoeränä on palvelusten osto 0,5 milj. euroa, johon sisältyy vesilaitoksen henkilöstöpalvelut sisäisenä ostona kaupungilta. Tulos painuu noin 70 teuroa miinukselle Vesilaitoksen lainakanta on 2,2 milj. euroa, josta velkaa kaupungille on sekä pitkäaikaisena että lyhytaikaisena luottona, yhteensä noin 1,2 milj.euroa. Vesilaitoksen tuottoprosentiksi vahvistetaan 0 %. Vesihuoltolaitoksen arvonmääritys on tehty syksyllä Laitoksen yhtiöittämisen valmistelu tehdään vuoden 2018 aikana ja tuodaan valtuuston päätettäväksi niin, että yhtiön toiminta voisi alkaa\n27 Käyttötalouden perusteluosa Käyttötalouden perusteluosa Keskusvaalilautakunta Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Kunnallisten ja valtiollisten vaalien järjestäminen. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Keskusvaalilautakunta ja sihteeri, vaalilautakunta, vaalitoimikunta. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset tapahtumat: Tasavallan presidentinvaalit 2018, maakuntavaltuuston vaalit 2018, eduskuntavaalit 2019, europarlamenttivaalit 2019 ja kuntavaalit Toimintakulut noin ja tulot 3000 euroa. Tarkastuslautakunta Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Tarkastuslautakunta ja tilintarkastaja vastaavat kaupungin hallinnon ja talouden ulkoisesta tarkastuksesta. Tarkastuslautakunnan tehtävänä on suorittaa toiminnan arviointia ja laatia arviointikertomus. Tarkastuslautakunnan tehtävänä on kuntalain :n kohdan 5 mukaisesti valvoa kuntalain 84 :ssä säädetyn sidonnaisuuksien ilmoittamisvelvollisuuden noudattamista. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Tarkastuslautakunta kokoontuu n. 9 kertaa vuodessa. Tilintarkastusyhteisön vastuullinen ja avustava tarkastaja suorittavat tarkastusta yhteensä arviolta 20 pv vuodessa. Tilintarkastaja toimii tarkastuslautakunnan sihteerinä. JHTT-tilintarkastusyhteisö BDO-Audiator Oy suorittaa kaupungin tilintarkastuksen kaudella Kokonaismenot noin euroa. Suurin erä tilintarkastuspalvelujen hankinta noin euroa. Kaupunginvaltuusto Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Valtuustolla on kaupungin ylimpänä päättävänä elimenä kokonaisvastuu kunnan toiminnasta ja taloudesta. Valtuustolle kuuluu strateginen päätöksenteko, kuntakonsernin tavoitteiden asettaminen sekä hallinnon järjestämisen perusteista päättäminen. Valtuusto päättää mm. talousarviosta, tilinpäätöksen hyväksymisestä, johtosäännöistä, maksujen perusteista, takauksista ja kiinteän omaisuuden myynnistä. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Kaupunginvaltuuston valtuutetut ja varavaltuutetut valitaan kuntavaaleissa. Parkanon kaupunginvaltuustossa on 31 valtuutettua. Valtuusto kokoontuu noin 10 kertaa vuodessa. Lisäksi tarvittaessa järjestetään seminaareja ajankohtaisista aiheista. 22\n28 Käyttötalouden perusteluosa Määrärahoissa henkilöstömenojen kasvu noin euroa johtuu kokouspalkkioiden korotuksesta. Toimistotarvikkeiden, kopiointikulujen ja postitusmaksujen sisäiset erät poistettu. Kokonaismenot noin euroa ovat vuoden 2017 tasolla. Kaupunginhallitus Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Kaupunginhallitus vastaa kaupungin hallinnosta ja taloudenhoidosta strategian ja tavoitteiden mukaisesti sekä valtuuston päätösten valmistelusta, täytäntöönpanosta ja laillisuuden valvonnasta. Kaupunginhallitus myös valvoo kaupungin etua, edustaa kaupunkia ja käyttää sen puhevaltaa. Kaupunginhallitukselle kuuluu kuntien yhteistyön kehittäminen ja kuntarakenneuudistuksen valmistelusta vastaaminen. Kaupunginhallitus vastaa kaupunkikonsernista ja konserniohjauksesta. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Kaupunginhallituksen kokouksia pidetään noin 20 kpl vuoden aikana. Lisäksi kaupunginhallituksen alaisuudessa toimii henkilöstöjaosto, joka päättää henkilöstöasioista ja työnantajan edustajana käyttää puhevaltaa neuvotteluissa henkilöstöjärjestöjen kanssa. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Konserniohjauksen kehittäminen ja konserniajattelun läpilyöminen. Sote-uudistuksen ja maakuntauudistuksen tuomat muutokset, Elinvoimakuntaan valmistautuminen. Kaupunginhallituksen vastuualueiden kuvaukset ja tavoitteet Yleishallinto Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Yleishallintoon kuuluvat kaupunginhallituksen lisäksi myös kuntayhteistyö, mahdolliset hankkeet, kansliapalvelut, osuus verotuskustannuksiin ja muut yhteistoimintaosuudet, elinkeinojen kehittäminen, toimikunnat, nuorten kesätyön tukeminen, työllistämistoimet, TE- yhteispalvelu, asukasmarkkinointi, sekä koko kaupungin yleiset hallintokustannukset. Talousarvio sisältää määrärahan veteraanien ateriapalveluun haja-asutusalueella. Elinkeinojen edistämiseksi tuetaan mm. seuraavia priorisoituja hankkeita yhdessä Kehitys-Parkin kanssa: metalli- ja puualojen kehittämistoimet, Luonnonvara-keskuksen Parkanon toimipisteen yritysrajapinnan kehittäminen ja Metsämuseon hyödyntäminen matkailun kehittämisessä. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Kansliayksikön henkilöstöön kuuluvat kaupunginjohtaja, talous- ja hallintojohtaja (50% palkasta) ja kaupunginsihteeri. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Kaupungin kehitysvoiman suurin tekijä on elinkeinoelämä. Kaupunki on aktiivisesti edesauttamassa omalta osaltaan elinkeinoelämän ja sitä kautta kaupungin koko elinvoiman kehittymistä. Kaupungin ja elinkeinoelämän yhteydenpito on aktiivista ja kaupungin aloitteesta lähtevää. Tavoitteena on 20 yrityskäyntiä vuodessa. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Uuden kuntalain velvoitteet viestinnästä ja tiedottamisesta otetaan huomioon kehittämällä ulkoista ja sisäistä viestintää. Kaupungin verkkoviestintää aktivoidaan ja kaupungin nettisivut pidetään ajantasalla. Markkinointityöryhmä 23\n29 Käyttötalouden perusteluosa toimii aktiivisesti ja koordinoi kaupungin markkinointia kaupunginhallituksen hyväksymän markkinointisuunnitelman mukaisesti. Työllistämispalveluja kehitetään osana hyvinvointi- ja kasvupalveluja. Nuorten kesätyöllistämistä jatketaan. Työllistämisvelvoitteen täyttäminen on jokaisen toimialueen asiana. Määrärahoissa suurimmat erät ovat henkilöstömenot noin 0,5 milj. ja palvelujen ostot vajaa 0,7 milj. euroa. Palvelujen ostojen suurimman erät ovat yhteistoimintaosuudet noin euroa sekä toimisto- ja asiantuntijapalvelut euroa, josta elinkeinojen kehittämisen osuus on euroa. Tulopuolella merkittävin erä on Pihlajalinnan osakemyyntituotto euroa. Määrärahat ovat vuoden 2017 tasolla. Henkilöstöhallinto Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Henkilöstöjaosto on päättävä elin henkilöstöasioissa. Henkilöstöjaoston tehtävänä on kehittää kaupungin henkilöstörakennetta. Henkilöstöhallinnossa huolehditaan henkilöstön hyvinvoinnista, työterveyshuollosta, työsuojelusta sekä yhteistoiminnasta työnantajan ja henkilöstön välillä (yhteistoimintaelin). Kaupunki järjestää tyhy -toimintaa kuten sähly- ja lentopallovuoroja sekä tukee mm. kuntosalimaksuja. Myös hallintokunnat järjestävät omaa tyhy -toimintaa. Henkilöstölehti Parkki julkaistaan muutaman kerran vuodessa. Työhyvinvointiin liittyvä aineisto on henkilöstön saatavilla sekä sähköisessä että kirjallisessa muodossa. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Henkilöstösihteerin tehtävä perustettiin keväällä 2017 osana hallinnon tehtäväjärjestelyjä. Tehtävän perustaminen on merkittävä panostus henkilöstöasioiden hoitoon. Työsuojelupäällikön tehtävä hoidetaan oman työn ohella. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Henkilöstöhallintoa hoidetaan kaikilla kaupungin osa-alueilla, joilla toteutetaan kaupungin yhteisiä strategia-tavoitteita: Työympäristön turvallisuus ja viihtyisyys, henkilöstön tavoitteiden selkeys ja aktiivinen sisäinen viestintä, säännölliset henkilöstöpalaverit ja kehityskeskustelut, henkilöstön osaamisen kehittäminen, työhyvinvoinnin ylläpito ja kehittäminen, kannustaminen henkiseen ja fyysiseen aktiivisuuteen, vetovoiman parantaminen työnantajana. Talousarviovuoden aikana tullaan suorittamaan loppuun aloitettu TVA järjestelmän päivitys. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Maakuntauudistuksen tuomat muutokset ja niiden vaikutus henkilöstöön. Merkittävin menoerä on henkilöstön työterveyshuolto euroa. Tulopuolella henkilöstön koulutuskorvaus euroa. Henkilöstösihteerin palkkaus ja noin 5% työsuojelupäällikön palkasta kohdentuu tähän toimintaan. 24\n30 Käyttötalouden perusteluosa Määrärahat ovat vuoden 2017 tasolla, mutta henkilöstösihteerin palkkamääräraha kohdentuu uutena tälle tehtäväalueelle. Tukipalvelut Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Hallinnon tukipalveluita ovat talouspalvelut, toimistopalvelut, postitus, monistamo ja puhelinvaihde/palvelupiste. Talouspalveluissa hoidetaan keskitetysti kaupungin ja vesihuoltolaitoksen taloushallintoa. Tähän tehtäväalueeseen kuuluvat mm. talouden kehityksen seuranta ja analysointi, talousarvion ja toimintakertomuksen valmistelu, kirjanpito ja tilinpäätös, ostoreskontra, maksuliikenne, vesi-, päivähoito- ja yleislaskutus, perintätoimet, palkat ja eläkeasiat, maksuvalmius ja rahoitus. Toimistopalveluissa hoidetaan kaupungin asiakirjojen tietopalvelua, diariointia ja arkistointia. Toimistotarvikkeiden hankinta on keskitetty. Myös postitus ja palveluneuvonta/puhelinvaihde hoidetaan koko organisaation tukipalveluna. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Tukipalveluita hoidetaan yhteensä 10 henkilön työpanoksella: Talous- ja hallintojohtaja (50% palkasta), laskentapäällikkö, palkkasihteeri, toimistosihteeri (palkanlaskenta 80% työajalla), toimistosihteeri (ostoreskontra, vesihuoltolaitos), toimistosihteeri (myyntireskontra), arkistonhoitaja, palvelusihteeri (palvelupiste), lähetti. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Talouspalveluiden tavoitteena on tulevalla kaudella jatkaa prosessien tarkastelua ja uudistaa toimintatapoja tarvittaessa. Turhan työn karsinta. Sähköisen arkistoinnin käyttöönotto. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Maakuntauudistuksen tuomat muutokset ovat ict-palvelujen kannalta erittäin merkittävät. Merkittävimmät määrärahat ovat henkilöstökulut noin euroa ja ICT palvelut noin euroa. Sisäiset myyntituotot ovat noin euroa ja siinä on pudotusta noin euroa johtuen siitä, että toimistotarvikkeiden, postituksen, kopioinnin kustannuksia ei enää vyörytetä, vaan ne jäävät tämän tehtäväalueen kustannuksiksi. ICT-palvelut Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: ICT-palvelut sisältää alakohdat Ict-palvelut, Atk-verkko, Palvelimet ja Teleoperaattorit. ICT -palvelujen tehtävänä on järjestää tietoteknisiä palveluja sekä varmistaa kaupungin tietoteknisten järjestelmien toimivuus ja ajanmukaisuus. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Tietohallintojohtaja ja järjestelmäasiantuntija. Atk-tukihenkilö eläköitynyt kesällä Määräaikainen atk-tukihenkilö ollut palkattuna\n31 Käyttötalouden perusteluosa Parkanon kaupungin tietotekniikan ehkä kuvaavimpana volyymitietona voidaan pitää työasemien määrän kehitystä. Se on pysynyt yksittäisiä piikkejä lukuun ottamatta noin 20 työaseman/kannettavan lisääntymisenä vuodessa. Tällä hetkellä työasemia on noin 450 kappaletta. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Kehitetään tietohallinnon toiminnan huoltovarmuutta ja selvitetään esimerkiksi kuntayhteistyöhön ja ostopalveluihin liittyviä toimintamalleja. Merkittävimmät määrärahat ovat henkilöstökulut noin euroa ja palvelujen ostot noin euroa. Myyntitulot euroa muodostuu palvelujen myynnistä Pihlajalinna Oy:lle. Henkilöstömenoissa on laskua noin euroa vuodesta Maaseutuhallinto Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Maaseututoimen tehtäviin kuuluvat mm. EU:n kokonaan tai osittain rahoittamien ja kansallisten tukien hallinnointi, muu maatalouteen liittyvä opastus ja neuvonta sekä vahinkoarvioinnit. Maaseutuhallinnon järjestämistä uudistettiin kunnissa muodostamalla yhteistoimintaalueita, jotka aloittivat toimintansa vuoden 2013 alusta lukien. Yhteistoiminta-alueen muodostamisen vähimmäisvaatimuksena oli vähintään viisi työntekijänä ja 800 tilaa. Kankaanpään kaupungin hallinnoimalla yhteistoiminta-alueella taataan lainmukaisten maaseutu-toimen tehtävien hoitaminen Parkanon maaseutuyrittäjille. Maatalouden tukijärjestelmässä tapahtui vuonna 2015 suurin uudistus sitten vuoden Eniten uudistus teettää työtä tällä alueella, joka on perustuen eri tukialueiden sekä ympäristökorvauksen kohdentamisalueiden rajojen molemmilla puolilla. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Parkanossa toimivat tilat: v tilaa hakemusta v tilaa hakemusta v tilaa hakemusta v tilaa hakemusta v tilaa hakemusta v tilaa 1051 hakemusta v tilaa 919 hakemusta v tilaa 900 hakemusta (arvio) 26\n32 Käyttötalouden perusteluosa Määräraha viimevuoden tasolla eli noin euroa. Muu perusturva Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Muuhun perusturvaan kuuluvat ympäristöterveydenhuolto, perusturvan tilahallinto eli Väistön ja Rantakodon tilakustannukset sekä uusina kohteina Pihlajalintu ja Linja-autoaseman vuokratilat. Tekninen toimialue laskuttaa nämä sisäisinä vuokrina. Lisäksi muun perusturvan alle kuuluvat eläkeperusteiset Keva-maksut ja muut sote-sopimuksen ulkopuoliset toiminnot mm. kotisiivous. Henkilöstömenot ovat noin euroa. Tästä määrärahasta Keva maksut ovat noin euroa. Tulopuolella on budjetissa euroa Pihlajalinnun asiakasvuokria. Ympäristöterveydenhuolto turvaa kuntalaisille terveellisen elinympäristön sekä hyvän ympäristön tilan ja ekologisesti kestävän kehityksen. Ympäristöterveydenhuollon osaprosessissa tuotetaan terveysvalvonnan, ympäristönsuojelun sekä eläinlääkintähuollon palvelut. Ympäristöterveydenhuolto toteutetaan vuoden 2014 alusta yhteistoiminta-alueen toimesta, jossa vastuukuntana on Sastamalan kaupunki. Ympäristöterveydenhuollon noin euron budjetista terveysvalvonnan osuus on euroa ja eläinlääkinnän osuus euroa. Kasvua vuoteen 2017 on noin euroa Käsittelyn aikana tehdyt muutokset: Kaupunginhallitus teki vuoden 2018 talousarvion käyttötalousosaan yksimielisesti seuraavat muutokset, joihin kaupunginjohtaja yhtyi: - vuodelle 2018 varataan kehittämismäärärahaa erämessuille ja -markkinoille, ystävyyskaupunkitoimintaan, Kiina-yhteistyöhön sekä 3-tien risteyksien hoitoon yhteistyössä kyläseurojen kanssa yhteensä n vuonna 2018 varaudutaan hankkimaan liukuesteet Parkanolaisille 70-vuotta täyttäneille henkilöille jo olevien määrärahojen puitteissa. Kaupunginvaltuusto hyväksyi nämä esitykset. Määrärahalisäys euroa on lisätty kaupunginhallituksen vastuualueelle kohtaan Yleishallinto/Parkano 150 vuotta. 27\n33 Käyttötalouden perusteluosa Perusturvalautakunta YTA Perusturvapalveluiden toiminta-ajatus: Perusturvapalveluiden toiminta-ajatuksena on turvata yhteistyössä yksityisen palveluntuottajan kanssa kuntalaisille kaupungin voimavaroja vastaavat laadukkaat sosiaali- ja terveyspalvelut niitä itse järjestämällä tai palveluja hankkimalla. Lautakunnan toiminnan kuvaus: Yhteistoiminta-alueen Parkano-Kihniö sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisen valmistelun ja toimeenpanovastuu on yhteisellä perusturvalautakunnalla. Parkanon kaupunki vastuukuntana hoitaa yhteistoiminta-alueen sosiaali- ja terveystoimen kunnille kuuluvat viranomaistehtävät. Perusturvalautakunta vastaa palveluista, jotka edistävät kuntalaisten terveyttä, sosiaalista turvallisuutta ja toimintakykyä lain edellyttämällä tavalla. Palveluilla tuetaan erityisesti kuntalaisten omatoimisuuden säilymistä. Perusturvalautakunta vastaa hallinnonalansa palvelujen järjestämisestä ja kehittämisestä, taloudesta sekä toiminnan ja talouden seurannasta. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Parkanon kaupungin ja Kihniön kunnan yhteinen toimielin on 8-jäseninen Parkanon kaupungin organisaatiossa toimivaperusturvalautakunta, jossa Parkanon kaupungilla on 5 jäsentä ja Kihniön kunnalla 3 jäsentä. Jäsenille nimetään henkilökohtaiset varajäsenet. Lautakunnan toimikausi on valtuuston toimikausi. Sopijakuntien kunnanjohtajilla ja hallitusten puheenjohtajilla on lautakunnan kokouksissa läsnäolo- ja puheoikeus. Lautakunnan puheenjohtaja valitaan Parkanon kaupungin jäsenistä. Kihniön kunta nimeää jäseniksi 3, varajäseniksi 3 ja varapuheenjohtajaksi valittavat henkilöt. Esittelijänä toimii perusturvajohtaja. Perusturvalautakunnalla on yksilöjaosto, joka päättää yksilöasioiden muutoksenhauista ja muista sille määrätyistä tehtävistä. Jaostossa on 3 jäsentä ja henkilökohtaiset varajäsenet. Jaostossa Parkanon kaupungilla on 2 jäsentä ja Kihniön kunnalla 1 jäsen. Jaoston jäsenet ja varajäsenet valitaan lautakunnan jäsenistä ja varajäsenistä. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Parkanon kaupunki on järjestänyt sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut ulkoistettuna lukien Parkanon kaupungin ja Pihlajalinna Terveys Oy:n välisen hankintasopimuksen mukaisesti. Sote-viranomaistoiminnasta huolehtii Parkanon kaupungin palveluksessa olevat viranhaltijat. Kihniön kunta on muodostanut Parkanon kaupungin kanssa sote-yhteistoiminta-alueen, jossa vastuukuntana toimii Parkanon kaupunki, toukokuun 2015 alusta lukien. Kihniön sosiaali- ja terveyshuollon palvelut ovat myös ulkoistettu. Parkanon kaupungin ja Pihlajalinnan Terveys Oy:n välistä hankintasopimusta sovelletaan myös Kihniön sote -toimintaan. Kihniötä koskevasta sote -viranomaistoiminnasta vastaa Parkanon kaupunki, ja kustannukset sisältyvät Kihniön sote -hintaan. 28\n34 Käyttötalouden perusteluosa Parkanon kaupunki ja Pihlajalinna Terveys Oy ovat perustaneet Kolmostien Terveys Oy:n, joka on Pihlajalinna Terveys Oy:n tytäryhtiö. Kolmostien Terveys Oy tuottaa vuodesta 2016 lähtien Pihlajalinnan Terveys Oy:lle alihankintana Parkano-Kihniö sote-yhteistoiminta-alueen kunnalliset sosiaali- ja terveyspalvelut. Pirkanmaan sairaanhoitopiirin Vammalan aluesairaalan ylläpitämän Parkanon mielenterveystoimiston toiminta siirtyi Parkanon kaupungille alkaen. Vuodesta 2016 lukien mielenterveystoimiston toimintojen järjestämisvastuu on Parkanon kaupungilla ja palvelut tuottaa Kolmostien Terveys Oy Parkano- Kihniö alueella. Mielenterveystoimiston toiminnot siirtyivät Parkanon terveyskeskukseen syksyllä Perustoimeentulotuen Kela-siirron mahdollistavat lakimuutokset vahvistettiin kesällä Hyväksyttyjen lakimuutosten perusteella perustoimeentulotuen myöntäminen ja maksaminen siirtyvät Kelan hoidettavaksi lukien. Täydentävä ja ehkäisevä toimeentulotuki säilyvät kuntien järjestämisvastuulla. Valtio ja kunnat vastaavat jatkossakin perustoimeentulotuen kustannuksista yhtä suurella rahoitusosuudella. Kunnan käyttötalouden talousarviosta poistuu perustoimeentulotuen menot ja toimintatuotot; perustoimeentulotuen valtionosuus perustoimeentulotukeen ja perustoimeentulotuen takaisinperintä. Vuodesta 2017 alkaen perustoimeentulotuen kustannuksia vastaava valtionosuus vähennetään kuntakohtaisesta peruspalvelujen valtionosuudesta. Kihniössä Kiinteistö Oy Artun Hoiva-asunnot on rakentanut n km2:n suuruisen 30 paikkaisen ikäihmisten tehostetun palveluasumisen yksikön Suutarin Pihlajan. Suutarin Pihlaja otettiin käyttöön toukokuussa Kihniön kunta on tehnyt kohteesta Artun Hoiva-asuntojen kanssa määräaikaisen vuokrasopimuksen, joka päättyy Uuteen palveluasuntokohteeseen siirtyi entisen Iltakodin asukkaita sekä terveyskeskuksen vuodeosaston potilaita. Siirtyvien asukkaiden ja potilaiden asiakasmaksut vähentävät nykyistä asiakasmaksukertymää, koska palveluntuottaja ja Kihniön kunta ovat sopineet uuden asumispalveluyksikön osalta, että kunta perii asuinhuoneistojen vuokralaisilta vuokraa enintään määrän, joka tarvitaan vuokra-asuntojen sekä niihin liittyvien tilojen rahoituksen ja hyvän kiinteistönpidon mukaisiin menoihin ja että ko. vuokratulot eivät kulje sote-palvelusopimuksen kautta. Uuden yksikön käyttöönotosta aiheutuvat kustannusvaikutukset Kihniön sopimushintaan asukasvuokrien osalta ovat palveluntuottajan ja Kihniön kunnan välinen asia, koska menettely eroaa palvelusopimuksessa sovitusta asiakasmaksukäytännöstä. Ikäihmisten yksikön Suutarin Pihlajan valmistuttua entinen Iltakoti Kihniössä muuttui tehostetun palveluasumisen yksiköksi Kotipihlajaksi, jossa palveluntuottaja tuottaa kehitysvammaisille ja vaikeavammaisille ympärivuorokautista hoivaa ja huolenpitoa. Kotipihlajassa on 11 asukaspaikkaa. Kotipihlaja aloitti toimintansa kesäkuussa Parkanossa palveluntuottaja kehittää kehitysvammaisten palveluita avaamalla uuden kehitysvammaisten ympärivuorokautisen autetun ja vaativan autetun asumisen yksikön Pihlajalinnun kehitysvammaisille henkilöille. Pihlajalintu yksikössä tulee olemaan 13 asukashuonetta. Yksikkö sijaitsee Tehtaantie 4:ssä 29\n35 Käyttötalouden perusteluosa Parkanossa. Asukkaat yksikköön siirtyvät pääosin nykyisestä Uunilinnusta. Yksikkö avataan syksyn 2017 aikana. Palveluntuottaja on hakenut uutta toimilupaa Uudelle Uunilinnulle, joka sijaitsee Veholankatu 1:ssä Parkanossa. Uudessa Uunilinnussa on seitsemän asukaspaikkaa ja se on tarkoitettu kehitysvammaisten erityisen vaativan asumisen ympärivuorokautiseksi yksiköksi. Parkanon kaupunki omistaa Uunilintu-yksikön. Yksikköön on tarkoitus kotiuttaa yhteistoiminta-alueen ulkopuolelle sijoitettuja asiakkaita sekä tarvittaessa myös ulkokuntalaisia. Yksikkö avataan syksyn 2017 aikana. Toimintakulut yhteensä 38,8 milj., josta suurin erä palvelujen ostot 35,0 milj. Tulot 13,9 milj. Sote-palvelut Sote palvelut sisältävät kaupungin viranomaistoiminnan ja Pihlajalinna ryhmittymän tuottamat sosiaali- ja terveyspalvelut. Pihlajalinna vastaa kokonaisulkoistuksena perusterveydenhuollon, suun terveydenhuollon, erikoissairaanhoidon, perhe- ja kasvatusneuvolan, osan vammaispalveluista, osan päihdepalveluista, mielenterveystoimiston, vanhustyön, kotihoidon, ravintohuollon ja pesulan palveluista. Kokonaisulkoistuksen keskeiset tavoitteet: 1.Asiakaslähtöisten, vaikuttavien ja kustannustehokkaiden sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottaminen Parkanossa hyödyntämällä muualla toimiviksi havaittuja toimintatapoja ja hyviä käytäntöjä sekä täysin uusia innovaatioita 2.Palvelurakenteen tasapainoinen ylläpito ja kehittäminen julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin yhteistyönä 3.Lähipalvelujen säilyminen ja saatavuus Parkanossa 4.Korkean palvelun laadun säilyminen nykytasolla 5.Kustannuskehityksen ennakoitavuus ja hallinta 6.Hyvillä palveluilla tuetaan alueen elinvoimaisuutta Sote-palvelut yhteensä: 29,5 milj., jossa suurin erä palvelujen ostot 26,6 milj. Tulot 4,8 milj. Tuottajan sote-palvelumenot Parkanolle 23,3 milj. ja myyntituotot 1,3 milj. Tähän sisältyy myös erikoissairaanhoidon menot. 30\n36 Käyttötalouden perusteluosa Kihniön kunnan sote-palvelut Kihniön kunnan sote-palvelut siirtyivät yhteistoimintasopimuksella vastuukuntana toimivan Parkanon hoidettavaksi alkaen. Yhteistoiminta-alueen palvelut tuottaa viranomaistoimintaa lukuun ottamatta Pihlajalinna Terveys Oy:n tytäryhtiö Kolmostien Terveys Oy. Tuottajan sote-palvelut Kihniölle ovat 9,1 milj. kulut ja tuotot eli netto on 0. Perusturvan hallinto Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Perusturvapalveluiden hallinnon tehtävänä on ohjata ja seurata perusturvan toimintoja, ml. sote ulkoistuksen toteuttamista. Palvelutuotanto perustuu hyväksyttyihin säädöksiin, toimintaohjeisiin ja palvelutarvekartoituksiin kuntalaisten tasapuolisuus ja oikeudenmukaisuus huomioiden. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Perusturvan hallinnon henkilöstöresurssina on perusturvajohtaja sekä 1,5 henkilön toimisto- ja taloushallintoresurssi. Perusturvan hallinnon toimintakulut ovat noin euroa ja tulot euroa. Sosiaalitoimi, viranomaistoiminta Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: alkaen Parkanon kaupungin sekä alkaen Kihniön kunnan sosiaali- ja terveyspalvelut tuotti Pihlajalinnan Terveys Oy ja alkaen Pihlajalinna Terveys Oy:n tytäryhtiö Kolmostien Terveys Oy lukuun ottamatta terveyden- sosiaalihuollon viranomaistoimintaa, päivähoitoa ja ympäristöterveydenhuoltoa. Kunnan tuottamia ja virkavastuulla suoritettavia tehtäviä ovat lastensuojelu, aikuissosiaalityö, lastenvalvonta ja toimeentulotuki sekä työelämän palvelukeskuksen palvelut. Näiden kokonaisuuksien lisäksi viranhaltijapäätös tehdään kunnassa vammaispalvelun palveluista, kehitysvammahuollon erityishuollosta, päihdehuollon laitoshoidosta, omaishoidontuesta, pitkäaikaisesta laitoshoidosta (vanhainkoti), kotihoidon palvelusta ja maksusta, asumispalvelusta ja maksusta (ikäihmiset, päihdehuolto, kehitysvammahuolto, vammaispalvelu, psykiatrinen asumispalvelu). Näiden viranomaistehtävien lisäksi kaupungin vastuulla on tulojen laskutus ja perintä. Sosiaalitoimi työskentelee yksilön, perheen ja yhteisön hyväksi päämääränä vaikuttava ja kustannustehokas työ, jota toteuttavat työstään innostuneet sosiaalihuollon asiantuntijat. Kuntalaiset pääsevät sosiaalihuollon palvelujen piiriin sekä saavat päätökset hakemuksiinsa lain antamissa määräajoissa. Talousarviovuonna kiinnitetään huomiota yhteistoiminnan jatkamiseen ja kehittämiseen Pihlajalinnaryhmittymän kanssa. Tämän uuden toimintamallin käynnistämisen lisäksi tehtäväalueen osalta haaste on kuntalaisten sosiaalipalvelujen kasvava palvelutarve. 31\n37 Käyttötalouden perusteluosa Talousarviovuonna erityisesti paneudutaan ja osallistutaan Pirkanmaan maakunta- ja soteuudistuksen valmisteluun. Valtakunnallisen linjauksen ja suunnitelman mukaan kaikki sote-toiminnot siirtyvät maakunnan vastuulle vuodesta 2020 alkaen. Volyymitiedot 2018: Sosiaalityön päällikkö, sosiaalityöntekijä 3, sosiaaliohjaaja 2, sosiaalipalvelusihteeri 1, kuntouttavan työtoiminnan palveluohjaaja ja työvalmentaja sekä ma. nuorten työpajaohjaaja ja vanhustyön asiantuntija. Kokoaikaisten viran- ja toimenhaltijoiden lisäksi kaupungilla ovat seuraavat prosenttiosuuksilla toimivat viranja toimenhaltijat: Vastaava lääkäri, hallintoylilääkäri 60 % (Parkano, Kihniö), koulutuksesta vastaava lääkäri 50 %, vastaava sairaanhoitaja lääkkeenmääräämisoikeus. 10 %, sairaanhoitaja lääkkeenmääräämisoikeus. 10 %. Parkanon kaupungin oman toiminnan toimintakulut 4,9 milj. ja tulot 3,5 milj. euroa. Tästä kehittämistoiminnan menot , terveydenhuoltokulut 735 teuroa ja tulot 717 teuroa, sosiaalitoimen kulut 4,1 milj. ja tulot 2,7 milj., ravintohuollon tulot 40,6 teuroa ja pesulapalvelun tuotot 14 teuroa. Talousarviovuoden 2018 keskeiset toiminnalliset tavoitteet: Kaupungin strategisista tavoitteista vuodelle 2018 johdetut sosiaalipalveluiden toiminnalliset tavoitteet: 32\n38 Käyttötalouden perusteluosa 1 Palvelujen saatavuus Eri-ikäisten kuntalaisten hyvinvoinnin, toimintakyvyn ja turvallisuuden edistäminen ja syrjäytymisen ehkäiseminen oikea-aikaisesti sekä tarvittavan palvelun saaminen lakisääteisessä määräajassa. Mittarina aikarajojen toteutumiseksi käytetään yhteistoiminta-alueella Lastensuojeluilmoitusten käsittelyaika 7 arkipäivän kuluessa Lastensuojelutarpeen selvitys 3 kuukauden kuluessa asian vireille tulosta Vammaispalveluhakemuksen käsittelyaika 3 kuukautta hakemuksesta Vammaisten henkilöiden palvelutarpeen selvitys/arviointi 7 arkipäivän kuluessa yhteydenotosta Vammaisten henkilöiden palvelupäätös 3 kk:n kuluessa hakemuksesta Keskustelu sosiaaliviranomaisen kanssa täydentävää ja ennaltaehkäisevää toimeentulotukea koskevassa asiassa viimeistään 7. arkipäivänä pyynnöstä Ikäihmisten palvelutarpeen arviointi 7 päivän kuluessa yhteydenotosta Ikäihmisten sosiaalipalveluiden saamisen odotusaika viimeistään 3 kk:n kuluttua päätöksestä Sosiaalipalvelujen toteutumisen seuranta Parkano liite 1. Odotusajan iäkkään henkilön sosiaalipalveluihin Parkano liite 2. Odotusajat iäkkään henkilön hakeminen sosiaalipalveluihin Parkano liite 3. Avosairaanhoito; lääkärinvastaanotto Parkano liite 4. Sosiaalipalvelujen toteutumisen seuranta Kihniö liite 5. Sosiaalipalvelujen toteutumisen seuranta Kihniö liite 6. Odotusajan iäkkään henkilön sosiaalipalveluihin Kihniö liite 7. Odotusajat iäkkään henkilön hakeminen sosiaalipalveluihin Kihniö liite 8. Avosairaanhoito; lääkärinvastaanotto Kihniö liite 9. 2 Koulutettu, ammattitaitoinen ja hyvinvoiva henkilöstö yhteistoiminta-alueella Sosiaalihuollon toimeenpanoon kuuluvista tehtävistä vastaa sosiaalihuollon ammatillinen henkilöstö, jolla on kelpoisuuslain (272/2005) mukainen pätevyys tehtäviin. Lisäksi huomioidaan riittävä toimistotyön asiantuntemus mm. kaupungin tulojen laskuttamiseksi ja perimiseksi. Henkilöstön koulutustarve kartoitetaan kehityskeskustelujen yhteydessä ja henkilöstön ammattitaitoa ylläpidetään sekä yksilö- että yhteiskoulutuksella. Työyksikössä pidetään säännölliset asiakastyön tiimit ja työpaikkakokoukset tukien henkilöstöä vahvaan vuorovaikutteiseen viestintään ja keskinäiseen 33\n39 Käyttötalouden perusteluosa vuoropuheluun. Henkilöstön jaksamista ja motivaatiota tuetaan kaupungin yleisellä tyky-toiminnalla sekä työyksikön omalla tyky- ja virkistystoiminnalla. Mittarina henkilöstön osalta käytetään: Osallistumisaktiivisuus koulutuksiin, kehittämishankkeisiin ja muihin työn kehittämistoimintoihin, esimerkiksi kehityskeskustelut, työnohjaus ja työpaikkakokoukset. 3 Yhteistyö sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottajan kanssa Parkanon kaupungin viranomaistoiminta tekee tiivistä yhteistyötä Parkano-Kihniö sote-yhteistoiminta-alueen muut sosiaali- ja terveyspalvelut tuottavan Pihlajalinna-ryhmittymän kanssa. Tavoitteena on kustannustehokas palvelujärjestelmä, joka tuottaa palvelut asiakaslähtöisesti. Palvelujärjestelmä mahdollistaa henkilöstön erikoistumisen ja kehittymisen omassa työssään alan asiantuntijaksi. Kaupunki ja Pihlajalinna tekevät saumatonta yhteistyötä palvelujen järjestämiseksi kuntalaisille. Työntekijöiden vuoropuhelua ja työskentelyä rajapinnassa tuetaan järjestämällä säännöllisiä tapaamisia ja tarvittavia asiakasryhmittäisiä asiantuntijatiimejä. Parkanossa ja Kihniössä toimivat sote-hankintasopimuksen mukaiset sote-ohjausryhmät, joiden tehtävänä on sosiaali- ja terveyspalveluiden tuotannon ulkoistamista koskevan hankintasopimuksen johto, ohjaus ja valvonta. Tiivistä yhteistyötä tehdään myös muiden sidosryhmien kanssa. Yhteistyökumppaneita ovat mm. muut hallinnonalat, järjestöt ja yksityiset tahot. Yhteistoiminnalla saavutetaan monialaisia hyötyjä. Toimivilla yhteistyörakenteilla mahdollistetaan yhteistyökäytänteiden siirtyminen arjen työhön. Mittarina yhteistyön seuraamiseksi käytetään yhteistoiminta-alueella Ohjausryhmän kokousten määrä Palautekyselyt yhteistyötahoille 34\n40 Käyttötalouden perusteluosa Sivistyslautakunta Sivistyspalvelujen toiminta-ajatus: Sivistyspalvelujen toiminta-ajatuksena on osaavalla ja motivoituneella henkilöstöllä sekä ajanmukaisilla toimintaolosuhteilla turvata osaltaan kaupunkilaisille laadukkaat ja kehittyvät sivistyspalvelut niitä itse järjestämällä, järjestämistä tukemalla tai palveluja ostamalla. Lautakunnan toiminnan kuvaus: Sivistyslautakunta vastaa sivistyspalvelujen osalta perusopetuksesta sisältäen erityisopetuksen, lukiokoulutuksesta, kirjastotoimesta, vapaa-aikapalveluista sisältäen kulttuuri-, liikunta- ja nuorisopalvelut, varhaiskasvatuksesta sekä aikuiskoulutus- ja musiikkiopistotoiminnasta ostopalveluina. Lautakunnan keskeiset toiminnalliset tavoitteet 1. Sivistyspalveluiden korkealla laadulla houkutellaan lapsiperheitä Parkanoon. 2. Sivistyspalveluiden operatiivisen toiminnan sitouttaminen asetettuihin taloudellisuus tavoitteisiin. 3. Ammattitaitoisen ja pätevän henkilöstön rekrytoinnin turvaaminen, henkilöstön jatkuvan kouluttautumisen ja työviihtyvyyden tukeminen ja ylläpitäminen. Kokonaiskulut 9,1 milj. ja tuotot 0,6 milj. euroa. Sivistyslautakunnan vastuualueiden kuvaukset ja tavoitteet Sivistyslautakunnan hallinto Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Sivistystoimen hallinnon tehtävänä on johtaa, ohjata ja koordinoida koko osaston toimintaa sekä vastuualueiden yhteistyötä palveluiden joustavan tuottamisen mahdollistamiseksi. Volyymitiedot ja niiden kehitys: sivistysjohtaja, sivistystoimen hallintopäällikkö (50%), 1,5 toimistosihteeri. Toimintakulut 0,3 milj. Peruskoulutus Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Parkanolainen esi- ja peruskoululainen saa kulkea turvallista oppimisen polkua kohti peruskoulun jälkeisiä jatko-opintoja. Työtä tehdään yhteisvastuullisesti koulun, kodin ja lähiympäristön kanssa positiivisessa ja kannustavassa ilmapiirissä. Koululaisten iltapäivätoimintaa 35\n41 Käyttötalouden perusteluosa järjestetään Keskustan koulun yhteydessä. Koululaisten aamuhoito järjestetään päivähoitona varhaiskasvatuksen palvelutuotannossa. Volyymitiedot ja niiden kehitys: 1. Keskustan koulu; 416 oppilasta rehtori, luokanopettajia 21, erityisopettajia 2, erityisluokanopettaja 2, kielten opettajia 2, erityisohjaaja 1, koulunkäyntiohjaajia 3, koulunkäynninohjaaja/lähihoitaja 1, määräaikaisia koulunkäyntiohjaajia (50-78,4%) 7, lähihoitaja 1, ruokapalveluesimies 1, kokki1, ruokapalvelutyöntekijä 3, koulusihteeri. 2.Yhteiskoulu; 208 oppilasta rehtori (50%), aineenopettajia 11, yhteinen opinto-ohjaaja lukion kanssa 1, yhteisiä aineenopettajia lukion kanssa 8, tuntiopettaja 1, erityisopettajia 1, erityisluokanopettaja 1, JOPO opettaja 1, määräaikainen koulunkäyntiavustaja 1, koulukuraattori (yhteinen koko koululaitoksen kanssa), yhteinen koulusihteeri alakoulu/yläkoulu.. Tiedot tilanteen mukaan, lukuvuosi/oppilasmäärä: Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Uuden opetussuunnitelman käyttöönotto, uuden koulukampuksen vaativan toimintakulttuurin kehittäminen Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen 1.Toimintakulttuurin kehittäminen kohti yhtenäiskoulua Tavoite toteutetaan aloittamalla usealle vuodelle jakautuva, koko perusopetuksen henkilöstöä koskeva kehittämisprosessi ulkopuolisen vetäjän toimesta. Lisäksi tavoite toteutetaan kehittämällä erilaisia yhteistyömuotoja koulumuotojen kesken. Tavoitetta mitataan uusilla, syntyneillä yhtenäisillä käytännöillä sekä yhteistyömuodoilla sekä yhteisten tilaisuuksien ja koulutusten määrällä. 2.Opetussuunnitelman jalkauttaminen Tavoite toteutetaan mahdollistamalla vertaisoppiminen kollegoilta sekä järjestämällä tarvittaessa koulutusta. Koulujen oma kehittämistoiminta painottuu talousarviovuoden ajan uuden opetussuunnitelman jalkauttamiseen. Uusi opetussuunnitelma astui voimaan 7. luokkalaisilla ja 9. luokkalaiset 36\n42 Käyttötalouden perusteluosa noudattavat vielä vanhaa opetussuunnitelmaa, mutta osallistuvat soveltuvin osin erilaisiin uuden OPS:n mukaisiin monialaisiin oppimiskokonaisuuksiin. Tavoitetta mitataan keskittämällä opetuksen lakisääteinen arviointi opetussuunnitelman toteutumisen arviointiin. Arviointia toteutetaan mm. itsearviointina sekä oppilaiden ja vanhempien suorittamana arviointina. 3.Digiloikan eteenpäin vieminen Tavoite toteutetaan päivittämällä sivistystoimen tvt-strategia, jatkamalla digitutorointia siten, että siihen osallistuvat kaikki opettajat, laajentamalla meneillään olevat digihankkeet koskemaan koko perusopetusta sekä hankkimalla etenemisen kannalta välttämätön laitekanta. Tavoitetta mitataan opetuksessa käytettävien sähköisten laitteiden ja materiaalien sekä koulutusten määrällä. Peruskoulutuksen toimintakulut 4,7 milj. ja tuotot 0,2 milj. euroa. Suurin menoerä henkilöstökulut 3,6 milj. Lukiokoulutus Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Lukio on yleissivistävä oppilaitos, joka jatkaa peruskoulun kasvatustehtävää. Lukiokoulutus antaa oppilaille riittävän laajat tiedot ja taidot jatko-opintoihin sijoittumista varten. Volyymitiedot ja niiden kehitys Henkilöstön määrä: Rehtori (50%), apulaisrehtori / aineenopettaja 1, aineenopettajia 6, yhteinen opinto-ohjaaja lukion kanssa 1, yhteisiä aineenopettajia yhteiskoulun kanssa 8, toimistosihteeri 1 (osin myös yläkoulun koulusihteerin tehtäviä). Parkanon lukiossa on 90 oppilasta. Tiedot tilanteen mukaan. Parkanon lukion oppilasmäärän kehitys viime vuosina: lukuvuosi opp.määrä aloittaneet\n43 Käyttötalouden perusteluosa Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Lukion markkinoinnin kehittäminen, Sähköisen oppimisympäristön kehittäminen. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen 1.Yhteistyön kehittämäinen Tavoite toteutetaan kehittämällä yhteistyötä perusopetuksen kanssa kohti yhtenäistä koulukampusta. Tavoite toteutetaan laajentamalla yhteistyötä aidosti yrityksiin ja muun 3. sektorin toimijoiden suuntaan. Tavoitteen toteutumista mitataan syntyneillä yhteistyömuodoilla koulumuotojen kesken sekä uusilla, aikaansaaduilla yhteistyöverkostoilla oppilaitoksen ulkopuolelle. Tavoite toteutetaan kannustamalla ja kouluttamalla opettajia hyödyntämään sähköistä oppimisympäristöä pedagogiseen käyttöön. Lisäksi valmistaudutaan sähköisiin YO-kirjoituksiin varustelemalla ja sähköistämällä koetila. YO-kirjoitusten sähköistäminen etenee hyvin sivistyksen oman pedagogisen TVT-tukihenkilön johdolla. Tavoitetta mitataan käyttöönotettujen materiaalien määrällä sekä opettajien ja oppilaiden palautteilla ja koetilaan tehdyillä toimenpiteillä. 2.Digiloikan eteenpäin vieminen Tavoite toteutetaan vastaamalla sähköisten ylioppilaskirjoitusten vaatimuksiin. Sähköisen materiaalin ja menetelmien hyödyntämistä opetuksessa kehitetään edelleen. Tavoitetta mitataan arvioimalla sähköisten kirjoitusten onnistumista paikallisesti. Lisäksi tavoitetta mitataan käyttöönotetuilla uusilla sähköisillä materiaaleilla ja menetelmillä. Arviointia toteutetaan itsearviointina sekä opiskelijoiden että oppilaiden kesken. Tavoitteena on, että joka jaksossa jokainen opettaja tekee vähintään yhden sähköisen kurssikokeen. 3.Lukion markkinointi Tavoite toteutetaan tehostamalla lukion näkyvyyttä lähialueella. Lukion markkinointityöryhmä toimii yhteistyössä paikallisten toimijoiden kanssa. Markkinoinnin kehittämiseksi viritellään yhteistyötä elinkeinoelämän eri sidosryhmien kanssa sekä muiden uusien yhteistyötahojen kanssa. Markkinointia toteutetaan mahdollisuuksien mukaan alueen muiden 2.asteen oppilaitosten kanssa. Tavoitetta mitataan lukiossa aloittaneiden uusien opiskelijoiden määrällä sekä tehdyillä, konkreettisilla toimenpiteillä markkinoinnin edistämiseksi. Toimintokulut 0,8 milj. euroa, josta henkilöstökulut 0,7 milj. 38\n44 Käyttötalouden perusteluosa Varhaiskasvatus Varhaiskasvatus Lapsiperheille tarjotaan laadukasta varhaiskasvatusta turvallisessa ympäristössä. Varhaiskasvatuksen ensisijaisena tavoitteena on edistää lapsen kokonaisvaltaista hyvinvointia. Varhaiskasvatusta pyritään tarjoamaan perheen toivomassa muodossa joko perhepäivähoidossa tai päiväkodissa. Esiopetus Esiopetus on osa varhaiskasvatuksen pedagogiikkaa. Esiopetuksen tavoitteena on lapsen kasvun, kehityksen ja oppimisedellytysten vahvistaminen. Esiopetuksen tarkoitus on luoda lapselle tasavertaiset mahdollisuudet oppimiseen ja koulun aloittamiseen. Esiopetusta annetaan Kallion päiväkodissa ja Kuttikallion päiväkodin alaisuudessa toimivissa esiopetusryhmissä. Volyymitiedot ja niiden kehitys Lapsia varhaiskasvatuksen piirissä sekä esiopetuksessa yhteensä noin Esiopetuksessa ikäryhmästä 100 % vuotiaiden ikäryhmästä päivähoidon piirissä 60 %. Henkilöstön määrä ja yksiköt alkaen: - Päiväkodinjohtaja/varhaiskasvatuksen erityisopettaja 1, kiertävä varhaiskasvatuksen erityisopettaja/ perhepäivähoidonohjaaja/palveluohjaus 1, lastentarhanopettajia 8, lastenhoitajia 16, perhepäivähoitajia 10, ruokapalvelutyöntekijä perhepäivähoitokotia, 2 päiväkotia. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset Talousarviovuoden aikana tavoitteena on ottaa käyttöön henkilöstöhallinnon ohjelma hallinnolliseksi työvälineeksi ja korvata sillä aiemmat käytänteet sekä vakiinnuttaa käyttöönotettu aikaperusteinen laskutusmalli. 39\n45 Käyttötalouden perusteluosa Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: 1.Laadukkaiden ja monipuolisten varhaiskasvatuspalveluiden tarjoaminen Tavoite toteutetaan kouluttamalla henkilökuntaa monipuolisesti eri varhaiskasvatuksen osa-alueilla. Koulutukset järjestetään pääosin seudullisesti. Tavoitetta mitataan koulutusten osallistujamäärillä sekä uusien, tehokkaampien toimintatapojen syntymisellä varhaiseen puuttumiseen. 2.Uuden velvoittavan varhaiskasvatussuunnitelman käyttöönotto Tavoitteena on ottaa lapset ja perheet mukaan toiminnan suunnitteluun, kehittämiseen ja arviointiin. Toimintakauden aikana henkilöstö sitoutetaan ja koulutetaan toiminnan arviointiin ja pedagogiseen dokumentointiin. Tavoitetta mitataan henkilöstö- ja asiakaspalautteella. 3.Lapsen henkilökohtaisen varhaiskasvatussuunnitelma toimivaksi työvälineeksi Yhteisten pedagogisten keskustelujen avulla pyritään sisäistämään uuden varhaiskasvatussuunnitelman mukainen ajattelu- ja toimintamalli. Toimintakauden aikana henkilöstö, lapsi ja vanhemmat arvioivat lapsen henkilökohtaisen varhaiskasvatussuunnitelman toimivuutta. Varhaiskasvatuksen toimintakulut 2,1 milj. ja tuotot 0,3 milj. Suurin menoerä henkilöstökulut 1,5 milj. Päiväkotitoiminnan toimintakulut 1,3 milj. ja tulot 200 teuroa. Perhepäivähoidon toimintakulut 0,4 milj. ja tulot euroa. Lasten kotihoidontuki on euroa. Musiikkiopisto Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Musiikkiopistossa järjestetään musiikin perusasteen ja sille rakentuvan musiikkiopintoasteen opetusta pääsääntöisesti kouluikäisille nuorille. Toimintakulut 117,5 teuroa. Aikuiskoulutus Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Aikuiskoulutuksen toiminta-ajatuksena on luoda mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen mm. tarjoamalla tutkintotavoitteellista lukio-opetusta aikuisille. 40\n46 Käyttötalouden perusteluosa Musiikkiopisto- ja aikuiskoulutuspalvelut ostetaan Sastamalan koulutuskuntayhtymältä. Kyseiset koulutusorganisaatiot asettavat tavoitteensa ja niiden seurannan oman mallinnuksensa mukaisesti. Tavoiteseuranta perustuu ylläpitäjäkuntien kanssa käytyihin vuosittaisiin talousarvioneuvotteluihin. Toimintakulut 165,3 teuroa. Joukkoliikenne Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Joukkoliikenteen tarkoituksena on asukaspohjan tarpeiden mukaisesti taata tarvittavat perusedellytykset seudullisen ja kansallisen tason liikennöintiin. Volyymitiedot ja niiden kehitys: vuosi matkat Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista (palvelusopimusasetus) tuli voimaan Uusi joukkoliikennelaki tuli voimaan samaan aikaan. Liikenne- ja viestintäministeriö on kirjeellään syksyllä 2010 ohjeistanut joukkoliikenteen lippujen hintavelvoitteen korvaamisesta vuoden 2011 alusta lukien. Tavoitteena on säilyttää muun muassa seutulipputuotteet. Jatkossa seutulippujärjestelmän liikennöintisopimukset tekee ELY kuntien puolesta. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen Kuntalaiset voivat hyödyntää kaupungin kautta aktiivisesti kulkevaa joukkoliikennettä seudullisessa liikennöinnissä. Talousarvioon varataan määräraha seutulipun kuntaosuuteen. Kaikki Parkanossa kirjoilla olevat voivat ostaa seutulipun. Tavoitetta seurataan seutulipun käyttäjien määrällä. Toimintakulut 13,2 teuroa ja toimintatuottoina valtionavustus 6,7 teuroa. Vapaa-aikatoimi Vapaa-aikatoimeen kuuluvat kulttuuripalvelut, nuoriso- ja raittiuspalvelut sekä liikuntapalvelut. Näiden osaalueiden kuvaukset ja tavoitteet esitetään erikseen. Vapaa-aikatoimen toimintakulut ovat 0,3 milj. ja tulot 34,5 teuroa. 41\n47 Käyttötalouden perusteluosa Kulttuuripalvelut Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Kulttuuripalvelun tavoitteena on aktiivisesti ylläpitää ja kehittää kaikkien kuntalaisten kulttuuripalveluja sekä osallistaa kuntalaisia mukaan kulttuurin tuottamiseen. Monipuolisten ja laadukkaiden kulttuuripalvelujen tuottamisessa syvennetään hyvää yhteistyötä paikallisten sekä alueellisten kulttuurituottajien ja yhdistysten kanssa. Toiminnan kehittämiskohteita ovat lasten ja nuorten kulttuuritoiminta Taideraide kulttuurikasvatusohjelman avulla, metsämuseo sekä ITE-taiteen tuominen osaksi parkanolaista ympäristöä. Volyymitiedot ja niiden kehitys - vapaa-aikatoimen ohjaaja - paikalliset yhdistykset ja järjestöt - metsämuseotoimikunta - alueelliset kulttuuritoimijat koko Pirkanmaalla - kolmannen sektorin talkootyön osuus merkittävä Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Palkataan nuorisotyöntekijä/vapaa-aikaohjaaja, jonka työajasta osa on kulttuuripalveluiden työtehtäviä. Lisäksi pyritään hyödyntämään lasten ja nuorten kulttuuripuolen toiminnoissa myös tulevaa nuorisotilaa entisen Eräpäivän tiloissa. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen 1.Lasten ja nuorten kulttuuritarjonnan koordinointi sekä kulttuurikompetenssin lisääminen Toteutetaan Taideraide kulttuurikasvatusohjelman tavoitteita ja toimintoja suunnitelman mukaisesti. Tavoitteena on koordinoida lasten ja nuorten tasavertaisia mahdollisuuksia osallistua erilaisiin kulttuuritoimintoihin kaikilla eri luokka-asteilla. Tavoite saavutetaan tekemällä tiivistä yhteistyötä koulujen ja varhaiskasvatuksen sekä paikallisten kulttuurintuottajien ja kolmannen sektorin kanssa. Yhteistyötä tehdään myös alueellisella tasolla Lasten Pirkkaset -työryhmän kanssa. Konkreettisia toimenpiteitä ovat erilaiset tapahtumat, työpajat ja vierailut sekä erilaiset toiminnot tulevassa nuorisotilassa. Lisäksi osallistutaan Lasten Pirkkaset tapahtumaviikolle helmikuussa sekä Kult Tour kuukauteen marraskuussa. Tavoitetta seurataan osallistujamäärien ja asiakaspalautteiden avulla sekä kulttuurikasvatusohjelman toteuttamisesta saatujen kokemusten ja arvioiden perusteella. 2.Metsämuseon kehittäminen 42\n48 Käyttötalouden perusteluosa Metsämuseon yleisilmettä kohennetaan korjaamalla olemassa olevia tiloja sekä uusimalla opasteita ja kunnostamalla reittejä, mm. Käpykintukka. Toimintaa suunnitellaan yhdessä metsämuseotoimikunnan kanssa ja tehdään tiivistä yhteistyötä Geopark hankkeen kanssa. Pyritään keksimään innovatiivisia uusia museon toimintamuotoja, ja lisäämään yhteistyötä niin alueellisesti, valtakunnallisesti kuin kansainvälisestikin. Opastusta tuotteistetaan asiakaspalvelun kehittämiseksi. Tavoitetta seurataan osallistuja-/kävijämäärillä sekä asiakaspalautteilla. 3.ITE-taide osaksi parkanolaista ympäristöä Parkanossa on jo useita vuosia nähty erilaisia ITE-taideteoksia. ITE tulee sanoista itse tehty elämä, jossa tavoitteena on tuoda esille kätevää ja kekseliästä nykykansantaidetta erilaisissa ympäristöissä. ITE-taiteilijat työskentelevät taidemaailman ulkopuolella ja esittävät teoksiaan omassa arjen ympäristössään. He ovat itseoppineita, mikä tarkoittaa sitä, ettei heillä ole koulutusta taiteen tekemiseen. Tavoitteena on saada esille ja rohkaistua parkanolaisia ITE-taiteilijoita ja mahdollistaa heille ympäristö taiteensa esittämiselle. Pyritään tekemään yhteistyötä paikallisten toimijoiden kanssa ITE-taiteen esilletuomiseksi, järjestetään ITEtaidenäyttely teemalla ITE puistossa sekä luodaan uusia yhteistyökuvioita Pirkanmaan ITEtaidefoorumeihin. Tavoitetta seurataan uusien ITE-taitelijoiden ja näyttelykävijöiden määrillä sekä asiakaspalautteilla. Kulttuuripalveluiden toimintakulut 108,9 teuroa ja tulot 19 teuroa. Nuorisopalvelut Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Nuorisopalvelujen tehtävänä on nuorten osallisuuden ja osallistumisen lisääminen sekä sosiaalinen vahvistaminen. Tavoitteena on kehittää nuorten toimintamahdollisuuksia, kannustaa heitä päihteettömään toimintaan sekä tukea nuorten kokonaisvaltaista kasvua kohti aikuisikää. Toimintamuotoina ovat kouluyhteistyö, etsivä nuorisotyö, työpajat, leirit ja kurssit, ja toimintapaikkoina mm. koulukeskus sekä nuorten työpaja. Volyymitiedot ja niiden kehitys - nuorisotyöntekijä/vapaa-aikaohjaaja, etsivä nuorisotyöntekijä - yhteistyökumppaneina mm. seurakunta, 4H, MLL, koululaitos (tukioppilastoiminta, koulukuraattori) sekä sosiaalihuolto - nuorten työpajalta ja kuntouttavasta työtoiminnasta apua eri toimintoihin - talkootyön osuus on merkittävä Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Palkataan nuorisotyöntekijä/vapaa-aikaohjaaja, nuorten ohjaus- ja palveluverkoston toiminnan käynnistäminen, 43\n49 Käyttötalouden perusteluosa nuorisotakuun toteutuminen sekä nuorisovaltuustotoiminnan aloittaminen. Lisäksi vakiinnutetaan nuorille oma nuorisotila entisen Eräpäivän tiloihin. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen 1.Nuorten sosiaalinen vahvistaminen Sosiaalisen vahvistamisen palvelut ovat toimintaa, joka tukevat arjenhallinnan ja elämäntaitojen kehittymistä ja ne on kohdennettu syrjäytymisen riskiryhmässä oleviin nuoriin. Tärkeinä yhteistyökumppaneina tavoitteen toteutumisen kannalta ovat koululaitos (mm. yhteiskoulu) sekä nuorten työpaja. Tavoitetta toteutetaan oppilaiden kanssa tehtävässä normaalissa koulutyössä sekä etsivässä nuorisotyössä. Tärkeässä roolissa on myös uusi nuorisotila entisen Eräpäivän tiloissa, jossa nuoret voivat kokoontua turvallisen aikuisen seurassa sekä saada tarvittavaa tietoa ja ohjausta erilaisissa elämäntilanteissa. Tila toimii samalla myös etsivän nuorisotyöntekijän toimistotilana. Tavoitetta seurataan nuorilta, vanhemmilta ja opettajilta saatujen palautteiden avulla. 2.Nuorisotakuun toteutuminen Nuorisotakuu tarkoittaa sitä, että jokaiselle alle 25-vuotiaalle nuorelle ja alle 30-vuotiaalle vastavalmistuneelle tarjotaan työ-, työkokeilu- opiskelu, työpaja- tai kuntoutuspaikka viimeistään kolmen kuukauden kuluessa työttömäksi ilmoittautumisesta. Tavoite toteutetaan yhteistyössä etsivän nuorisotyöntekijän sekä käynnistyvän nuorten ohjaus- ja palveluverkoston turvin. Tavoitteena on, että nuorisotakuu toteutuu Parkanossa parhaalla mahdollisella tavalla. Tavoitetta seurataan palveluun ohjausten määrällä sekä nuorilta saadun palautteen avulla. 3.Nuorisovaltuustotoiminnan käynnistäminen ja ylläpitäminen Nuorisovaltuusto edustaa kunnan nuoria kunnallisessa päätöksenteossa. Demokraattisesti valitun nuorisovaltuuston tehtävänä on tuoda parkanolaisten nuorten ääni kuuluviin, ottaa kantaa ajankohtaisiin asioihin sekä tehdä aloitteita ja kannanottoja. Tavoitteena on käynnistää nuorisovaltuustotoiminta ja luoda tulevalle nuorisovaltuustolle puitteet erilaisten tapahtumien järjestämiselle sekä kuntapolitiikkaan osallistumiselle. Tavoitetta seurataan nuorisovaltuuston jäsenten sekä yhteistyökumppaneiden palautteiden avulla sekä erilaisten tapahtumien ja osallistumisten määrillä. Toimintakulut 113,1 teuroa ja tulot 12,9 teuroa. Liikuntapalvelut Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Liikuntapalvelujen tehtävän on tuottaa monipuolisia ja laadukkaita liikunta- ja vapaa-ajan palveluja laajan yhteistyöverkoston kanssa. Liikuntapalvelut vastaavat liikuntatoimesta ja kehittämisestä luomalla toimivat puitteet liikunnan harrastamiselle. 44\n50 Käyttötalouden perusteluosa Tilapalvelut vastaa toimivista liikuntapaikoista (urheilutalo, kentät, huoltorakennukset, kuntoradat, vaellusreitit, uimapaikat, jäähalli, valvonta ja kalusto). Volyymitiedot ja niiden kehitys - tilapalvelut tuottavat liikuntapaikoille resurssin, joka koostuu kolmesta (3) liikuntapaikkojen hoitajasta ja urheilutalon siivoojasta (1). Myös jäähallille tuotetaan palvelut kaupungin ja jäähallin sopimuksen mukaisesti. - talvisaikaan tilapäisiä hiihtolatujen tekijöitä 3-4 hlöä - kuntouttavasta työtoiminnasta tilapäisiä henkilöitä 2-3 hlöä - talkootyön osuus liikuntapaikkojen kunnossa pidossa, peruskorjauksissa ja uusien toimintamuotojen rakentamisessa on taloudellisesti merkittävä - toiminta toteutetaan yhteistyössä järjestöjen, kyläyhteisöjen ja yhteistyökumppanien kanssa Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Palkataan nuorisotyöntekijä/vapaa-aikaohjaaja, jonka työajasta osa on liikuntapalveluiden työtehtäviä. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen 1.Verkostoyhteistyön ylläpitäminen alueellisten ja paikallisten urheilujärjestöjen ja seurojen kanssa Tavoitteena ovat harrastustoiminnan ylläpitäminen, kilpailujen ja valmennustilaisuuksien järjestäminen yhdessä kaupungin ja liikuntaseurojen kanssa. Kehitetään erilaisia vastikkeellisia tukimuotoja perus- ja kohdeavustuksilla ja sitä kautta ylläpidetään seurojen aktiivisuutta. Tavoitetta seurataan kilpailujen ja tilaisuuksien vuosikellolla ja osallistujamäärillä. 2.Liikuntapalveluiden tarjotinta niin liikuntapaikkojen kuin -toimintojen osalta pidetään nykyisellä tasolla Tavoitetta tuetaan laatimalla liikuntakalenteri, joka pyrkii kannustamaan kuntalaisia erilaisten liikuntaharrastusten pariin. Tavoitetta seurataan liikuntapaikkojen kävijämäärillä, asiakaspalautteen ja kuntalaistyytyväisyyden avulla. 3. Eri-ikäisille suunnattujen terveyttä edistävien liikuntamuotojen merkitystä vahvistetaan ja kehitetään Tavoite toteutetaan liikuntapalvelun ja muiden kunnan eri toimialojen jatkuvalla valistus-, kannustus- ja ohjaustyöllä. Lisäksi toimeenpannaan hyvinvointikertomuksessa esitelty alueellinen terveysliikuntasuunnitelma ikäryhmittäin. Jatketaan myös Liikuntapalvelu.fi käyttöä. Suosittuja uintimatkoja lähiseudun uimahalleihin pyritään jatkamaan hyvin toimineen kolmannen sektorin voimin resurssien puitteissa. Jäähallissa tarjotaan kaupunkilaisille arki-iltapäivisin ilmaisia luisteluvuoroja. Erityisryhmien liikuntaa jatketaan normaaliin tapaan, mm. ikäihmisten tasapainojumppa. Lisäksi korostetaan kaikissa toiminnoissa ihmisen mielialaan ja terveyteen vaikuttavaa liikunnan positiivista merkitystä. Tuetaan erilaisia kolmannen sektorin järjestämiä liikunta- ja kuntoilutapahtumia taloudellisesti ja toiminnallisesti. 45\n51 Käyttötalouden perusteluosa Tavoitetta seurataan kenttätesteillä yhteistyössä työterveyshuollon ja järjestöjen kanssa, asiakaspalautteiden sekä yhteistyökumppaneiden palautteiden avulla. Toimintakulut 73,5 teuroa ja tuotot 2,6 teuroa. Kirjastopalvelut Tehtäväalueen toiminnan kuvaus Kirjastopalvelujen tehtävänä on tarjota kirjastopalveluita toimien avoimena ja kehittyvänä, ajantasaiset kokoelmat omaavana kohtaamis-, kulttuuri- ja tietokeskuksena sekä toiminta- ja oppimisympäristönä asukkaiden eri elämänvaiheissa. Volyymitiedot ja niiden kehitys henkilökunta: 4,25 htv, yhteensä 5 henkilöä: kirjastotoimenjohtaja (0,75), kirjastonhoitaja, informaatikko ja 1,5 kirjastovirkailijaa tilat: 2017 uudistetut toimitilat, 750 m ², kaupungin oma huoneisto kokoelma: kpl, joista kirjaa avoinna n h/v, n käyntiä/2016 verkkokäyntejä n lainaa v. 2016, laskua edelliseen vuoteen verrattuna n. 22% (pitkä kiinniolo muuton takia) Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset Uusien tilojen tehokas käyttö Uuden kirjastolain tuomien tehtäväkokonaisuuksien suunnittelu ja toteutus käytännössä: mm. yhteiskunnallinen vuoropuhelu, kansalaisaktiivisuus, demokratia Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen 1. Elinikäisen oppimisen mahdollistaminen ja tasa-arvon turvaaminen, monipuolisen lukutaidon edistäminen - Aineiston maksuton lainausmahdollisuus ja käyttö kirjastossa - Monipuolinen ja uudistuva kokoelma - Vuorovaikutteisten verkkopalveluiden ja asiakkaalle profiloitujen palveluiden kehittäminen sekä niiden aktiivinen markkinointi ja käytönopastus Seuranta: uutuusaineiston määrä ja hankintaan käytetyt määrärahat 46\n52 Käyttötalouden perusteluosa Tavoite: hankintaa/1000 as., 1 kpl/alle 15-vuotias lehtivuosikertaa/1000 as - aineistonhankintaan 10 /asukas, tästä kirjojen osuus 7 /as Seuranta: lainausten määrä tavoite: 20 lainaa/as Seuranta: ammattitaitoisen henkilökunnan määrä Tavoite: 0,8-1,0 hlötyövuotta/1000 as Seuranta: asiakaskäytössä olevien internet-päätteiden määrä Tavoite: 1 pääte/1000 as. Seuranta: opastetut kirjastokäynnit, mediakasvatus- ja tiedonhallintataitojen opetus, mukaan lukien kirjastopalvelut ja niiden esittelyt muualla kuin kirjastossa lapset ja nuoret, tavoite 500 hlöä/v aikuiset, tavoite 100 hlöä/v Seuranta: verkkoasiointien määrä Tavoite: 10 käyntiä/asukas/v 2. Syrjäytymisen ehkäiseminen, yhdenvertaisuus, kannustaminen aktiivisuuteen Riittävät aukioloajat, maksuttomat palvelut, ilmaiset yleisötapahtumat yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa, myös henkilökohtaisten palveluiden käytönohjauksen mahdollisuus. Yhteiskunnalliseen vuoropuheluun tähtäävät tapahtumat Seuranta: aukiolotuntien määrä, kävijämäärä, tapahtumien määrä Tavoite: -kirjasto avoinna 2100 h/vuosi - 33 käyntiä/aukiolotunti -10 käyntiä/asukas/vuosi - maksuttomat yleisötapahtumat, väh. 1/kk 47\n53 Käyttötalouden perusteluosa 3. Henkilökunnan hyvinvointi ja osaamisen turvaaminen Osaaminen on osa hyvinvointia. Henkilökunnan osaaminen turvataan mahdollistamalla osallistuminen työajalla tapahtuviin oman alan täydennyskoulutuksiin. Tavoite: 6 koulutuspäivää/hlö/v Kirjastotoimen toimintakulut 263,7 teuroa ja tulot 21,2 teuroa. Tekninen lautakunta Lautakunnan toiminnan kuvaus: Tekninen lautakunta turvaa osaltaan kaupunkielämän ja kunnallisen infrastruktuurin toiminnan perusedellytykset mm. tuottamalla kunnallisteknisiä ja kiinteistönhoitopalveluja. Lisäksi tekninen lautakunta suunnittelee ja rakentaa katuja sekä muita liikenneväyliä, yleisiä alueita sekä viheralueita ja huolehtii niiden kunnossapidosta. Teknisen lautakunnan alaisen vesihuoltolaitoksen toiminnan tarkoituksena on tuottaa ja jakaa hyvälaatuista talousvettä sekä järjestää terveyden- ja ympäristönsuojelun kannalta asianmukainen viemäröinti. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Teknisen lautakunnan talousarvion nettosumman kasvuun ovat vaikuttaneet Teknisen- ja kaavoituslautakunnan yhdistyminen. Teknisen lautakunnan vastuualueiden kuvaukset ja tavoitteet Toimintakulut 4,1 milj. ja tulot 0,9 milj. euroa. Tekninen hallinto Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Huolehtii lautakunnan ydintehtävien ja peruspalvelujen järjestämisestä Volyymitiedot ja niiden kehitys: Henkilöstön määrä: tekninen johtaja, työpäällikkö, ja 1,7 toimistosihteeriä. Teknisen hallinnon henkilöstömäärä on pysynyt vuosia saman suuruisena ja tulevaisuudessa määrällistä muutosta ei tapahdu. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Teknisen- ja kaavoituslautakunnan yhdistyminen. Toimintakulut 0,7 milj. ja tulot 0,4 milj. euroa. Liikenneväylät Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Liikenneväylät käsittävät katujen, kevyen liikenteen väylien ja puistoteiden kesä- ja talvikunnossapidon asemakaava-alueella. Lisäksi kaupunki on urakoinut tärkeimpien 48\n54 Käyttötalouden perusteluosa yksityisteiden aurauksia. Edelleen kaupunki avustaa tiekuntia valtuuston hyväksymällä periaatteella kunnossapidossa. Pääasiallisena perusteena kaupungin maksamalle yksityisteiden auraukselle ja avustuksille on pysyvän asutuksen määrä tien vaikutusalueella. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Henkilöstön määrä: 0,5 työnjohtaja, 3 kuukausipalkkainen työntekijä ja 1 tuntipalkkainen työntekijä, joka eläköityy Kuukausipalkkaiset työntekijät työskentelevät osittain myös vesihuoltolaitoksen puolella. Asemakaava alueella kaupungin kunnossapidossa on katuja noin 50 km ja kevyen liikenteen väyliä noin 17 km. Kaupungin aurauksessa olevia yksityisteitä on noin 236 km. Uusia katuja ja väyliä rakennetaan vuosittain muutamia satoja metrejä. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Ei mainittavia muutoksia. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Tavoitteena on suorittaa väylien kunnossapito laatustandardien mukaisesti mahdollisimman edullisesti. Toimintakulut 0,6 milj. ja tuotot 10 teuroa. Jätehuolto Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Kunnan tehtävänä on jätelain 13 :n mukaan asumisessa ja siihen rinnastettavassa toiminnassa syntyneiden jätteiden jätehuollon järjestäminen. Toiminta on sopimuksella siirretty alkaen Pirkanmaan jätehuolto Oy:n hoidettavaksi. Kaatopaikkajätteen pieneriä otetaan vastaan kolmena päivänä viikossa Pirkanmaan jätehuolto Oy:n jäteasemalla. Hyötyjätteitä voi toimittaa hyötyjätepisteisiin, joita on 4 kpl keskusta-alueella ja 11 kpl haja-asutusalueella. Keskusta-alueen 3 hyötyjätepisteen ylläpidosta vastaa Pirkanmaan Jätehuolto Oy ja yhden pisteen osalta Suomen Pakkauskierrätysrinki. Näidenkin pisteiden toiminnasta ja ylläpidosta vastaa Pirkanmaan jätehuolto Oy. Paperinkeräyksestä kunnan alueella vastaa Paperinkeräys Oy. Hylätyt ja romuajoneuvot siirretään lain mukaisesti kaupungin ylläpitämään varastoon joko kaupungin, Tiehallinnon urakoitsijan tai poliisin toimesta. Suljetun Kangaslammin kaatopaikan velvoitetarkkailu jatkuu Ympäristökeskuksen hyväksymän valvontatutkimusohjelman mukaisesti. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Vastaanotetuista jätemääristä pitää tilastoa Pirkanmaan ympäristökeskus. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Pirkanmaan Jätehuolto Oy:n omistajakunnat sopivat sopijakunnille kuuluvasta voimaan tullen uuden jätelain (646/2011) mukaisesta jätehuollon viranomaistehtävien järjestämisestä jätelain 23 :n mukaisesti siten, että yhteistoiminta-alueen jätehuoltoviranomaisena toimii Tampereen kaupungin jätehuoltolautakunta. Jätehuoltolautakunnan tehtävänä on päättää jätelaissa säädetyistä viranomaistehtävistä, joita ovat mm. päätökset jätehuoltomääräyksistä, jätteenkuljetuksen järjestämisestä, jätetaksan hyväksymisestä, jätemaksujen maksuunpanosta, jätetaksasta tehdyistä muistutuksista ja jätemaksujen kohtuullistamisesta. 49\n55 Käyttötalouden perusteluosa Lautakunnan kokouksissa on läsnäolo- ja puheoikeus yhdellä jokaisen osakaskunnan edustajalla. Parkanon osalta edustajaksi on määrätty ympäristötarkastaja. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Talousarviovuoden ja suunnittelukauden tavoitteina ovat jätemaksujen kohtuullistamis- ja vapauttamispäätösten yhtenäistäminen. Kunnan vastuulla olevien sako- ja umpikaivolietteiden kiinteistökohtainen kuljetus siirtyi kunnan järjestämäksi alkaen. Toimintakulut noin 6 teuroa. Tilapalvelut Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Tilapalveluun kuuluvat yleisten alueiden lisäksi kiinteistöt, liikuntapalvelut ja siivous. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Henkilöstön määrä: työpäällikkö, 3 tuntipalkkaista työntekijää (1 eläköityy 2018), 2,5 ammattimiestä (talonmiehet), puistotyönjohtaja, 2 tuntipalkkaista työntekijää, liikuntapaikkojen hoitaja/vastaava, 2 liikuntapaikkojen hoitajaa, siivouspalveluesimies, 8 kokoaikaista siivoojaa ja 1 osaaikainen 50 %. Kiinteistöjä on 30 kpl, joilla rakennuksia huomattavasti enemmän. Uusi koulukampus rakenteilla, valmistuu Otettu vuokralle Pihlajalintu-kiinteistö. Kiinteistöjen kerrosala on m2, tilavuus m3. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: 1. Kiinteistöjen arvon säilyttäminen Tavoite toteutetaan suunnitelmallisella kiinteistöjen peruskorjauksen toteuttamisella sekä peruskorjausten jälkeisten ylläpidon laadukkaalla hoitamisella taloudellisten resurssien mukaisesti. Kaikkien kiinteistöjen tuleva käyttö on selvityksen alla. 2. Kiinteistöjen energiankulutuksen kiinteistökohtainen tehokas seuranta Tavoite toteutetaan energiankulutuksen ja kiinteistövalvontalaitteiden tehokkaalla seurannalla sekä vikojen ja epäkohtien tehokkaalla korjauksella. Toimintakulut 2,5 milj. euroa ja tuotot 0,5 milj. euroa. Yleiset alueet Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Tehtäväalueeseen kuuluvat puistot, leikkikentät, maa- ja metsätilat, sora-alueet ja liikuntapaikat. 50\n56 Käyttötalouden perusteluosa Volyymitiedot ja niiden kehitys: Hoidettavien puistojen määrä kasvaa vuosittain. Uutena isona kohteena tulee 3-tien/Niementien liikennealueiden vihertöiden hoito. Liikuntapaikkojen määrä on vakiintunut. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen 1. Metsätilojen tuoton parantaminen Tavoite toteutetaan metsänhoitotöidensuunnitelmallisella toteuttamisella mm. harvennushakkuiden, ojitusten ym. muodossa. 2. Puistojen ja keskeisten alueiden kunnon ylläpitäminen viihtyisässä ja siistissä kunnossa Tavoite toteutetaan suunnitelmallisella siistimisellä ja rakentamalla alueet siten, että ne ovat helposti hoidettavissa konevoimin. Koneet ja kuljetusvälineet Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Koneet ja kuljetusvälineet kohta käsittää 5 umpipakettiautoa, 3 avolavaautoa, traktorin ja aluehoitokoneen. Autojen ja koneiden menot kirjataan tähän kohtaan ja vastaavasti laskutetaan sisäisesti niiltä kohteilta joilla kalustoa käytetään. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Tavoitteena on pitää kalusto teknisesti hyvässä käyttökunnossa uusimalla sitä riittävän ajoissa. Kaavoitustoimi Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Kaavoituslautakunnan tehtävät ovat siirtyneet tekniselle lautakunnalle. Kaavoitustoimi tuottaa kaupungille yleis- ja asemakaavoja. Maankäytön suunnittelulla ohjataan ja edistetään rakentamista sekä luodaan edellytykset hyvälle elinympäristölle. Tärkeänä tehtävänä on luoda laadukkaita ja kilpailukykyisiä, kaupungin asukashankintaa tukevia asuntoalueita sekä turvata riittävät tonttivarannot teollisuuden tarpeisiin. Mittaustoimi vastaa numeerisen kartaston jatkuvasta ajantasaisuudesta, tonttijakojen laadinnasta sekä tonttien ja yleistenalueiden lohkomisesta. Mittaustoimen tehtävänä on ohjata ja valvoa mittaustehtävien suorittamista kaupungissa, huolehtia pohjakarttojen laatimisesta, kaavojen ja rakennuspaikkojen maastoon merkitsemisestä sekä korkeusaseman antamisesta. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Henkilöstön määrä: toimitusvalmistelija, kartoittaja ja maankäyttöpäällikkö. Uusia kaavoja ja kaavamuutoksia valmistuu vuosittain ja suunta on kasvava. Uusien tonttien rekisteröimisiä pyritään tekemään tonttia toimintavuotta kohti. 51\n57 Käyttötalouden perusteluosa Asemakaavoitettuja alueita on yhteensä n hehtaaria ja määrä tulee tasaisesti kasvamaan. Kaupunki tekee aktiivisesti kiinteistökauppoja uusien raakamaiden hankkimiseksi, jotta kaavoituksen kehittyminen voidaan varmistaa myös tulevaisuudessa. Ranta-asemakaavoitettuja alueita on yhteensä n hehtaaria ja myös niiden määrä on kasvussa. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Kaavoitustoimi aikoo tulevaisuudessa keskittyä erityisesti kaupungin omistamien määräalojen lohkomisten suorittamiseen. Tavoitteena on, että kaikki kaupungin omistamat määräalat saataisiin lohkottua seuraavan 4 vuoden aikana, jolloin kiinteistörekisteri saataisiin määräalojen osalta ajan tasalle. Myös yleisten alueiden lohkomisiin tullaan tulevaisuudessa kiinnittämään enemmän huomiota. Lohkomattomat yleiset alueet aiheuttavat lisätyötä useille tahoille sekä hankaloittavat muun muassa kiinteistökauppojen tekoa. Myös kuntalaisilta on tullut viestiä, että lohkomattomat yleiset alueet aiheuttavat epäselvyyttä heidän maanomistukseensa. Mittaus- ja kaavoitusosasto asettaa tavoitteekseen saada kaikki kaupungin omistamat yleiset alueet lohkottua seuraavan 9 vuoden aikana. Tämä tulee tulevaisuudessa aiheuttamaan painetta talousarvioon lisääntyvien menojen muodossa. Toimintakulut 249 teuroa ja tuotot 75 teuroa. Vesihuoltolaitos Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Vesihuoltolaitoksen tehtävänä on hyvälaatuisen veden tuottaminen ja jäteveden puhdistaminen kustannustehokkaasti ja ympäristöluvan määräykset huomioiden. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Henkilöstön määrä: 0,5 työnjohtaja, 2 vesi- ja viemärilaitoksen hoitajaa. Varallaolossa on lisäksi 2 henkilöä, jotka toimivat myös kunnallistekniikan puolella. Henkilöstön määrä on pienentynyt eläköitymisen vuoksi. Vesilaitos vuoden 2016 lopussa: - uusia sopimuksia 10 kpl - liittyjiä runkovesijohtoa yhteensä 162,816 km - vedenottamoa 2 - paineenkorotusasemaa 7 - ottamoilta pumpattu vesimäärä m3 - Pioneerivarikolta ostettu vesimäärä 2434 m3 - vedenpumppaus yhteensä m3 52\n58 Käyttötalouden perusteluosa - laskutettu vesimäärä m3 - hukkavesi - % (sis. sammutus-, vuoro- yms. veden) 30 % Viemärilaitos vuoden 2016 lopussa: - uusia sopimuksia 5 kpl - liittyjiä runkoviemäriputkia yhteensä 117,437 km - puhdistamo 1 kpl - jätevesipumppaamoa + hulevesipumppaamo kpl - vastaanotettu jätevesimäärä, Parkanosta m3 ja Kihniöltä m3 - laskutettu jätevesimäärä m3 - vuotovesi 62 % Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Uuden vedenottamon pohjavesitutkimukset Latikan alueella. Toimintakulut 0,7 milj. ja tuotot 1,1 milj. euroa. Rakennus- ja ympäristölautakunta Lautakunnan toiminnan kuvaus: Rakennus- ja ympäristölautakunnan tehtävänä on valvoa kaavojen noudattamista, huolehtia rakentamista ja muita toimenpiteitä koskevien lupien käsittelemisestä sekä osaltaan valvoa rakennetun ympäristön ja rakennusten kunnossapitoa ja hoitoa siten kuin siitä säädetään, sekä huolehtia kunnassa tarvittavasta rakentamisen yleisestä ohjauksesta ja neuvonnasta. Rakennus- ja ympäristölautakunnan tehtävänä on huolehtia sille hallintosääntöön asetetuista tehtävistä. Rakennus- ja ympäristölautakunnan alaisena viranomaisina toimii rakennustarkastaja ja ympäristötarkastaja, jotka huolehtivat laissa viranomaiselle säädetyistä tehtävistä sekä määräaikaisena viranhaltijana tarkastusinsinööri, joka toimii teknisen lautakunnan alaisena koulukampuksen valvojana 80 % ja rakennustarkastajan sijaisena 20 %. Rakennus- ja ympäristölautakunnan tehtävänä on toimia myös kunnan maa-aineslupaviranomaisena siten kuin maa-aineslaissa on säädetty. 53\n59 Käyttötalouden perusteluosa Rakennus- ja ympäristölautakunta hoitaa valtion asuntopolitiikkaan kuuluvien asioiden valmistelua ja täytäntöönpanoa. Näitä ovat mm. asuntolainat, asuntolainojen korkotuet, vanhojen aravalainojen hoito sekä valtion lainoittamien vuokratalojen talouden toiminnan seuraaminen alkaen valtion varoista myönnettävät asuntojen korjaus- ja hissiavustukset on käsitellyt ja myöntänyt ARA. Rakennus- ja ympäristölautakunta valvoo aluepelastuslaitoksen perimän kunnan maksuosuuden käyttöä. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Henkilökuntaan kuuluu rakennustarkastaja, ympäristötarkastaja, lupasihteeri ja määräaikainen tarkastusinsinööri 20% sekä määräaikainen toimistotyöntekijä, joka toimii isännöintitehtävissä. Parkanon kaupunki on tehnyt yhteistyösopimukset Kihniön kunnan kanssa, sopimuksilla Parkanon rakennustarkastajan työpanosta on myyty yksi päivä viikosta Kihniön kunnalle, samoin kuin Parkanon ympäristötarkastajan työpanosta on myyty yksi päivä viikosta Kihniön kunnalle. Lautakunnan keskeiset toiminnalliset tavoitteet: Rakennus- ja ympäristölautakunnan tavoitteena on turvallisen, terveellisen ja viihtyisän asuin-, työ- ja vapaa-ajan ympäristön tuottaminen. Tavoitteena on turvata osallistumismahdollisuus asioiden valmisteluun, suunnittelu- ja vuorovaikutteisuus, asiantuntemuksen monipuolisuus sekä avoin tiedottaminen käsiteltävänä olevissa asioissa. Toimintakulut 0,7 milj. ja tuotot 146 teuroa. Rakennus- ja ympäristölautakunnan vastuualueiden kuvaukset ja tavoitteet Asumisen edistäminen Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Tehtävät ovat lakisääteisiä. Ne muuttuvat jossain määrin vuosittain energia- avustukset poistuivat kokonaan ja hissi- ja korjausavustukset siirtyivät ARA:n käsiteltäviksi. Kohteiden tarkastukset jäivät kuntien tehtäviin. Valtion lainoittamien vuokratalojen valvonta kohdistuu Parkanon kaupungin vuokrataloihin, Parkanon Rantakotoon ja Kiinteistö Oy Väistön ryhmäkoteihin. Parkanon kaupungilla on isännöintisopimus Parkanon kaupungin vuokratalot Oy:n, Parkanon Rantakoto ry:n ja Kiinteistö Oy Väistön Ryhmäkotien kanssa. Lautakunnan nimeämä henkilö toimii sopimuksen mukaisena isännöitsijänä ja yhtiöt ovat nimenneet hänet myös Parkanon kaupungin vuokratalot Oy:n ja Kiinteistö Oy Väistön Ryhmäkotien toimitusjohtajaksi. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Asuntotoimen lakisääteiset tehtävät on siirretty tehtävien uudelleen järjestelyn myötä rakennustarkastajan tehtäviin ja asuntosihteerin virka on lakkautettu. Uudella virkanimikkeellä palkattu tarkastusinsinööri hoitaa koulukampuksen valvontatöitä, joten isännöintitehtävät on hoidettu väliaikaisjärjestelyin. Lakimuutosten myötä hissi- ja korjausavustuksia ei käsitellä enää kunnissa, ainoastaan kohteiden tarkastukset jäävät kunnan viranhaltijan tehtäväksi. Energia-avustukset poistuivat kokonaan v alusta. 54\n60 Käyttötalouden perusteluosa Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Parkanon kaupungin vuokratalot Oy:n toiminta ja muutokset esitetään konsernin yhteydessä. Kiinteistö Oy Väistön ryhmäkotien toiminta ja muutokset esitetään konsernin yhteydessä. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Asumisen tuen saattaminen niitä tarvitsevien tietoon. Tavoite toteutetaan lehti-ilmoituksilla ja kaupungin netti-sivuilla. Parkanon kaupungin vuokratalot Oy:n tavoitteet esitetään konsernin yhteydessä. Kiinteistö Oy Väistön ryhmäkotien tavoitteet esitetään konsernin yhteydessä. Rakennusvalvonta Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Rakennusvalvonnan tehtävät ovat lakisääteisiä, ne on määritelty maankäyttö- ja rakennuslaissa, rakennusjärjestyksessä sekä kaupungin hallintosäännössä. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Henkilöstöön kuuluu 1 rakennustarkastaja ja 1 lupasihteeri sekä uutena määräaikaisena viranhaltijana tarkastusinsinööri, joka toimii teknisen lautakunnan alaisena koulukampuksen valvojana sekä rakennustarkastajan sijaisena 20% viikossa. Rakennustarkastajan palvelua myydään Kihniön kuntaan, yhtenä päivänä viikossa. Rakentamisen lupamäärät oletetaan pysyvän nykyisellä tasolla. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: CE- merkinnät rakennustuotteissa ja kiristynyt E- luku tuovat muutoksia rakentamiseen. Rakennusvalvonta aikoo käynnistää rakennusrekisterin laadunparannuksen vuoden 2018 aikana, jolloin luvattomien rakennusten saanti kiinteistöverotuksen piiriin aiheuttaa lisätöitä ja tarkastuskäyntejä kiinteistöillä. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: 1. Viranomaistoiminnan tehokkuus ja sujuvuus Tavoite toteutetaan huomioiden hankkeen vaativuus ja asiakkaan resurssit. Tavoitetta seurataan mittarilla käsittelyajoista. 2. Kuntalaistyytyväisyys Tavoite toteutetaan tiedottamalla naapureille rakennushankkeista. Maakäyttö- ja rakennuslain, mukaiset vaatimukset otetaan huomioon tasapuolisesti kaikissa luvissa. Tavoitetta seurataan valituksien määrällä. 3. Rakentamisen laadun edistäminen ja ylläpito -tavoite toteutetaan vaatimalla rakennuskohteisiin pätevät suunnittelijat ja vastaavat työnjohtajat 55\n61 Käyttötalouden perusteluosa -vaatimalla rakennus- suunnitelman yhteydessä, ympäristöministeriön määräyksen (D3), mukainen vaipan lämpöhäviölaskelma ja energiatodistus -pitämällä aloituskokoukset ja lopputarkastukset -vaatimalla lopputarkastuksessa: energiatodistukset, ilmoitukset verottajalle, lvi- ja sähkötarkastuspöytäkirjat, vastaavalta työnjohtajalta työvaiheiden tarkastusasiakirjat, rakentajalta laatukansio sekä huoltoja käyttöohjeineen. Tavoitetta seurataan lopputarkastusten määrällä. Perusteluna esitettävät mittarit Arviointikohde Mittari Tavoitetaso Lupien käsittely kpl 140 Rakennusten lopputarkastusten tekeminen kpl 120 Poikkeuslupien ja suunnittelutarveratkaisujen valmistelu kpl 12 Rakennuslupien käsittelyaika Rakennustarkastajan päätös aika / kk 1 Rakennuslautakunnan päätös aika/ kk 2 Toimintakulut 135 teuroa ja tuotot 76 teuroa. Ympäristötoimi Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Ympäristötoimen keskeisiä tehtäviä ovat mm. vesiensuojelu, luonnonsuojelu, kemikaali- ja jätevalvonta sekä meluntorjunta. Maa-aineslain mukainen luvitus sekä valvonta kuuluu ympäristönsuojelun toimintaan Parkanossa. Lausuntopyynnöt muodostavat ison osan tehtäväkentästä. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Ympäristösuojelussa työskentelee ympäristötarkastaja, jonka palveluja myydään Kihniön kunnalle yksi päivä viikossa. Ympäristölain muutoksen myötä on luvitusrajoja nostettu ja luvanvaraisia toimintoja karsittu sekä suosittu rekisteröintimenetelmää, joten odotettavissa ei ole lupahakemusten lisääntyminen eikä tulopohjan laajeneminen. Vastaavasti kantelut, tutkintapyynnöt sekä rikosilmoitukset muovaavat ympäristönsuojelun tehtäväkentän painoalueita uudelleen. Talousarviovuoden ja suunnittelukauden keskeiset toiminnalliset muutokset: Uusi ympäristönsuojelulain (168 ) mukainen valvontasuunnitelma- ja ohjelma tulivat lakisääteiseksi vuoden 2017 alusta, jolloin riskiperusteisista tarkastuksista on mahdollisuus laskuttaa toimijaa. Lain muutoksen 56\n62 Käyttötalouden perusteluosa tarkoituksena kaikkiaan on lisätä valvonnan vaikuttavuutta sekä toiminnan näkyvyyttä valvontasuunnitelman kautta. Ympäristönsuojelun sijoittumiseen uudessa maakuntamallissa on vielä useita vaihtoehtoja. Päätösten tueksi kuntien ympäristösuojelusta kerätään monenlaista tietoa, joiden kokoaminen sitoo resursseja valvontatehtävistä. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Vireille tulevien maa-aines- ja ympäristölupien lukumäärään ei voi vaikuttaa, vaan en usein myötäilevät elinkeinoelämän kehitystä. Prosessien läpimeno ajat pyritään pitämään miniminä kokousaikatauista riippuen. Toiminnan tavoitteiden kvantitatiivisena mittarina toimii valvontaohjelman toteutumaprosentti sekä budjetin tulojen toteutuminen. Toimintakulut 77 teuroa ja tuotot 39,5 teuroa. Palo- ja pelastustoimi Tehtäväalueen toiminnan kuvaus: Parkano kuuluu Pirkanmaan pelastuslaitoksen eteläiseen pelastusalueeseen operatiivisesti ja hallinnollisesti. Aluepelastuslaitoksen hallinnosta vastaa Tampereen kaupunki. Alueen palomestarin päivystyspaikka on Nokia. Sopijakuntien yhteistyöelimenä on neuvottelukunta, joka osallistuu esitysten tekemiseen talousarviota ja palvelutasoa koskevissa asioissa. Palo- ja pelastustoimen tehtävänä on ihmisten ja omaisuuden suojaaminen tulipaloilta ja muilta yllättäviltä onnettomuuksilta ja vaaroilta sekä pelastaminen niiden vaikutuksilta. Aluepelastuslaitos antaa lausuntoja rakennussuunnitelmista ja tekee tarvittavat palotarkastukset rakennuskohteissa. Volyymitiedot ja niiden kehitys: Pelastustoimen palvelutason tulee vastata kuntien alueella esiintyviä riskejä. Aluepelastuslaitoksen kuntien palvelutaso perustuu koko toiminta-alueen kattavaan riskikartoitukseen ja palvelutason määrittelyyn sisäasianministeriön ohjeiden ja määräysten mukaisesti. Keskeiset toiminnalliset tavoitteet ja niiden mittaaminen: Parkanon kaupunginhallitus on antanut aluepelastuslaitokselle lausunnon Parkanoa koskevasta palvelutasopäätöksestä vuosille ja lausunnon nykyisen palvelutasopäätöksen voimassaolon jatkamisesta, siihen saakka, kunnes maakunnan pelastustoimen palvelutasopäätös tulee voimaan. Toimintakulut 477,6 teuroa. 57\n63 Käyttötalouden määrärahat Käyttötalouden määrärahat Käyttötalouden määrärahat sisältävät ulkoiset ja sisäiset erät. Suunnitteluvuodet tuhansina euroina. Sitovuustaso valtuustoon nähden on nettomeno lautakunnittain eli Toimintakate yhteensä. Lisäksi vesihuoltolaitos omana sitovuustasonaan. Keskusvaalilautakunta Tarkastuslautakunta Kaupunginvaltuusto Kaupunginhallitus Perusturvalautakunta YTA Sivistyslautakunta Tekninen lautakunta Rakennus- ja ympäristölautakunta Parkanon vesihuoltolaitos TA 2018 Tulot Menot Netto Keskuvaalilautakunta 3 000, , ,00 Tarkastuslautakunta , ,00 Kaupunginvaltuusto , ,00 Kaupunginhallitus , , ,00 Perusturvalautakunta , , ,00 Sivistyslautakunta , , ,00 Tekninen lautakunta , , ,00 Vesihuoltolaitos , , ,00 Rakennus- ja ympäristölautakunta , , ,00 Käyttötalous yhteensä , , ,00 Seuraavilla sivuilla esitetään määrärahat tarkemmalla tasolla. 58\n64 59 Käyttötalouden määrärahat\n65 60 Käyttötalouden määrärahat\n66 61 Käyttötalouden määrärahat\n67 62 Käyttötalouden määrärahat\n68 63 Käyttötalouden määrärahat\n69 64 Käyttötalouden määrärahat\n70 65 Käyttötalouden määrärahat\n71 66 Käyttötalouden määrärahat\n72 67 Käyttötalouden määrärahat\n73 68 Käyttötalouden määrärahat\n74 69 Käyttötalouden määrärahat\n75 70 Käyttötalouden määrärahat\n76 71 Käyttötalouden määrärahat\n77 72 Käyttötalouden määrärahat\n78 73 Käyttötalouden määrärahat\n79 74 Käyttötalouden määrärahat\n80 75 Käyttötalouden määrärahat\n81 76 Käyttötalouden määrärahat\n82 77 Käyttötalouden määrärahat\n83 78 Käyttötalouden määrärahat\n84 79 Käyttötalouden määrärahat\n85 80 Käyttötalouden määrärahat\n86 81 Käyttötalouden määrärahat\n87 82 Käyttötalouden määrärahat\n88 83 Käyttötalouden määrärahat\n89 84 Käyttötalouden määrärahat\n90 85 Käyttötalouden määrärahat\n91 86 Käyttötalouden määrärahat\n92 87 Käyttötalouden määrärahat\n93 88 Käyttötalouden määrärahat\n94 89 Käyttötalouden määrärahat\n95 90 Käyttötalouden määrärahat\n96 91 Käyttötalouden määrärahat\n97 92 Käyttötalouden määrärahat\n98 93 Käyttötalouden määrärahat\n99 94 Käyttötalouden määrärahat\n100 95 Käyttötalouden määrärahat\n101 96 Käyttötalouden määrärahat\n102 97 Käyttötalouden määrärahat\n103 98 Käyttötalouden määrärahat\n104 99 Käyttötalouden määrärahat\n105 100 Käyttötalouden määrärahat\n106 Tuloslaskelmat ja tunnusluvut Tuloslaskelmat ja tunnusluvut Tuloslaskelma ja vertailut tilinpäätökseen 2016 sekä talousarvioon Suunnitelmavuodet sisältävät merkittäviä epävarmuuksia maakuntahallinnon ja sote-uudistuksen johdosta. Tuloslaskelman tunnusluvut Tuloslaskelman tunnusluvut TP 2015 TP 2016 TA 2017 TA 2018 TS 2019 TS 2020 TS 2021 Toimintatuotot % toimintakuluista (100*toimintatuotot/(toimintakulut-valmistus omaan käyttöön) Vuosikate % poistoista (100*vuosikate/poistot ja arvonalentumiset) Tunnusluku osoittaa tulorahoituksen, joka jää käytettäväksi investointeihin, sijoituksiin ja lainan lyhennyksiin. Kun tunnusluvun arvo on 100 %, oletetaan kunnan tulorahoituksen olevan riittävä. Kertynyt ylijäämä (alijäämä), /asukas (Edellisten tilikausien yli- alijäämä+tilikauden yli-alijäämä)/asukasmäärä Pitkän aikavälin tulorahoituksen tulisi olla vähintään e/asukas. Asukasmäärä Tuloslaskelmat sisältävät vesihuoltolaitoksen. Tuloslaskelma 1 sisältää sisäiset ja ulkoiset erät. Tuloslaskelma 2 sisältää vain ulkoiset erät. 101\n107 102 Tuloslaskelmat ja tunnusluvut\n108 103 Tuloslaskelmat ja tunnusluvut