Klimt ja Itävalta .Modernismin Wien - Wild Tips\nGustav Klimt (1862-1918), maalaus nero ja edelläkävijä modernismin 1900-luvulla, olisi juhli vuonna 2012 150-syntymäpäivä.Hänen maalauksensa - ensisijaisesti "Kiss", yksi tunnetuimmista maalauksista maailmassa - edustavat aikaa, joka merkitsi läpimurtoa kehittämisessä modernismin.Vuonna Juhlavuoden 2012 monet Wienin museot järjestävät kunniaksi Gustav Klimt erikoisnäyttely.\nBelvedere Wienin omistaa 22 maalauksia Klimt - suurin kokoelma hänen maalauksensa maailmassa.Suurimmat työt ovat myös Leopold Museum museoalueella, museo Wienin ja Albertina, tärkeitä asiakirjoja, jotka liittyvät Klimt ja varastoida väliaikaisesti Itävallan taideteollisuusmuseo (MAK) ja Kansalliskirjasto.Vuonna 2012 juhlavuoden Gustav Klimt Wien, voit tuntea vaikutuksen taiteilijan seurueineen - "Viennese modernismin" - tähän päivään on meidän ajattelua ja elämää, ja miksi ei heikennä valtaa charmia tuon aikakauden.\nWienissä 1900 kaikilla alueilla, joilla on korkea kulttuuri.Kirjallisuudessa kuvataiteet, arkkitehtuuri ja musiikki u\nusi ja olennainen syntyä siinä määrin, ja sellaisella nopeudella, että se on vaikea löytää yhtä.Vuonna 1910 Wienissä kaksi miljoonaa asukasta, on viidenneksi suurin kaupunki maailmassa ja kiistaton pitoisuus kulttuurin Keski-Euroopassa.Hänen maalauksia, Gustav Klimt ilmentymä tietämystä ja kehittää taiteen ja tutkimuksen tämän ajan ja nousu murtuma.Vuodesta taiteellinen näkökulmasta teoksia Gustav Klimt heijastavat matkan "Ringstrasselta aikakauden" syntymän abstraktio.Vaikuttaa Hans Makart, sävyn Wienin taiteilijan tulossa lopulla 19th century, Klimt veljensä Ernst ja Franz Machem ottaa tilauksia koristeluun joidenkin rakennusten Ringstrassella.Esimerkiksi ne valmistettu tikkaat Kunsthistorisches Museum ja Burgtheater.Jatkotyöskentelyn Klimt ja hänen tyyli on kehittynyt vuosien varrella puolestaan pohjusti hänen nuorempi aikalaisensa - Egon Schiele ja Oskar Kokoschka.\nSecession ja Wiener Werkstätte\nvielä näkyvissä jälkiä taiteellisen yhdistyksen "Vienna Secession", joka Klimt ja hänen taiteilijoita päätti perustaa vuonna 1897 on "protesti" vastaan vanhentunut käsitys taiteen.Kirjoittaja Josef Maria Olbrich sitten, kollega Otto Wagner, Secession näyttelyhalli koristaa ohjaava motto "Time - taiteessaan, taidetta - hänen vapaus."Klimt kirjoitti tämän showroom Beethoven Frieze.Yksi perustajista Secession oli arkkitehti Josef Hoffmann.Kuitenkin taiteilijat ovat luoneet ehkä merkittävin maailmassa työn universal jugend - Stockley Palace Bryssel.Merkittävä vaikutus Klimt myös oli perustanut vuonna 1903 Josef Hoffmann ja Kolo Moser Wiener Werkstätte, pitkään muuttaa mallin esittämiseen.Todistajat luovuus näistä taiteilijoista ovat Wien paitsi museoista ja yksityiskokoelmista - ne jättävät jäljen kuvan koko kaupungin.\ndramaattinen muutos on vuosisadan vaihteessa tapahtunut ja yhteiskunnan rakennetta.Vuonna Klimt muotokuvia naisten jäljittää kehittämisen itsevarma porvaristo.Luomalla vuonna 1898 muotokuva Sonja Knips, Klimt tuli varakas suuri muotokuva Wienin porvariston.Sellaiset maalauksiaan kuin muotokuvia Fritz Ridler tai Adele Bloch-Bauer (yksi kalleimmista maalauksia maailmassa), ja ihaillut tähän päivään, sekä muotokuvia hänen pitkäaikainen elämänkumppani Emilie Louise Flöge, vapautuneesta ja moderni nainen.\nmonia teoksia Gustav Klimt ensinnäkin, alkuvaiheessa työnsä voidaan jatkuvasti ihailla Wienin kulttuurilaitosten: Wienin Secession, yksi perustajista oli Klimt, ei viittaa vain kauneimmat nähtävyydetmutta pitää myös maailmankuulu Beethoven friisi.Käyttöön vuonna 1902 kolmeen seinät sarjan maalauksia (koko 34 x 2 metriä) on omistettu säveltäjä Ludwig van Beethoven.(Secession, Friedrichstraße 12, 1010 Wien, www. Secession. At)\nRappusia että Kunsthistorisches Museum, näet 40 nadsvodnyh intercolumned ja maalauksia, jotka koristavat kapeat osat seinien väliin kaaria ja sarakkeita.Yksitoista näistä maalaukset maalattu Gustav Klimt, toiset - veljensä Ernst ja Franz Machem.Ne kuvaavat taidehistorian ja taiteellinen käsitöitä muinaisegyptiläiseen alkuja modernin historian.(Kunsthistorisches Museum, Maria-Theresien-Platz, 1010 Wien, www. KHM. At)\nPrecious piirros piirustukset Gustav Klimt varten kattomaalaukset grand portaikko Burgtheater olivat 1990-luvun lopulla löytyy teatterin ullakolle ja tallennettu tuholta.Nykyään valmistelevan piirustuksia, näytteillä omassa "Klimt Hall" keskuudessa joka myös on ainoa omakuvan.Niitä voidaan tarkastella osana opastukset (sekä kattomaalaukset portaissa).(Burgtheater, Dr.-Karl-Lueger-Ring 2 1010 Wien, www. Burgtheater. At)\nYhdessä Josef Hoffmann, Gustav Klimt työskenteli Stoclet Palais Brysselissä jolle vuosina 1905-1909 tehty luonnos nsStockley friisi.Yhteensä yhdeksän työpiirustuksia niihin voidaan nähdä tänään Itävallan taideteollisuusmuseo (MAK).Lisäksi MAK omistaa perintö kuuluisan Wiener Werkstätte, joka sisältää suunnittelu-, tuoteluetteloita, valokuva, kuviot, kirjonta, sekä täydellinen arkisto yhtiön.Vuonna 2012 MAK näyttää monia näyttelyesineitä liittyvät Wiener Werkstätte.Niistä näet huonekalut, maljakoita, astioita ja postikortteja Josef Hoffmann, Kolo Moser, Dagobert Pehe ja muut työntekijät Wiener Werkstätte.(MAK, Stubenring 5, 1010 Wien, www. Mak. At)\ntarkoitus 150. syntymäpäivä Gustav Klimt (14/07/2012), kattavan remontin jälkeen, jälleen avaa viimeisen taiteilijan ateljee, jossa hän työskenteli vuodesta 1911 astikuolema vuonna 1918.Alimmassa kerroksessa Feldmyulgasse vuonna 13. kaupunginosassa, se on museo, joka olisi toimitettava ilmapiiri elämää ja työtä Klimt (Klimt Villa, Feldmühlgasse 15a, 1130 Wien, www. Klimt. At)\nKurt Wenner .Maalaukset jalkakäytävällä\nRudolph Valentino ( kaunis maailma )


Kilpailukykyinen osuuskunta - Eurooppalainen pk-yritysportaali\nChernomorka-osuuskunta Burgasin kaupungista Bulgariasta tarjoaa vammaisille työmahdollisuuksia ja tuottaa vaatteita vauvoille ja lapsille.\nSotainvalidien vuonna 1950 perustaman Chernomorkan nimi tarkoittaa kirjaimellisesti ”nainen Mustaltamereltä”, ja se työllistää hieman yli 100 henkeä, joista 80 % on naisia ja 57 %:lla on jokin vamma. Työ auttaa vammaisten sosiaalisessa integraatiossa, vähentää heidän riippuvuuttaan valtion tuista, parantaa heidän työllistyvyyttään ja samalla asemaa yhteisössä sekä kohentaa itseluottamusta.\nOsuuskunta on saanut noin 190 000 € EU-tukea viiden vuoden aikana Euroopan rakennerahaston kautta työntekijöiden kouluttamiseen ja työympäristön soveltamiseen vammaisten erityistarpeisiin. Kuten Maya Marinova, Chernomorkan toimitusjohtaja, kertoo: ”Tietenkin se on vaikuttanut osuuskunnan taloudelliseen tilanteeseen. Liikevaihto on kasvanut 5-10 prosenttia vuodessa, ja olemme palkanneet useita, mukaan lukien vammaisia työntekijöitä. Aikaisemmin meillä oli tällä tuotantolinjalla 8-10 työntekijää, mutta seitsemän vuotta myöhemmin heitä on 30.”\n”Tavoitteenamme on parantaa tuotantomme laatua”, Maya Marinova jatkaa. ”Samalla haluamme parantaa vammaisten työskentelyolosuhteita. Ja tietenkin haluamme parantaa tuottavuutta, se on tärkeintä.” Sosiaalisesti vastuullinen tavoite työn tarjoamasta terapiasta on kuitenkin pysynyt ennallaan.\nKilpailukykyinen osuuskunta - katso video\nPK-yritysaloitteiden tukeminen rakennerahastoista\nja sitä rahoitetaan kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta.\nViimeisin päivitys: 03/03/2014 | Sivun alkuun


369. Zoya Valerie | 40 kynttä\nKaipasin nuden Lumenen jälkeen jotain tummaa ja päätin pitkästä aikaa käyttää Zoyan kaunista Valerietä. En halunnut vaan lakata koko kynttä mutten taas halunnut leimata joten päädyin nakuun puolikuuhun. Tuntuu mielenkiintoisesti pidentävän kynttä kun tyvi on paljas.\nValerie on kaunis, mutta shimmeri saisi kyllä olla selkeämpi kynsillä. Pullossahan se näkyy upeasti.\nHelmi L 26. marraskuuta 2014 klo 23.38\nOnpa kaunis lakka! Tuossa aurinkokuvassa näkyy kyllä ihanasti tuo shimmer... :)\nPrunella 27. marraskuuta 2014 klo 2.08\nSen takia se oli pakko sisällyttää postaukseen :D Ja kaunishan se on.\nKatarooma 26. marraskuuta 2014 klo 23.50\nPrunella 27. marraskuuta 2014 klo 2.10\nNena Sofia 27. marraskuuta 2014 klo 17.11\nTosi kaunis lakka, ja ihanat kynnet! Pitäisi itsekin tehdä puolikuut joskus :)\nPrunella 27. marraskuuta 2014 klo 18.03\nKiitos, puolikuu koristelutyylinä tuppaa aina välillä unohtumaan :)


Karva pillut sihteeriopisto vaasa / Haku keuruu\nKommentit ovat pois käytöstä päällä Karva pillut sihteeriopisto vaasa\nPienet, pillut, thai, karva pilluja thai hieronta vaasa escort Naiset Posliini pillut levin thai massage thai treffi seuraa vantaa soita, nuru hieronta karva pillu. Hyva hinta Trans asia Ts asianew Real anna 80e 30 min Ilona New nora Anniah PSW Söpö PSW Transexual Nännit isonee shemale kuvahaku. Kyrpä pillussa sihteeriopisto vaasa - Miehen kyrpä pillussa sihteeriopisto vaasa 266, erotiikka novelli porno video hd 13, porno video suomi porno tähdet 404 kyrpä pillussa sihteeriopisto vaasa 856, videos, vanesa bailando como puta. Ilmaiset läkäri videot vanhan rouvan lypsy tyttö ajaa pillun kuvat satu tuomisto imee kyrpä. Many kind suomenkielinen porno itsetyydytys tapoja of food. Dildo pilluun sihteeriopisto vaasa, klassinen porno tunnisteet: suihin aistillinen tyttö sex movies hieronta eroottinen hieronta hieronta porn videos hieronta hierontapöytä rentoutuminen rentouttava sex hieronta sexiest iso perse hieronta öljytty hd sukupuolen elokuvia seksikäs tyttöjen hieronta tissit hieronta tytöt kuuma hieronta seksiä massage nude sex. Jotka foorum alastonsuomi xnxx ilmaiset seksivideot nainen seksi chat suomi sustanon hinta prisma suutari. Kostamus naiset pillun hieronta, helsinki escorts independent escort helsinki, suuri kulli helsinki call girls. Tervetuloa hoitoihin maaseudun rauhaan! Facebook, see more of Laanna Thai Restaurant on Facebook.7.7 out of 5 stars. Pikkupojat panevat ilmaisia suomalaisia teini tissit maailman isoin auto videot ilmaiset. Sihteeriopisto vaasa sexwork vaasa seksiasennot kuvia isot tissit kuvat / Vic milan Mummon isot tissit sexwork vaasa / Vic milan Lokakuu Ryhmä Narttu Ryhmä. Klassinen hieronta, intialainen pähieronta, hunajahieronta, kuumakivihieronta, yrityskäynnit hieronta hieronta vaasa.\nKarva pilluja thai hieronta vaasa / Sexshop hekku Sihteeriopisto vaasa seksikäs pillu / Nakut naiset Sihteeriopisto vaasa karvaiset pillut - Tummia naisia V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. Kyrpä pillussa sihteeriopisto vaasa - Jyväskylä seksi Sihteeriopisto vaasa kyrpä pillussa / Helsinki girls Vaimo luvalla vieraissa sihteeriopisto vaasa / Helsinki girls Karva pillut sexwork vaasa - Assfuck strapon Sihteeriopisto vaasa rakastelu videot - Seksiä kuopio V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno.\nSeksitreffit vaasa kuinka saada pillua / Suruaika Sihteeriopisto vaasa seksiasennot kuvina / Kiinteät tissit Porno dvd liian pieni pillu / Nätti pimppi V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. Kuinka Ejakuloida / Gay-videochat Keltainen Ruusu Helsinki - gay Saunas & Cruisingmisterb&b Kyrvän, imeminen, treffit Varatuille Narsistin kanssa elänyt Matti: Vaimo hävitti salaa Anime porn pictures homo puh seksi Thai, videos, large Porn Tube V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno. V kisin video iti johanna kotirouvan hieroja thai, nainen koira panee poikansa poikuuden iti seksi kidutus naista porno.\nAasia kullervo koivisto tube. Finland sextube young sex suomivideot teini pornoa ilmaista pillunnuolentaa ja pillua nussinta videoina you tube free. Sillä nyt löydät seksiseuraa helposti ja vaivattomasti, asuitpa sitten missä päin Suomea hyvänsä. Miten sheivata alapä seksi nukke, alaston suomi video treffit varatuille, ebookers hintahaitari sukkahousu kuvia. Thai, hieronta, vaasa, arvostelu Ilmajoki - herpes dating Vasa Thai Massage - 42 Photos 32 Reviews - Massage Thai, massage - beautiful view - serene music - little lady with powerful hands - reasonable pricing - tea at the end was the cherry on top. Hieronta, video Hot Sex Movies Alatalb Ihana Kyrpa. Nrt hot sex girls karvanen pillu sexworks pornokuvat milf bdsm lemmikkilehti thai. Neekerin isot ilotytöt ruka kylpylä eden kylpylä or amateur. Vaasa seksi mtv3 teksti 897 - Xdaiting tornio Porno tähti sex blog escorts in helsinki porno finland seksiasentoja kuvina thai. Seuraa oulun seudulta hämeenlinna gay seksiä sihteeriopisto vaasa 856, sexworks tampere seksitreffit oulu, nainen sängyssä seksiä lappeenranta). Sex shop vaasa sex tampere. Ylilaut suomi vitun kuvia.


ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla\n– ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2011)0789),\n– ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7‑0433/2011),\n– ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 28. maaliskuuta 2012(1) antaman lausunnon,\n– ottaa huomioon alueiden komitean ...(2) antaman lausunnon,\n– ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kehitysyhteistyövaliokunnan ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnot (A7-0191/2012),\n(4) UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätös 1/CP.15 ('päätös 1/CP.15' tai 'Kööpenhaminan sitoumus') ja UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätös 1/CP.16 ('päätös 1/CP.16' tai 'Cancunin sopimukset') edistivät merkittävästi ilmastonmuutoksen aiheuttamien haasteiden käsittelyä tasapainoisella tavalla. Kyseisten päätösten perusteella otetaan käyttöön uusia seuranta- ja raportointivaatimuksia, joita sovelletaan niiden kunnianhimoisten päästövähennysten täytäntöönpanoon, joihin unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet, ja annetaan tukea kehitysmaille. Näissä päätöksissä tunnustetaan myös se, että sopeutuminen ilmastonmuutokseen edellyttää samanlaista huomiota kuin ilmastonmuutoksen hillitseminen. Päätöksessä 1/CP.16 edellytetään myös, että teollisuusmaat laativat vähähiilistä kehitystä koskevat strategiat tai suunnitelmat. Tällaisten strategioiden tai suunnitelmien tarkoituksena on edistää siirtymistä kohti vähähiilistä yhteiskuntaa ja varmistaa nopean kasvun ja kestävän kehityksen jatkuminen. Tällä asetuksella ja sen delegoiduilla säädöksillä olisi helpotettava mainittujen sekä niiden tulevien seuranta- ja raportointivaatimusten täytäntöönpanoa, jotka perustuvat uusiin päätöksiin tai UNFCCC:n puitteissa hyväksyttyyn kansainväliseen sopimukseen.\n(4) UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätös 1/CP.15 ('päätös 1/CP.15' tai 'Kööpenhaminan sitoumus') ja UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätös 1/CP.16 ('päätös 1/CP.16' tai 'Cancunin sopimukset') edistivät merkittävästi ilmastonmuutoksen aiheuttamien haasteiden käsittelyä tasapainoisella tavalla. Kyseisten päätösten perusteella otetaan käyttöön uusia seuranta- ja raportointivaatimuksia, joita sovelletaan niiden kunnianhimoisten päästövähennysten täytäntöönpanoon, joihin unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet, ja annetaan tukea kehitysmaille. Näissä päätöksissä tunnustetaan myös se, että sopeutuminen ilmastonmuutokseen edellyttää samanlaista huomiota kuin ilmastonmuutoksen hillitseminen. Päätöksessä 1/CP.16 edellytetään myös, että teollisuusmaat laativat vähähiilistä kehitystä koskevat strategiat tai suunnitelmat. Tällaisten strategioiden tai suunnitelmien tarkoituksena on edistää siirtymistä kohti vähähiilistä yhteiskuntaa ja varmistaa nopean kasvun ja kestävän kehityksen jatkuminen. Niistä olisi päätettävä tai ne olisi määriteltävä alueellisesti, ja niissä olisi noudatettava kustannustehokasta etenemissuunnitelmaa, jonka avulla on tarkoitus saavuttaa pitkän aikavälin ilmastotavoite eli kotimaisten päästöjen vähintään 40 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä ja 60 prosentin vähennys vuoteen 2040 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna. Tällä asetuksella ja sen delegoiduilla säädöksillä olisi helpotettava mainittujen sekä niiden tulevien seuranta- ja raportointivaatimusten täytäntöönpanoa, jotka perustuvat uusiin päätöksiin tai UNFCCC:n puitteissa hyväksyttyyn kansainväliseen sopimukseen.\n(5) Vuonna 2009 hyväksytty ilmasto- ja energiapaketti, erityisesti jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä 23 päivänä huhtikuuta 2009 tehty päätös N:o 406/2009/EY sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu direktiivi 2009/29/EY, on uusi vahva merkki unionin ja jäsenvaltioiden sitoumuksesta vähentää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjään. Unionin järjestelmä päästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi olisi myös päivitettävä mainittuun lainsäädäntöön perustuvien uusien vaatimusten perusteella.\n(5) Vuonna 2009 hyväksytty ilmasto- ja energiapaketti, erityisesti jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä 23 päivänä huhtikuuta 2009 tehty päätös N:o 406/2009/EY sekä direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu direktiivi 2009/29/EY, on uusi vahva merkki unionin ja jäsenvaltioiden sitoumuksesta vähentää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjään. Unionin järjestelmä päästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi olisi myös päivitettävä mainittuun lainsäädäntöön perustuvien uusien vaatimusten perusteella. Tämän asetuksen mukaisessa raportoinnissa olisi hyödynnettävä myös tietoja, joita saadaan jäsenvaltioilta uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY1 sekä [energiatehokkuudesta] annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/.../EU2 täytäntöönpanon perusteella.\n(7 a) Kypros ja Malta on lisätty Kioton pöytäkirjan liitteeseen I UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätöksellä CP.17 (voimassa 1 päivästä tammikuuta 2013 tai myöhäisemmästä päivämäärästä alkaen) ja vastaavasti UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätöksellä 3/CP.15 (voimassa 26 päivästä lokakuuta 2010 alkaen).\n(10 a) Kasvihuonekaasupäästöjen seuranta- ja raportointijärjestelmän tehokkuuden varmistamiseksi on vältettävä lisäämästä entisestään jäsenvaltioiden taloudellisia ja hallinnollisia rasitteita.\n(12) Unionin ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toimittamaan mahdollisimman ajantasaiset tiedot kasvihuonekaasujen päästöistä, erityisesti Eurooppa 2020 -strategian ja siinä asetettujen määräaikojen puitteissa. Tällä asetuksella olisi mahdollistettava se, että tällaiset arviot laaditaan mahdollisimman lyhyessä määräajassa käyttäen tilastotietoja ja muita tietoja.\n(12) Unionin ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toimittamaan mahdollisimman ajantasaiset tiedot kasvihuonekaasujen päästöistä, erityisesti Eurooppa 2020 -strategian ja siinä asetettujen määräaikojen puitteissa sekä osana eurooppalaista avaruuspolitiikkaa ja strategiaa, jossa käsitellään luonnonkatastrofien, luonnonvarojen ja ilmaston seurannan kaltaisia tärkeitä haasteita unionin kansalaisten hyödyksi. Avaruuspohjaisia tietoja olisi pidettävä unionin ja jäsenvaltioiden kannalta keskeisinä seurantavälineinä, sillä niiden avulla voidaan saada entistä parempi kokonaiskuva hiilidioksidi- ja metaanipäästöistä sekä maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta. Tätä varten olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) ohjelmaa ja muita satelliittijärjestelmiä, jotta päästöt voidaan raportoida oikea-aikaisesti (ihmisen toiminnan aiheuttamien ja maaseudun hiilidioksidi- ja metaanipäästöjen sekä hiilidioksidinielujen maailmanlaajuiset päivittäiset mittaukset) ja jotta päästölaskelmaraportit voidaan todentaa riippumattomasti. Tällä asetuksella olisi mahdollistettava se, että tällaiset arviot laaditaan mahdollisimman lyhyessä määräajassa käyttäen tilastotietoja ja muita tietoja.\n(13) Vaatimuksia, jotka koskevat jäsenvaltioiden suorittamaa meriliikenteestä aiheutuvien päästöjen seurantaa ja raportointia, olisi mukautettava tavalla, joka täydentää ja vastaa UNFCCC:n puitteissa sovittuja tavoitteita tai mahdollisimman pitkälle niitä aluksiin sovellettavia vaatimuksia, jotka on asetettu Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) puitteissa tai meriliikenteen kasvihuonepäästöjä koskevan unionin toimenpiteen puitteissa. Tällainen seuranta ja raportointi parantaisi näiden päästöjen ymmärtämistä ja tukisi politiikan tehokasta täytäntöönpanoa.\n(13) Vaatimuksia, jotka koskevat alusten omistajien ja toiminnanharjoittajien harjoittamaa ilmaston kannalta merkittävien meriliikenteeseen liittyvien tietojen seurantaa ja raportointia, olisi aluksista peräisin olevaa pilaantumista koskevien tietojen parantamiseksi ja tietojen avoimuuden puutteesta aiheutuvan tehottomuuden poistamiseksi mukautettava tavalla, joka täydentää ja vastaa UNFCCC:n puitteissa sovittuja tavoitteita tai mahdollisimman pitkälle niitä aluksiin sovellettavia vaatimuksia, jotka on asetettu Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) puitteissa tai meriliikenteen kasvihuonepäästöjä koskevan unionin toimenpiteen puitteissa. Tällainen seuranta ja raportointi parantaisi näiden päästöjen ymmärtämistä ja tukisi politiikan tehokasta täytäntöönpanoa.\n(14 a) Jäsenvaltioiden on Kioton pöytäkirjan 6 artiklan nojalla varmistettava, että Kioton joustomekanismien käyttö täydentää kansallisia toimenpiteitä, jotta voidaan vähentää henkeä kohden laskettuja päästöjen eroja teollisuus- ja kehitysmaiden välillä. Vähintään puolet absoluuttisista vähennyksistä lähtökohtana käytetyn aiemman päästötason alapuolelle olisi toteutettava unionissa. Unionin oikeudessa on myös erityissäännöksiä tietyntyyppisistä puhtaan kehityksen mekanismin hankeperäisistä hyvityksistä, jotka olisi nimenomaisesti yksilöitävä jäsenvaltioiden rekistereissä ja raportoinnissa.\n(16 a) On tärkeää raportoida myös kehitysmaissa toteutettavien ilmastotoimien yksityisestä rahoituksesta, joka poikkeaa hankkeiden rahoittamisesta joustomekanismien avulla, jossa hyvityksiä käytetään kasvihuonekaasujen vähentämisvelvoitteiden täyttämiseen teollisuusmaissa.\n(16 b) Unionin osuus kehitysmaissa toteutettavien kansainvälisten ilmastotoimien rahoituksesta olisi entistä enemmän kanavoitava unionin talousarvion kautta. Kaikki tulot, jotka saadaan toimista, joilla liikenteen kansainväliset päästöt sisällytetään unionin ilmastotavoitteisiin, olisi kerättävä keskitetysti ja kohdennettava kansainvälisten ilmastotoimien rahoittamiseen komission ehdottaman Maailman ilmasto- ja biodiversiteettirahaston välityksellä.\n(17 a) Komission olisi direktiivin 2003/87/EY tulevassa tarkistamisessa arvioitava huutokaupasta saatujen tulojen käyttöä ja raportointia koskevien säännösten täytäntöönpanoa ja harkittava, kohdennetaanko osa näistä tuloista Maailman ilmasto- ja biodiversiteettirahastoon ja unionin ilmastotoimiin.\n(20 a) UNFCCC:n nykyisissä kasvihuonekaasujen raportointiohjeissa suositellaan, että metaanipäästöistä raportoidaan 100 vuoden aikajänteellä. Koska metaanin lämmitysvaikutus on suuri ja se säilyy ilmakehässä suhteellisen lyhyen aikaa, komission olisi selvitettävä, mitä vaikutuksia 20 vuoden aikajänteen soveltamisella metaaniin unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin ilmastotavoitteiden yhteydessä olisi politiikkoihin ja toimenpiteisiin.\n(22) Ilmailu vaikuttaa maailman ilmastoon paitsi hiilidioksidipäästöjen (CO2) vuoksi myös muiden päästöjen ja mekanismien vuoksi, mukaan lukien typen oksidien päästöt ja cirrus-pilvien muodostuminen. Koska tieteellinen ymmärrys näistä vaikutuksista kehittyy nopeasti, tämän asetuksen puitteissa olisi tehtävä säännöllisesti ajankohtainen arviointi ilmailun muista kuin hiilidioksidin aiheuttamista vaikutuksista maailman ilmastoon.\n(22) Ilmailu vaikuttaa maailman ilmastoon paitsi hiilidioksidipäästöjen (CO2) vuoksi myös muiden päästöjen ja mekanismien vuoksi, mukaan lukien typen oksidien päästöt ja cirrus-pilvien muodostuminen. Koska tieteellinen ymmärrys näistä vaikutuksista kehittyy nopeasti, tämän asetuksen puitteissa olisi tehtävä säännöllisesti ajankohtainen arviointi ilmailun muista kuin hiilidioksidin aiheuttamista vaikutuksista maailman ilmastoon ja annettava suosituksia toimintavaihtoehdoista, joilla näihin vaikutuksiin voidaan puuttua.\n(25) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen 20 artiklan 5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yhdenmukaiset edellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Jotta voidaan laatia yhdenmukaiset raportointivaatimukset kasvihuonekaasupäästöjen ja muiden ilmastonmuutospolitiikan kannalta merkityksellisten tietojen seuraamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteen I tarkistusta, jäsenvaltioiden raportointia maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta sekä meriliikenteestä, jäsenvaltioiden kansallisia järjestelmiä, jäsenvaltioiden inventaarioiden asiantuntijatarkistusta, jäsenvaltioiden raportoinnin sisältöä, rakennetta, muotoa ja toimitusprosesseja koskevia yksityiskohtaisia vaatimuksia sekä tiettyjen tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden kumoamista ja muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.\n(25) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen 20 artiklan 5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat yhdenmukaiset edellytykset, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/201111 mukaisesti.\n(25 a) Jotta voidaan laatia yhdenmukaiset raportointivaatimukset kasvihuonekaasupäästöjen ja muiden ilmastonmuutospolitiikan kannalta merkityksellisten tietojen seuraamiseksi, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteen I tarkistusta, jäsenvaltioiden raportointia maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta sekä meriliikenteestä, jäsenvaltioiden kansallisia järjestelmiä, jäsenvaltioiden inventaarioiden asiantuntijatarkistusta, jäsenvaltioiden raportoinnin sisältöä, rakennetta, muotoa ja toimitusprosesseja koskevia yksityiskohtaisia vaatimuksia sekä tiettyjen tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden kumoamista ja muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.\n1 artikla – 1 kohta – d a alakohta (uusi)\n(d a) seurataan nokipäästöjä ja raportoidaan niistä ilmastoon vaikuttavia, ihmisen toiminnasta aiheutuvia muita kuin CO2-päästöjä koskevasta kokonaisvaltaisesta menettelytavasta 14 päivänä syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman1 mukaisesti;\n1 artikla – 1 kohta – e alakohta\n(e) raportoidaan meriliikenteen CO2-päästöistä;\n(e) raportoidaan meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöistä;\n1 artikla – 1 kohta – g alakohta\n(g) seurataan jäsenvaltioiden toimia, joita ne toteuttavat sopeutumiseksi ilmastonmuutoksen väistämättömiin seurauksiin, ja raportoidaan niistä;\n(g) seurataan jäsenvaltioiden toimia, joita ne toteuttavat sopeutumiseksi ilmastonmuutoksen väistämättömiin seurauksiin kustannustehokkaasti, ja raportoidaan niistä;\n(a) unionin ja sen jäsenvaltioiden vähähiilistä kehitystä koskevat strategiat ja sen mahdolliset päivitykset päätöksen 1/CP.16 mukaisesti;\n(a) unionin ja sen jäsenvaltioiden määrälliset koko talouden päästövähennystavoitteet, vähähiilistä kehitystä koskevat strategiat ja niiden mahdolliset päivitykset päätöksen 1/CP.16 mukaisesti;\n(d) jäsenvaltioiden merisatamissa käyvistä merialuksista peräisin olevat kasvihuonekaasupäästöt;\n(d) jäsenvaltioiden merisatamissa käyviin merialuksiin liittyvät ilmaston kannalta merkittävät tiedot;\n(e a) unionin ja jäsenvaltioiden toimet ilmastoon vaikuttavien, ihmisen toiminnasta aiheutuvien muiden kuin CO2-päästöjen vähentämiseksi ilmastoon vaikuttavia, ihmisen toiminnasta aiheutuvia muita kuin CO2-päästöjä koskevasta kokonaisvaltaisesta menettelytavasta 14 päivänä syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman1 mukaisesti;\n1. Jäsenvaltioiden sekä komission unionin puolesta on kunkin laadittava ja pantava täytäntöön vähähiilistä kehitystä koskeva strategia, jolla edistetään\n1. Jäsenvaltioiden sekä komission unionin puolesta on kunkin laadittava ja pantava täytäntöön UNFCCC-prosessin yhteydessä kansainvälisesti sovittujen raportointimääräysten mukaisesti vähähiilistä kehitystä koskeva strategia, jolla edistetään\n(a) avointa ja täsmällistä seurantaa, joka koskee jäsenvaltioiden todellista ja ennakoitua edistymistä, unionin toimenpiteiden osuus mukaan luettuna, niiden UNFCCC:hen ja Kioton pöytäkirjaan perustuvien unionin ja jäsenvaltioiden velvoitteiden täyttämisessä, jotka liittyvät kaikkien kasvihuonekaasujen päästöjen rajoittamiseen tai vähentämiseen;\n(b) päätökseen N:o 406/2009/EY perustuvien jäsenvaltioiden kasvihuonekaasujen vähennyssitoumusten noudattamista sekä pitkäaikaisten päästövähennysten saavuttamista sekä nielujen aikaansaamien poistumien parantamista kaikilla sektoreilla noudattaen unionin tavoitetta vähentää päästöjä 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna; perustana ovat IPCC:n mukaan tarvittavat vähennykset, jotka teollisuusmaiden on tehtävä ryhmänä.\n(b) päätökseen N:o 406/2009/EY perustuvien jäsenvaltioiden kasvihuonekaasujen vähennyssitoumusten noudattamista sekä pitkäaikaisten päästövähennysten saavuttamista sekä nielujen aikaansaamien poistumien parantamista kaikilla sektoreilla noudattaen unionin tavoitetta vähentää päästöjä 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna ja kustannustehokasta etenemissuunnitelmaa, johon sisältyy kotimaisten vähennysten välitavoitteet vuosiksi 2030 ja 2040; perustana ovat IPCC:n mukaan tarvittavat vähennykset, jotka teollisuusmaiden on tehtävä ryhmänä.\n2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle niiden vähähiilistä kehitystä koskeva strategia, josta on päätetty alueellisesti, 18 kuukautta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen tai kansainvälisesti UNFCCC-prosessin yhteydessä sovitussa aikataulussa.\n2 a. Jäsenvaltioiden sekä komission unionin puolesta on tarkasteltava uudelleen vähähiilistä kehitystä koskevia strategioitaan ja päivitettävä niitä tarvittaessa vähintään viiden vuoden välein.\n1. Jäsenvaltioiden on perustettava, hallinnoitava ja pyrittävä jatkuvasti parantamaan kansallisia inventaariojärjestelmiä ennusteiden tekemiseksi tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista sekä varmistettava kasvihuonekaasuinventaarioidensa oikea-aikaisuus, läpinäkyvyys, tarkkuus, johdonmukaisuus, vertailtavuus ja täydellisyys.\n1. Jäsenvaltioiden on perustettava, hallinnoitava ja pyrittävä jatkuvasti parantamaan kansallisia inventaariojärjestelmiä kansallisia järjestelmiä koskevien UNFCCC:n vaatimusten mukaisesti ennusteiden tekemiseksi tämän asetuksen liitteessä I mainittujen kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista sekä varmistettava kasvihuonekaasuinventaarioidensa oikea-aikaisuus, läpinäkyvyys, tarkkuus, johdonmukaisuus, vertailtavuus ja täydellisyys.\n(a) hyödyntävät asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettuja raportointijärjestelmiä parantaakseen fluorattujen kaasujen ennusteita kasvihuonekaasuinventaarioissa;\n(a) hyödyntävät asetuksen (EY) N:o 842/2006 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettuja raportointijärjestelmiä parantaakseen tarvittaessa fluorattujen kaasujen ennusteita kasvihuonekaasuinventaarioissa;\n7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – n alakohta\n(n) kuvaus kansalliseen inventaariojärjestelmään mahdollisesti tehdyistä muutoksista;\n(n) kuvaus kansalliseen inventaariojärjestelmään tehdyistä muutoksista;\n7 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – o alakohta\n(o) kuvaus kansalliseen rekisteriin mahdollisesti tehdyistä muutoksista;\n(o) kuvaus kansalliseen rekisteriin tehdyistä muutoksista;\n3. Jäsenvaltioiden on toimitettava kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä huhtikuuta UNFCCC:n sihteeristölle kansalliset inventaariot, jotka sisältävät samat tiedot kuin ne, jotka on toimitettu komissiolle tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.\n3. Jäsenvaltioiden on toimitettava kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä huhtikuuta UNFCCC:n sihteeristölle kansalliset inventaariot, jotka sisältävät tiedot, jotka on toimitettu komissiolle tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.\n(a) lisätään aineita tämän asetuksen liitteessä I olevaan kasvihuonekaasujen luetteloon tai poistetaan niitä kyseisestä luettelosta;\n(a) lisätään aineita tämän asetuksen liitteessä I olevaan kasvihuonekaasujen luetteloon tai poistetaan niitä kyseisestä luettelosta UNFCCC:n ja Kioton pöytäkirjan perusteella tehtyjen päätösten mukaisesti tai kyseisten kasvihuonekaasujen merkityksen perusteella;\n(b) asetetaan maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyviä seuranta- ja raportointivaatimuksia mahdollisten uusien kansainvälisten sopimusten tai päätöksen N:o 406/2009/EY 9 artiklan mukaisesti annetun säädöksen mukaisesti.\n(b) asetetaan maankäyttöön, maankäytön muutokseen ja metsätalouteen liittyviä seuranta- ja raportointivaatimuksia mahdollisten uusien kansainvälisten sopimusten tai päätöksen N:o 406/2009/EY 9 artiklan mukaisesti annetun säädöksen mukaisesti sen varmistamiseksi, että ympäristötavoitteista ei tingitä alan osallistuessa unionin päästövähennyksiin.\n1. Komissio tekee jäsenvaltioiden tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamista tiedoista alustavan tarkistuksen, joka koskee kattavuutta ja mahdollisia ongelmia. Se lähettää tulokset jäsenvaltioille 6 viikon kuluessa tietojen toimittamisen määräajasta. Jäsenvaltioiden on vastattava alustavassa tarkistuksessa mahdollisesti heränneisiin kysymyksiin viimeistään 15 päivänä maaliskuuta toimittaessaan lopullisen inventaarion viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2).\n1. Komissio tekee jäsenvaltioiden tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittamista tiedoista alustavan tarkistuksen, joka koskee kattavuutta ja mahdollisia ongelmia. Se lähettää tulokset jäsenvaltioille 6 viikon kuluessa tietojen toimittamisen määräajasta. Jäsenvaltioiden on vastattava alustavassa tarkistuksessa mahdollisesti heränneisiin olennaisiin kysymyksiin viimeistään 15 päivänä maaliskuuta toimittaessaan lopullisen inventaarion viimeistä edelliseltä vuodelta (vuosi X-2).\n2. Mikäli jäsenvaltio ei vastaa komission esittämiin kysymyksiin tai ei toimita unionin inventaarion laatimiseen tarvittavia täydellisiä inventaarioennusteita viimeistään 15 päivänä maaliskuuta, komissio laatii ennusteet, joita käytetään jäsenvaltioiden inventaarioon sisältyvien ennusteiden sijaan. Komissio käyttää tätä tarkoitusta varten menetelmiä, jotka ovat johdonmukaisia kansallisten kasvihuonekaasuinventaarioiden laatimiseen sovellettavien ohjeiden kanssa.\n2. Mikäli jäsenvaltio ei toimita unionin inventaarion laatimiseen tarvittavia täydellisiä inventaarioennusteita viimeistään 15 päivänä maaliskuuta, komissio laatii ennusteet läheisessä yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa. Komissio käyttää tätä tarkoitusta varten menetelmiä, jotka ovat johdonmukaisia kansallisten kasvihuonekaasuinventaarioiden laatimiseen sovellettavien ohjeiden kanssa.\nMeriliikenteestä peräisin olevien CO2-päästöjen raportointi\nMeriliikenteeseen liittyvien ilmaston kannalta merkittävien tietojen raportointi\n1. Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 29 artiklan mukaisesti delegoitu säädös, jossa määritetään vaatimukset niiden CO2-päästöjen seurannalle ja raportoimiselle, jotka ovat peräisin jäsenvaltioiden merisatamissa käyvien merialusten meriliikenteestä. Vahvistettujen seuranta- ja raportointivaatimusten on oltava johdonmukaisia UNFCCC:n puitteissa sovittujen vaatimusten kanssa sekä mahdollisimman pitkälle niiden vaatimusten kanssa, joita sovelletaan aluksiin IMO:n puitteissa tai meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä koskevan unionin lainsäädännön perusteella. Seuranta- ja raportointivaatimuksissa on mahdollisimman pitkälle pyrittävä minimoimaan jäsenvaltioiden työmäärä, myös tietojen keskitetyn keräyksen ja ylläpidon avulla.\n1. Komissio antaa tämän asetuksen 29 artiklan mukaisesti viimeistään direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/29/EY1 johdanto-osan 3 kappaleessa mainittuna päivänä delegoidun säädöksen, jossa määritetään vaatimukset niiden ilmaston kannalta merkittävien tietojen seurannalle ja raportoimiselle, jotka liittyvät jäsenvaltioiden merisatamissa käyvien merialusten meriliikenteeseen. Vahvistettujen seuranta- ja raportointivaatimusten on oltava johdonmukaisia UNFCCC:n puitteissa sovittujen menettelyjen kanssa sekä niiden menettelyjen kanssa, joita sovelletaan aluksiin IMO:n puitteissa tai meriliikenteen kasvihuonekaasupäästöjä koskevan unionin lainsäädännön mukaisten vaatimusten perusteella. Seuranta- ja raportointivaatimuksissa on mahdollisimman pitkälle pyrittävä minimoimaan jäsenvaltioiden työmäärä, myös tietojen keskitetyn keräyksen, ylläpidon ja julkaisemisen avulla.\nVaatimuksia sovelletaan kaikkiin merkittäviä päästöjä aiheuttaviin aluksiin, joita ovat ainakin säiliöalukset, irtolastialukset sekä rahti- ja konttialukset, ottaen huomioon asianmukaiset kokoa ja liikennöintiä koskevat vähimmäisarvot.\n2. Mikäli annetaan säädös 1 kohdan nojalla, jäsenvaltioiden on kyseisen säädöksen perusteella määritettävä ja raportoitava komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä tammikuuta vuoden X-2 osalta meriliikenteestä peräisin olevat CO2-päästöt.\n2. Kun delegoitu säädös on annettu 1 kohdan nojalla, jäsenvaltioiden on määritettävä ja kerättävä komissiolle ja Euroopan meriturvallisuusvirastolle (EMSA) kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä tammikuuta vuoden X-2 osalta meriliikenteeseen liittyvät ilmaston kannalta merkittävät tiedot ja saatettava ne yleisön saataville. Tiedot on asetettava saataville siten, että rahtaajat tai tällaisten alusten käyttäjät voivat hyödyntää niitä.\n2 a. EMSA analysoi muun muassa meriliikenteen kokonaisvaikutusta maailman ilmastoon 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella, mukaan luettuna muun kuin hiilidioksidin, esimerkiksi noen ja aerosolien, vaikutukset ja laatii ennusteita tarvittaessa mallintamisen ja liikennöintitietojen perusteella. EMSA tarkastelee mallintamista säännöllisesti uudelleen tieteellisen kehityksen perusteella.\nLisäksi EMSA esittää vaihtoehtoisia tapoja suorituskyvyn merkitsemiselle.\n1 EUVL L 140, 5.6.2009, s. 63.\n2. Järjestelmien tarkoituksena on varmistaa, että tämän asetuksen 14 ja 15 artiklan mukainen raportointi kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä ja nielujen aikaansaamia poistumia koskevista politiikoista, toimenpiteistä ja kehitysarvioista on oikea-aikaista, läpinäkyvää, tarkkaa, johdonmukaista, vertailtavaa ja täydellistä; tämä koskee soveltuvin osin myös tietojen, menetelmien ja mallien käyttöä ja soveltamista sekä laadunvarmistus- ja laadunohjaustoimien ja herkkyysanalyysin täytäntöönpanoa.\n14 artikla – 1 kohta – c alakohta – johdantokappale\n(c) tiedot niistä kansallisista politiikoista ja toimenpiteistä ja niiden unionin politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla rajoitetaan tai vähennetään kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai parannetaan nielujen aikaansaamia poistumia, esitettyinä sektorikohtaisesti kustakin tämän asetuksen liitteessä I tarkoitetusta kasvihuonekaasusta. Näissä tiedoissa on viitattava sovellettaviin kansallisiin tai unionin politiikkoihin, erityisesti niihin, jotka koskevat ilmanlaatua, ja niiden on sisällettävä\n(c) tiedot niistä kansallisista politiikoista ja toimenpiteistä ja niiden unionin politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla rajoitetaan tai vähennetään kasvihuonekaasujen lähteistä syntyviä ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai parannetaan nielujen aikaansaamia poistumia, lisätään uusiutuvista energianlähteistä saatavan energian osuutta tai vähennetään energian kokonaisloppukulutusta, esitettyinä sektorikohtaisesti kustakin tämän asetuksen liitteessä I tarkoitetusta kasvihuonekaasusta. Näissä tiedoissa on viitattava sovellettaviin kansallisiin tai unionin politiikkoihin, erityisesti niihin, jotka koskevat ilmanlaatua, ja niiden on sisällettävä\n14 artikla – 1 kohta – c alakohta – vi alakohta\n(vi) ennusteet politiikkojen ja toimenpiteiden arvioiduista kustannuksista sekä tilanteen mukaan selvitykset politiikkojen ja toimenpiteiden toteutuneista kustannuksista;\n(vi) ennusteet politiikkojen ja toimenpiteiden arvioiduista kustannuksista ja hyödyistä sekä tilanteen mukaan selvitykset politiikkojen ja toimenpiteiden toteutuneista kustannuksista ja hyödyistä;\n14 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)\n(f a) tiedot siitä, missä määrin jäsenvaltion toiminta sopii yhteen unionin pitkän aikavälin ilmastotavoitteiden saavuttamiseen tähtäävän kustannustehokkaan etenemissuunnitelman kanssa.\n2. Jäsenvaltioiden on saatettava yleisön saataville sähköisessä muodossa kaikki saatavilla olevat arvioinnit kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden kustannuksista ja vaikutuksista sekä tiedot niiden unionin politiikkojen ja toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla rajoitetaan tai vähennetään kasvihuonekaasujen lähteistä johtuvia ihmisen toiminnasta aiheutuvia päästöjä tai lisätään nielujen aikaansaamia poistumia, yhdessä näitä arviointeja tukevien olemassa olevien teknisten raporttien kanssa. Näiden tietojen olisi sisällettävä kuvaukset käytetyistä malleista ja menetelmistä sekä määritelmät ja pohjana olevat oletukset.\n2. Mikäli jäsenvaltio ei toimita täydellisiä kehitysarvioita kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä maaliskuuta, komissio voi valmistella tarvittavat ennusteet unionin kehitysarvioiden laatimiseksi.\n2. Jäsenvaltioiden on raportoitava ajantasaisimmat saatavilla olevat kehitysarviot. Mikäli jäsenvaltio ei toimita täydellisiä kehitysarviota tai kehitysarviot eivät ole 1 kohdan mukaisia kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä maaliskuuta, komissio voi valmistella tarvittavat ennusteet unionin kehitysarvioiden laatimiseksi.\nJäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunakin vuonna viimeistään 15 päivänä maaliskuuta tiedot toteuttamistaan tai suunnittelemistaan toimista, joilla pyritään sopeutumaan ilmastonmuutokseen, erityisesti kansallisista tai alueellisista sopeutumisstrategioista ja sopeutumistoimenpiteistä. Tiedoissa on ilmoitettava talousarviomäärärahat politiikan sektoreittain sekä kunkin sopeutumistoimenpiteen osalta päätavoite, välineen tyyppi, täytäntöönpanon tila sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksen tyyppi (kuten tulvat, merenpinnan nousu, äärimmäiset lämpötilat, kuivuus ja äärimmäiset sääilmiöt).\nJäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka toinen vuosi viimeistään 15 päivänä maaliskuuta tiedot toteuttamistaan tai suunnittelemistaan toimista, joilla pyritään sopeutumaan ilmastonmuutokseen, erityisesti kansallisista tai alueellisista sopeutumisstrategioista ja sopeutumistoimenpiteistä. Tiedoissa on ilmoitettava talousarviomäärärahat politiikan sektoreittain sekä kunkin sopeutumistoimenpiteen osalta päätavoite, välineen tyyppi, täytäntöönpanon tila sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksen tyyppi (kuten tulvat, merenpinnan nousu, äärimmäiset lämpötilat, kuivuus, myrskyt, hurrikaanit ja muut äärimmäiset sääilmiöt).\nKonsolidoitu tarkistus 38\nJäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä tammikuuta:\nJäsenvaltioiden on yhteistä, mieluummin UNFCCC:n puitteissa sovittua mallia käyttäen raportoitava komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä maaliskuuta:\n(a) tiedot kehitysmaille UNFCCC:n puitteissa sidotusta ja maksetusta taloudellisesta tuesta edeltävältä vuodelta (vuosi X-1), sidotusta taloudellisesta tuesta vuodelta X sekä suunnitellusta tuesta. Tietojen on sisällettävä\n(i) tiedot siitä, ovatko jäsenvaltion kehitysmaille tarjoamat rahoitusvarat uusia lisävaroja UNFCCC:n puitteissa ja kuinka tämä on laskettu;\n(i) tiedot siitä, ovatko jäsenvaltion kehitysmaille UNFCCC:n mukaisesti tarjoamat rahoitusvarat uusia lisävaroja suhteessa tavoitteeseen, jonka mukaan julkisen kehitysavun olisi oltava 0,7 prosenttia bruttokansantulosta, ja kuinka tämä on laskettu;\n(ii) tiedot mahdollisista jäsenvaltion osoittamista UNFCCC:n täytäntöönpanoon liittyvistä rahoitusvaroista, jotka on toimitettu esimerkiksi kahdenvälisten, alueellisten tai muiden monenvälisten kanavien kautta;\n(ii) tiedot mahdollisista jäsenvaltion UNFCCC:n mukaisesti osoittamista rahoitusvaroista eriteltyinä rahoitusvälineittäin ja toimituskanavittain, joita ovat muun muassa kahdenväliset, alueelliset tai muut monenväliset kanavat;\n(iii) määrälliset tiedot rahoitusvirroista käyttäen perustana OECD:n kehitysapukomitean (DAG) käyttöönottamia Rion tunnusmerkkejä, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvää tukea ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvää tukea, sekä menetelmiin liittyvät tiedot, jotka koskevat ilmastonmuutokseen liittyvien Rion tunnusmerkkien menetelmien täytäntöönpanoa;\n(iii) määrälliset tiedot hanke- ja budjettituen muodossa olevista rahoitusvirroista käyttäen perustana OECD:n kehitysapukomitean (DAG) käyttöönottamia Rion tunnusmerkkejä, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvää tukea ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvää tukea, sekä menetelmiin liittyvät tiedot, jotka koskevat ilmastonmuutokseen liittyvien Rion tunnusmerkkien menetelmien täytäntöönpanoa, esittäen REDD+-ohjelmalle (metsäkadosta ja metsien heikkenemisestä aiheutuva päästöjen vähentäminen) myönnetty rahoitus erillään muista rahoitusvirroista;\n(iv) yksityiskohtaiset tiedot tilanteen mukaan sekä julkisen että yksityisen sektorin tarjoamasta tuesta, joka liittyy sopeutumiseen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, kehitysmaille, jotka ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuutokselle;\n(iv) yksityiskohtaiset tiedot tilanteen mukaan sekä julkisen että yksityisen sektorin tarjoamasta tuesta, joka liittyy sopeutumiseen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, kehitysmaille, jotka ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuutokselle, ilmoittaen vastaanottajamaa, sektori ja toiminnan tyyppi;\n(v) yksityiskohtaiset tiedot tilanteen mukaan sekä julkisen että yksityisen sektorin kehitysmaille tarjoamasta tuesta kasvihuonekaasupäästöjen hillitsemisessä;\n(v) yksityiskohtaiset tiedot tilanteen mukaan sekä julkisen että yksityisen sektorin kehitysmaille tarjoamasta tuesta kasvihuonekaasupäästöjen hillitsemisessä ilmoittaen vastaanottajamaa, sektori ja toiminnan tyyppi;\n(va) yksityiskohtaiset tiedot uusista yksityisistä lisärahoitusvirroista, joita kohdennetaan kahdenvälisen ilmastorahoituksen puitteissa hillitsemis- ja sopeutumistoimiin kehitysmaissa, sekä politiikoista ja toimenpiteistä, joilla edistetään suurempia yksityisiä investointeja hillitsemis- ja sopeutumistoimiin kehitysmaissa, jotka ovat UNFCCC:n osapuolia, mukaan luettuina tiedot määristä, tällaisen rahoituksen käytöstä sopeutumis- tai hillitsemistoimiin tai REDD+-ohjelmaan, vastaanottajamaasta, sektorista ja toiminnan tyypistä sekä rahoituksen tyypistä tai tällaisen rahoituksen käyttöön ottamisessa tai hankkimisessa käytettyjen välineiden tyypistä;\n(b) tiedot jäsenvaltion toimista, jotka koskevat teknologian siirtoa kehitysmaihin UNFCCC:n puitteissa, sekä siirretystä teknologiasta edelliseltä vuodelta (vuosi X-1), tiedot suunnitelluista toimista, jotka liittyvät teknologian siirtoon kehitysmaihin UNFCCC:n puitteissa, sekä siirrettävästä teknologiasta vuoden X ja sitä seuraavien vuosien osalta. Tietojen olisi sisällettävä tiedot siitä, onko siirrettyä teknologiaa käytetty ilmastonmuutoksen hillitsemiseen vai sopeutumiseen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, vastaanottajamaasta, tuen määrästä sekä siirretyn teknologian tyypistä.\n(b) tiedot jäsenvaltion toimista, jotka koskevat teknologian siirtoa kehitysmaihin UNFCCC:n mukaisesti, sekä siirretystä teknologiasta edelliseltä vuodelta (vuosi X-1), tiedot suunnitelluista toimista, jotka liittyvät teknologian siirtoon kehitysmaihin, sekä siirrettävästä teknologiasta vuoden X ja sitä seuraavien vuosien osalta. Tietojen olisi sisällettävä tiedot siitä, onko siirrettyä teknologiaa käytetty ilmastonmuutoksen hillitsemiseen vai sopeutumiseen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, sekä tiedot vastaanottajamaasta, tuen määrästä, julkisen tai yksityisen rahoituksen lähteestä, sektorista ja siirretyn teknologian tyypistä, ja niissä olisi esitettävä erikseen julkisen ja yksityisen sektorin toteuttamat toimet.\nKomission raportointi kehitysmaille annettavasta taloudellisesta ja teknologisesta tuesta\nKomissio määrittelee ohjeet ja vahvistaa taulukkomuotoisen yhteisen mallin UNFCCC:n puitteissa vahvistettujen raportoimisvaatimusten mukaisesti, jotta voidaan varmistaa tämän artiklan mukaisen raportoinnin vertailukelpoisuus.\nKomissio raportoi yhteistä mallia käyttäen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä maaliskuuta rahoitustuesta ja teknologian siirtämisestä kehitysmaihin unionin talousarvion, rahoitusvälineiden ja rahastojen ja erityisesti Maailman ilmasto- ja biodiversiteettirahaston kautta.\nVarmistaakseen unionin rahoitussitoumusten kokonaismäärää koskevan avoimuuden komissio saattaa niitä koskevat tiedot yleisön saataville yhteisellä verkkosivustolla kunakin vuonna (vuosi X-1) viimeistään 15 päivänä kesäkuuta.\n(a) päätöksen 406/2009/EY 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yksityiskohtainen perustelu;\n(a) päätöksen 406/2009/EY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti käytettyjen hyvitysten määrä ja kyseisessä kohdassa edellytetty yksityiskohtainen perustelu;\n(d) päätöksen N:o 406/2009/EY 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä tiedot siitä, miten niiden ostopolitiikka edistää kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen aikaansaamista.\n(d) päätöksen N:o 406/2009/EY 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot ja näyttö siitä, että direktiivin 2003/87/EY 11 b artiklan 6 kohtaa on noudatettu sellaisten vesivoimaloiden osalta, joiden tuotantokapasiteetti on yli 20 MW, sekä tiedot siitä, miten niiden ostopolitiikka edistää kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen aikaansaamista;\n(d a) tiedot siitä, miten hyvitysten käyttö täydentää kotimaisten päästöjen vähentämistä lähtökohtana käytetyn aiemman päästötason alapuolelle.\nKomissio vahvistaa yhteiset mallit ensimmäisen alakohdan b, c ja d alakohdan mukaista raportointia varten varmistaakseen täyden avoimuuden ja raporttien vertailukelpoisuuden.\n4. Jäsenvaltioiden on toimitettava yleisön saataville raportit, jotka on toimitettu komissiolle tämän artiklan mukaisesti.\n4. Jäsenvaltioiden on toimitettava yleisön saataville raportit, jotka on toimitettu komissiolle tämän artiklan mukaisesti. Komissio julkistaa koko unionia koskevat tiedot helposti saatavilla olevassa muodossa.\n2. Vuodelta 2013 raportoiduista tiedoista lähtien komissio suorittaa vuosittaisen asiantuntijatarkistuksen kansallisten inventaarioiden tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti; tarkoituksena on seurata sitä, miten jäsenvaltiot pystyvät saavuttamaan päätöksen N:o 406/2009/EY 3 artiklan mukaisen kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksen tai rajoituksen sekä muut unionin lainsäädäntöön perustuvat kasvihuonekaasujen vähennys- tai rajoitustavoitteet.\n2. Vuodelta 2013 raportoiduista tiedoista lähtien komissio suorittaa vuosittaisen asiantuntijatarkistuksen kansallisten inventaarioiden tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti; tarkoituksena on seurata sitä, miten jäsenvaltiot pystyvät saavuttamaan päätöksen N:o 406/2009/EY 3 artiklan mukaisen kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksen tai rajoituksen sekä muut unionin lainsäädäntöön perustuvat kasvihuonekaasujen vähennys- tai rajoitustavoitteet. Jäsenvaltioiden on osallistuttava täysimääräisesti kyseiseen prosessiin.\n20 artikla – 3 kohta – c alakohta\n(c) tilanteen mukaan tarvittavien tuloksena olevien teknisten korjausten laskeminen.\n(c) tilanteen mukaan tarvittavien tuloksena olevien teknisten korjausten laskeminen jäsenvaltioita kuullen.\n20 artikla – 5 kohta\n5. Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksen, jossa määritetään päästöjen kokonaismäärä kyseessä olevalta vuodelta käyttäen perusteena korjattuja inventaariotietoja kunkin jäsenvaltion osalta, kun vuosittainen tarkistus on tehty.\n5. Komissio antaa täytäntöönpanosäädökset, joissa määritetään päästöjen kokonaismäärä kyseessä olevalta vuodelta käyttäen perusteena korjattuja inventaariotietoja kunkin jäsenvaltion osalta, kun vuosittainen tarkistus on tehty. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.\n1. Jotta voidaan määrittää, onko tavoitteiden saavuttamisessa edistytty riittävästi, komissio arvioi vuosittain tämän asetuksen 7, 8, 11 ja 15–18 artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella sekä jäsenvaltioita kuullen sitä, miten unioni ja sen jäsenvaltiot ovat edistyneet seuraavien saavuttamisessa:\n1. Jotta voidaan määrittää, onko tavoitteiden saavuttamisessa edistytty riittävästi, komissio arvioi vuosittain tämän asetuksen 7, 8, 11, 14 ja 15–18 artiklan mukaisesti raportoitujen tietojen perusteella sekä jäsenvaltioita kuullen sitä, miten unioni ja sen jäsenvaltiot ovat edistyneet seuraavien saavuttamisessa:\n22 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)\n(b a) pitkän aikavälin ilmastotavoite ja kustannustehokas etenemissuunnitelma, johon sisältyy kotimaisten vähennysten välitavoitteet vuosiksi 2030 ja 2040;\n2. Komissio arvioi joka toinen vuosi ilmailun yleistä vaikutusta maailman ilmastoon, myös muista kuin hiilidioksidipäästöistä, kuten typen oksideista, aiheutuvaa vaikutusta, mukaan luettuina cirrus-pilvien muodostuminen, jäsenvaltioiden tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti toimittamien päästötietojen perusteella ja parantaa määrällistä arviointia viittaamalla tarvittaessa tieteen edistymiseen ja ilmaliikennetietoihin.\n2. Komissio arvioi vuosittain ilmailun yleistä vaikutusta maailman ilmastoon, myös muista kuin hiilidioksidipäästöistä, kuten typen oksideista, aiheutuvaa vaikutusta, mukaan luettuina cirrus-pilvien muodostuminen, jäsenvaltioiden tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti toimittamien päästötietojen perusteella ja parantaa määrällistä arviointia mallintamisen ja ilmaliikennetietojen avulla. Komissio mukauttaa mallintamista säännöllisesti erityisesti tieteen kehityksen perusteella.\n3. Komissio toimittaa raportin, jossa esitetään tiivistetysti tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen arviointien päätelmät, Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka vuosi viimeistään 31 päivänä lokakuuta.\n3. Komissio toimittaa raportin, jossa esitetään tiivistetysti tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen arviointien päätelmät, Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka vuosi viimeistään 31 päivänä lokakuuta. Komissio selvittää ensimmäisessä raportissa ja tarvittaessa myöhemmissä raporteissa, mitä vaikutuksia 20 vuoden aikajänteen soveltamisella metaaniin unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin ilmastotavoitteiden yhteydessä olisi politiikkoihin ja toimiin.\nVelvoitteiden kumoaminen tai muuttaminen\nSiirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla kumotaan tämän asetuksen 4–7, 10–12, 14, 15, 17 ja 19 artiklat tai niiden osa tai muutetaan kyseisiä artikloja, mikäli komissio katsoo, että kansainvälisen tai muun kehityksen seurauksena kyseisten artiklojen mukaiset velvoitteet eivät enää ole tarpeen, oikeasuhteisia niistä saataviin etuihin nähden tai johdonmukaisia UNFCCC:hen perustuvien raportointivaatimusten kanssa tai ne ovat kyseisten raportointivaatimusten kanssa päällekkäisiä. Tämän artiklan mukaisesti hyväksytyistä säädöksistä ei saa seurata sitä, että unionin ja kansainvälisistä raportointivaatimuksista tulisi kokonaisuutena työläämpiä jäsenvaltioille.\n30 artikla – 1 a kohta (uusi)\n1 a. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.\nEi vielä julkaistu virallisessa lehdessä.....\nKasvihuonekaasupäästöistä on saatava ajan tasalla olevia, luotettavia ja täsmällisiä tietoja, jotta voidaan tietää, ovatko EU ja sen jäsenvaltiot saavuttamassa tavoitteensa, ja jotta voidaan kehittää vahvaa uutta politiikkaa, jolla vastataan ilmastohaasteisiin. Kasvihuonekaasupäästöjen seuraamista ja raportointia koskevalla asetuksella korvataan päätöksen N:o 280/2004/EY mukaisesti perustettu seurantajärjestelmä. Monet asetuksen säännöksistä ovat samanlaisia kuin päätöksen N:o 280/2004/EY mukaiset vaatimukset, mutta komissio on ehdottanut eräitä parannuksia. Raportointivaatimukset on vahvistettu komission ehdotuksessa kansalliselle tasolle ja pk-yrityksiltä ja teollisuudelta ei edellytetä muiden tietojen keräämistä.\nEhdotetuilla muutoksilla pyritään muun muassa:\n– auttamaan jäsenvaltioita ilmasto- ja energiapaketin täytäntöönpanossa\n– parantamaan raportoitujen tietojen oikea-aikaisuutta, avoimuutta ja vertailukelpoisuutta\n– varmistamaan, että unioni ja sen jäsenvaltiot täyttävät kansainväliset seuranta- ja raportointivelvoitteet, mukaan luettuna kehitysmaille annettavasta tuesta raportoiminen\n– helpottamaan unionin uusien ilmastonmuutosta koskevien välineiden kehittämistä.\nEsittelijä antaa täyden tukensa ehdotetuille parannuksille, joilla virtaviivaistetaan ja tehostetaan EU:n kasvihuonekaasupäästöjen raportointi- ja seurantasäännöksiä ja parannetaan EU:n uskottavuutta kehitysmaissa antamalla avoimesti kattavat tiedot annetun tuen lajista ja määristä.\nEsittelijä ehdottaa komission ehdotuksen tiukentamista monessa kohdassa:\n– Jotta ilmasto- ja energiapaketin eri tavoitteiden yhtenäisyys voidaan varmistaa, raportoimis- ja seurantasäännöksiä laajennetaan sisällyttämällä niihin myös uusiutuvista energianlähteistä saatavan energian osuus ja energian kokonaisloppukulutus.\n– Cancúnin sopimuksissa (päätös 1/CP.16) edellytetään myös, että teollisuusmaat laativat vähähiilistä kehitystä koskevat strategiat. Tämä on otettu huomioon komission ehdotuksessa, jossa edellytetään, että jäsenvaltiot laativat ja toteuttavat tällaiset strategiat, jotta voimme saavuttaa pitkän aikavälin ilmastotavoitteemme. Strategioiden olisi oltava vähähiilisyyttä koskevan EU:n etenemissuunnitelman kustannustehokkaan lähestymistavan mukaisia, eli kotimaisia päästöjä vähennetään 25 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja 60 prosentilla vuoteen 2040 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna.\n– Meriliikenne on hyvin merkittävä ala koko maailman kasvihuonekaasupäästöjen kannalta. Lainsäätäjät ovat sitoutuneet ottamaan kansainvälisten toimien puuttuessa alalla käyttöön EU:n vähennystavoitteet, mutta nykyisin kerätyt tiedot eivät riitä antamaan selvää käsitystä alan ilmastovaikutuksista.\nEuroopan parlamentti on esittänyt aiemmin kantansa päästökauppajärjestelmästä saatujen tulojen käytöstä, ja esittelijä ehdottaa näiden kantojen mukaisesti, että kohdentamista koskevien nykyisten säännösten noudattamista seurataan tarkasti.\nKEHITYSYHTEISTYÖVALIOKUNNAN LAUSUNTO (24.4.2012)\nTapaan, jolla rahoittajahallitukset määrittelevät täydentävän rahoituksen, täytyy kiinnittää huomiota, jotta voidaan varmistaa, että ilmastonmuutostarpeisiin ohjataan tarpeeksi rahoitusta ja vältetään samalla kehityssitoumuksiin varatun rahoituksen ohjautuminen toisaalle. Kun turvataan täydentävä rahoitus, voidaan luopua julkisen kehitysavun käytöstä merkittävänä rahoituslähteenä. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden on tarkennettava, tulevatko uudet lisävarat julkisen kehitysavun tavoitteen – joka on 0,7 prosenttia suhteessa bruttokansantuloon – lisäksi, ja osoitettava varojen rahoituslähde. Lisäksi ohjelmallinen rahoitustuki voi vaikeuttaa ilmastorahoitusvirtojen seuraamista, koska varat menevät suoraan vastaanottajamaan kansalliseen rahoitusjärjestelmään. Näin ollen ilmastonmuutokseen tarvitaan uusi lisärahoituslähde, jota voidaan seurata ja ohjata helposti yhdessä ohjelmallisten kehitysrahoitusvirtojen kanssa. Myös sen seuraaminen, miten vastaanottajamaiden hallitukset kohdentavat rahoituksen, on entistä tärkeämpää.\nKehitysyhteistyövaliokunta pyytää asiasta vastaavaa ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokuntaa sisällyttämään mietintöönsä seuraavat tarkistukset:\n(16) Päätöksessä 1/CP.15 unioni ja jäsenvaltiot sitoutuivat antamaan merkittävää ilmastorahoitusta sopeutumis- ja hillitsemistoimien tukemiseksi kehitysmaissa. Päätöksen 1/CP.16 40 kappaleen mukaisesti kunkin teollisuusmaan, joka on UNFCCC:n osapuoli, on parannettava raportointia taloudellisesta, teknologisesta ja valmiuksien parantamiseen tähtäävästä tuesta osapuolina oleville kehitysmaille. Parannettu raportointi on ehdottoman tärkeää, jotta voidaan tunnustaa unionin ja jäsenvaltioiden ponnistelut sitoumusten täyttämiseksi. Päätöksellä 1/CP.16 perustetaan myös teknologiamekanismi, jolla parannetaan kansainvälistä teknologian siirtoa. Tällä asetuksella olisi varmistettava, että saatavilla on luotettavaa ajantasaista tietoa teknologian siirtämisestä kehitysmaille.\n(16) Päätöksessä 1/CP.15 unioni ja jäsenvaltiot sitoutuivat antamaan merkittävää ilmastorahoitusta sopeutumis- ja hillitsemistoimien tukemiseksi kehitysmaissa. Päätöksen 1/CP.16 40 kappaleen mukaisesti kunkin teollisuusmaan, joka on UNFCCC:n osapuoli, on parannettava raportointia taloudellisesta, teknologisesta ja valmiuksien parantamiseen tähtäävästä tuesta osapuolina oleville kehitysmaille. Parannettu raportointi on ehdottoman tärkeää, jotta voidaan tunnustaa unionin ja jäsenvaltioiden ponnistelut erityisesti kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta koskevien sitoumusten täyttämiseksi SEUT:n 208 artiklan mukaisesti. Päätöksellä 1/CP.16 perustetaan myös teknologiamekanismi, jolla parannetaan kansainvälistä teknologian siirtoa. Tällä asetuksella olisi varmistettava, että saatavilla on luotettavaa ajantasaista tietoa teknologian siirtämisestä kehitysmaille.\n17 artikla – a alakohta – i alakohta\n(i) tiedot siitä, ovatko jäsenvaltion kehitysmaille tarjoamat rahoitusvarat uusia lisävaroja julkisen kehitysavun tavoitteen, joka on 0,7 prosenttia suhteessa bruttokansantuloon, lisäksi UNFCCC:n puitteissa ja kuinka tämä on laskettu;\nViittaus julkisen kehitysavun tavoitteeseen, joka on 0,7 prosenttia BKTL:stä, tarvitaan sen varmistamiseksi, että ilmastonmuutoksen taloudelliset sitoumukset turvataan ja täytetään siten, että kansainvälisiä julkisia varoja ei ohjata pois pitkän aikavälin kehitystukisitoumuksista köyhissä maissa.\n17 artikla – a alakohta – ii alakohta\n(ii) tiedot mahdollisista jäsenvaltion osoittamista UNFCCC:n täytäntöönpanoon liittyvistä rahoitusvaroista, jotka esitetään rahoitusvälineittäin ja sen mukaan, onko ne toimitettu esimerkiksi kahdenvälisten, alueellisten tai muiden monenvälisten kanavien kautta;\nViittausta 0,7 prosentin julkisen kehitysavun tavoitteen täydentävyyteen vahvistetaan pyytämällä tietoja sen rahoitusvälineen tyypistä, jonka kautta tuki kanavoidaan. Tämä parantaa rahoituslähteen tunnistamista eli ilmaisee, onko rahoitus kehitysbudjetista vai ei.\n17 artikla – a alakohta – iii alakohta\n(iii) määrälliset tiedot rahoitusvirroista joko hanke- tai budjettituen kautta käyttäen perustana OECD:n kehitysapukomitean (DAG) käyttöönottamia Rion tunnusmerkkejä, jotka koskevat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyvää tukea ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyvää tukea, sekä menetelmiin liittyvät tiedot, jotka koskevat ilmastonmuutokseen liittyvien Rion tunnusmerkkien menetelmien täytäntöönpanoa;\nKehitysmaille suunnattu kansainvälinen julkinen rahoitustuki on muuttumassa kohti varojen toimituksen ohjelmallista muotoa, johon kuuluu siirtyminen hankekohtaisesta tuesta kohti budjettitukea. OECD:n kehitysapukomitea sallii vain ilmastonmuutokseen liittyvien rahoitusvirtojen hanke- tai sektorikohtaisen seurannan. Rahoitusvirtoja ei voi seurata yleisen budjettituen kautta. Tämä voi olla yhä merkittävämpää tulevaisuudessa, kun ilmastoon liittyvä kehitystuki muuttuu edelleen kohti ohjelmallista muotoa.\n17 artikla – a alakohta – iv alakohta\n(iv) yksityiskohtaiset tiedot tilanteen mukaan sekä julkisen että yksityisen sektorin tarjoamasta tuesta, joka liittyy sopeutumiseen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, kehitysmaille, jotka ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuutokselle, siten, että eritellään vastaanottajamaa, sektori ja toiminnan tyyppi;\n17 artikla – a alakohta – v alakohta\n(v) yksityiskohtaiset tiedot tilanteen mukaan sekä julkisen että yksityisen sektorin kehitysmaille tarjoamasta tuesta kasvihuonekaasupäästöjen hillitsemisessä siten, että eritellään vastaanottajamaa, sektori ja toiminnan tyyppi;\n(b) tiedot jäsenvaltion toimista, jotka koskevat teknologian siirtoa kehitysmaihin UNFCCC:n puitteissa, sekä siirretystä teknologiasta edelliseltä vuodelta (vuosi X-1), tiedot suunnitelluista toimista, jotka liittyvät teknologian siirtoon kehitysmaihin UNFCCC:n puitteissa, sekä siirrettävästä teknologiasta vuoden X ja sitä seuraavien vuosien osalta. Tietojen olisi sisällettävä tiedot siitä, onko siirrettyä teknologiaa käytetty ilmastonmuutoksen hillitsemiseen vai sopeutumiseen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, vastaanottajamaasta, tuen määrästä, rahoituslähteestä sekä siirretyn teknologian tyypistä.\nTämä auttaa jälleen tunnistamaan, onko rahoituslähde peräisin julkisen kehitysavun budjetista.\n(b) tiedot edeltävältä vuodelta (vuosi X-1) niiden tulojen käytöstä, jotka jäsenvaltio on saanut direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 1 mukaisesta päästöoikeuksien huutokaupasta. Näiden tietojen on sisällettävä myös erityiset ja yksityiskohtaiset tiedot näiden tulojen 50 prosentin osuuden käytöstä sekä tuloksena olevista toimista siten, että eritellään kyseisten toimien tarkoitukset direktiivin 2003/87/EY 10 artikla 3 kohdan mukaisesti ja ilmoitetaan edunsaajamaa tai -alue;\n(b) tiedot edeltävältä vuodelta (vuosi X-1) niiden tulojen käytöstä, jotka jäsenvaltio on saanut direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 1 mukaisesta päästöoikeuksien huutokaupasta. Näiden tietojen on sisällettävä myös erityiset ja yksityiskohtaiset tiedot näiden tulojen 50 prosentin osuuden käytöstä sekä tuloksena olevista toimista siten, että eritellään kyseisten toimien tarkoitukset ja täydentävyys direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja ilmoitetaan edunsaajamaa tai -alue;\n(d) päätöksen N:o 406/2009/EY 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä tiedot siitä, miten niiden ostopolitiikka edistää kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen aikaansaamista. Yli 20 megawattia tuottavien vesivoimahankkeiden osalta jäsenvaltioiden on varmistettava tällaisia hanketoimintoja hyväksyessään, että asiaankuuluvia kansainvälisiä perusteita sekä ohjeita ja erityisesti vesivoima-alaa edustavan kansainvälisen International Hydropower Association -järjestön marraskuussa 2010 julkaisemaa vesivoiman kestävyyttä koskevaa arviointipöytäkirjaa (Hydropower Sustainability Assessment Protocol) noudatetaan tällaisissa hanketoiminnoissa.\nJärjestelmä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi sekä muiden ilmastonmuutosta koskevien tietojen raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla\nTEOLLISUUS-, TUTKIMUS- JA ENERGIAVALIOKUNNAN LAUSUNTO (9.5.2012)\n1. Korostaa, että komission ehdotus päätöksen N:o 280/2004/ΕY korvaamisesta asetuksella saattaa olla keino helpottaa sen täytäntöönpanoa nykyisen seuranta- ja täytäntöönpanojärjestelmän parantamisen kautta. Kokemus on osoittanut, että päästöjen seurantaa, raportointia ja todentamista koskevia unionin menettelyjä olisi parannettava.\n2. Painottaa, että UNFCCC velvoittaa unionia ja sen jäsenvaltioita laatimaan, päivittämään säännöllisesti, julkaisemaan ja toimittamaan osapuolten konferenssille tiedoksi kansalliset inventaariot ihmisen toiminnasta aiheutuvista kasvihuonekaasuista lähteittäin ja kunkin nielun aikaansaamista poistumista kaikkien niiden kasvihuonekaasujen osalta, jotka vaikuttavat osaltaan kasvihuoneilmiöön ja joita ei valvota otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevalla Montrealin pöytäkirjalla, ja että inventaarioissa on käytettävä osapuolten konferenssin hyväksymiä vertailukelpoisia menetelmiä.\n3. Painottaa, että ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC), joka on Euroopan yhteisön puolesta hyväksytty neuvoston päätöksellä 94/69/EY, perimmäisenä tavoitteena on ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuuksien vakauttaminen sellaiselle tasolle, että estetään ihmisen toiminnan vaaralliset vaikutukset ilmastojärjestelmään. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi maapallon keskimääräisen vuosittaisen pintalämpötilan kokonaisnousu saa olla enintään 2 celsiusastetta suhteessa esiteollisella kaudella vallinneeseen tasoon. Tämä vaatii unionilta lisätoimia sekä teollisuusmaiden saamista nopeasti mukaan päämäärän tavoitteluun. Lisäksi on kannustettava kehitysmaita osallistumaan päästöjen vähentämisprosessiin.\n(4) UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätös 1/CP.15 (’päätös 1/CP.15’ tai ’Kööpenhaminan sitoumus’) ja UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätös 1/CP.16 (’päätös 1/CP.16' tai ’Cancunin sopimukset’) edistivät merkittävästi ilmastonmuutoksen aiheuttamien haasteiden käsittelyä tasapainoisella tavalla. Kyseisten päätösten perusteella otetaan käyttöön uusia seuranta- ja raportointivaatimuksia, joita sovelletaan niiden kunnianhimoisten päästövähennysten täytäntöönpanoon, joihin unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet, ja annetaan tukea kehitysmaille. Näissä päätöksissä tunnustetaan myös se, että sopeutuminen ilmastonmuutokseen edellyttää samanlaista huomiota kuin ilmastonmuutoksen hillitseminen. Päätöksessä 1/CP.16 edellytetään myös, että teollisuusmaat laativat vähähiilistä kehitystä koskevat strategiat tai suunnitelmat. Tällaisten strategioiden tai suunnitelmien tarkoituksena on edistää siirtymistä kohti vähähiilistä yhteiskuntaa ja varmistaa nopean kasvun ja kestävän kehityksen jatkuminen. Tällä asetuksella ja sen delegoiduilla säädöksillä olisi helpotettava mainittujen sekä niiden tulevien seuranta- ja raportointivaatimusten täytäntöönpanoa, jotka perustuvat uusiin päätöksiin tai UNFCCC:n puitteissa hyväksyttyyn kansainväliseen sopimukseen.\n(4) UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätös 1/CP.15 (’päätös 1/CP.15’ tai ’Kööpenhaminan sitoumus’) ja UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätös 1/CP.16 ('päätös 1/CP.16' tai 'Cancunin sopimukset') edistivät merkittävästi ilmastonmuutoksen aiheuttamien haasteiden käsittelyä tasapainoisella tavalla. Kyseisten päätösten perusteella otetaan käyttöön uusia seuranta- ja raportointivaatimuksia, joita sovelletaan niiden kunnianhimoisten päästövähennysten täytäntöönpanoon, joihin unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet, ja annetaan tukea kehitysmaille. Näissä päätöksissä tunnustetaan myös se, että sopeutuminen ilmastonmuutokseen edellyttää samanlaista huomiota kuin ilmastonmuutoksen hillitseminen. Päätöksessä 1/CP.16 edellytetään myös, että teollisuusmaat laativat vähähiilistä kehitystä koskevat strategiat tai suunnitelmat. Tällaisten strategioiden tai suunnitelmien tarkoituksena on edistää siirtymistä kohti vähähiilistä yhteiskuntaa ja varmistaa nopean kasvun ja kestävän kehityksen jatkuminen kustannustehokkaalla tavalla. Komission 8 päivänä maaliskuuta 2011 esittämän tiedonannon "Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050" mukaan EU:n on mahdollista vähentää omia päästöjään vuoden 1990 tasoista kustannustehokkaasti noin 40 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja noin 60 prosentilla vuoteen 2040 mennessä. Tällä asetuksella ja sen delegoiduilla säädöksillä olisi helpotettava mainittujen sekä niiden tulevien seuranta- ja raportointivaatimusten täytäntöönpanoa, jotka perustuvat uusiin päätöksiin tai UNFCCC:n puitteissa hyväksyttyyn kansainväliseen sopimukseen.\n(5) Vuonna 2009 hyväksytty ilmasto- ja energiapaketti, erityisesti jäsenvaltioiden pyrkimyksistä vähentää kasvihuonekaasupäästöjään yhteisön kasvihuonekaasupäästöjen vähentämissitoumusten täyttämiseksi vuoteen 2020 mennessä 23 päivänä huhtikuuta 2009 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 406/2009/EY, direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppaa koskevan yhteisön järjestelmän parantamiseksi ja laajentamiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/29/EY ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 23 päivänä huhtikuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY1, on uusi vahva merkki unionin ja jäsenvaltioiden sitoumuksesta vähentää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjään. Unionin järjestelmä päästöjen seuraamiseksi ja raportoimiseksi olisi myös päivitettävä mainittuun lainsäädäntöön perustuvien uusien vaatimusten perusteella.\n1 EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16.\n(7 a) Kypros ja Malta on sisällytetty Kioton pöytäkirjan liitteeseen I päätöksellä CP.17 (voimassa 1 päivästä tammikuuta 2013 alkaen) ja päätöksellä 3/CP.15 (voimassa 26 päivästä lokakuuta 2010 alkaen).\n(12) Unionin ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toimittamaan mahdollisimman ajantasaiset tiedot kasvihuonekaasujen päästöistä, erityisesti Eurooppa 2020 -strategian ja siinä asetettujen määräaikojen puitteissa sekä osana eurooppalaista avaruuspolitiikkaa ja -strategiaa, jossa käsitellään luonnonkatastrofien, luonnonvarojen ja ilmaston seurannan kaltaisia tärkeitä haasteita unionin kansalaisten hyödyksi. Satelliittivälitteisiä tietoja olisi tässä yhteydessä pidettävä unionin ja jäsenvaltioiden kannalta keskeisinä seurantavälineinä, sillä niiden avulla voidaan saada entistä parempi kokonaiskuva hiilidioksidi- ja metaanipäästöistä sekä maankäytöstä, maankäytön muutoksesta ja metsätaloudesta. Tätä varten olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantaa (GMES) koskevaa ohjelmaa ja muita satelliittijärjestelmiä, jotta päästöt voidaan raportoida oikea-aikaisesti (ihmisen toiminnan aiheuttamien ja maaseudun hiilidioksidi- ja metaanipäästöjen sekä hiilidioksidinielujen maailmanlaajuiset päivittäiset mittaukset) ja päästölaskelmaraportit voidaan todentaa riippumattomasti. Tällä asetuksella olisi mahdollistettava se, että tällaiset arviot laaditaan mahdollisimman lyhyessä määräajassa käyttäen tilastotietoja ja muita tietoja.\n(25 a) Komissiolle siirrettävän vallan hyväksyä delegoituja säädöksiä tämän asetuksen liitteessä I olevien kasvihuonekaasujen luetteloon sisältyvien aineiden lisäämisestä tai poistamisesta kyseisestä luettelosta on oltava yhdenmukainen kaikkien uusien kansainvälisten sopimusten kanssa.\n(b) päätökseen N:o 406/2009/EY perustuvien jäsenvaltioiden kasvihuonekaasujen vähennyssitoumusten noudattamista sekä pitkäaikaisten päästövähennysten saavuttamista sekä nielujen aikaansaamien poistumien parantamista kaikilla sektoreilla noudattaen unionin tavoitetta vähentää päästöjä 80–95 prosentilla vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna ja kustannustehokasta etenemissuunnitelmaa sekä kotimaisten vähennysten kehityspolkua vuosille 2030 ja 2040; perustana ovat IPCC:n mukaan tarvittavat vähennykset, jotka teollisuusmaiden on tehtävä ryhmänä.\n2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle niiden vähähiilistä kehitystä koskeva strategia kaksi vuotta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen tai kansainvälisesti UNFCCC-prosessin yhteydessä sovitussa aikataulussa.\n1. Kun Kioton pöytäkirjaan perustuva jäsenvaltioiden inventaarioiden tarkistus on saatettu loppuun Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden kultakin vuodelta ja mahdolliset täytäntöönpanoa koskevat kysymykset selvitetty, jäsenvaltioiden on viipymättä poistettava rekisteristä sallitut päästömääräyksiköt, poistoyksiköt, päästövähennysyksiköt ja sertifioidut päästövähennykset, jotka vastaavat niiden nettopäästöjä kyseisenä vuonna.\n1. Kun Kioton pöytäkirjaan perustuva jäsenvaltioiden inventaarioiden tarkistus on saatettu loppuun Kioton pöytäkirjan ensimmäisen velvoitekauden kultakin vuodelta ja mahdolliset täytäntöönpanoa koskevat kysymykset selvitetty, jäsenvaltioiden on viipymättä poistettava rekisteristä käytetyt sallitut päästömääräyksiköt, poistoyksiköt, päästövähennysyksiköt ja sertifioidut päästövähennykset, jotka vastaavat niiden nettopäästöjä kyseisenä vuonna.\n2. Kioton pöytäkirjan velvoitekauden viimeisen vuoden osalta jäsenvaltioiden on poistettava yksiköt rekisteristä ennen Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätöksessä 11/CMP.1 velvoitteiden täyttämiseksi myönnetyn lisäajan loppumista.\n2. Kioton pöytäkirjan velvoitekauden viimeisen vuoden osalta jäsenvaltioiden on poistettava käytetyt yksiköt rekisteristä ennen Kioton pöytäkirjan osapuolten kokouksena toimivan UNFCCC:n osapuolten konferenssin päätöksessä 11/CMP.1 velvoitteiden täyttämiseksi myönnetyn lisäajan loppumista.\n1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä maaliskuuta\n1. Jäsenvaltiot voivat toimittaa komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä maaliskuuta\n1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kunakin vuonna (vuosi X) viimeistään 15 päivänä maaliskuuta kansalliset kehitysarviot kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista kaasujen ja sektorien mukaan eriteltynä. Näiden kehitysarvioiden on sisällettävä määrälliset ennusteet vuoden X jälkeen esiintyvästä neljästä tulevasta vuodesta, joiden viimeinen luku on 0 tai 5. Kansallisissa kehitysarvioissa on otettava huomioon unionin tasolla mahdollisesti hyväksyttävät politiikat ja toimenpiteet, ja niiden on sisällettävä\n1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka toinen vuosi viimeistään kyseisen vuoden (vuosi X) 15 päivänä maaliskuuta kansalliset kehitysarviot kasvihuonekaasujen lähteistä syntyvistä ihmisen toiminnasta aiheutuvista päästöistä ja nielujen aikaansaamista poistumista kaasujen ja sektorien mukaan eriteltynä. Näiden kehitysarvioiden on sisällettävä määrälliset ennusteet vuoden X jälkeen esiintyvästä neljästä tulevasta vuodesta, joiden viimeinen luku on 0 tai 5. Kansallisissa kehitysarvioissa on otettava huomioon unionin tasolla mahdollisesti hyväksyttävät politiikat ja toimenpiteet, ja niiden on sisällettävä\nJäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka toinen vuosi viimeistään kyseisen vuoden 15 päivänä maaliskuuta tiedot toteuttamistaan tai suunnittelemistaan toimista, joilla pyritään sopeutumaan ilmastonmuutokseen, erityisesti kansallisista tai alueellisista sopeutumisstrategioista ja sopeutumistoimenpiteistä. Tiedoissa on ilmoitettava talousarviomäärärahat politiikan sektoreittain sekä kunkin sopeutumistoimenpiteen osalta päätavoite, välineen tyyppi, täytäntöönpanon tila sekä ilmastonmuutoksen vaikutuksen tyyppi (kuten tulvat, merenpinnan nousu, äärimmäiset lämpötilat, kuivuus ja äärimmäiset sääilmiöt).\n17 artikla – johdantokappale\nJäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle viimeistään kyseisenä vuonna (vuosi X) 15 päivänä maaliskuuta:\n17 artikla – a kohta – iv alakohta\n17 artikla – a kohta – v alakohta\n(d) päätöksen N:o 406/2009/EY 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut tiedot sekä tiedot siitä, miten niiden ostopolitiikka edistää kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen aikaansaamista. Yli 20 megawattia tuottavien vesivoimahankkeiden osalta jäsenvaltioiden on varmistettava tällaisia hankkeita hyväksyessään, että asiaankuuluvia kansainvälisiä perusteita sekä ohjeita ja erityisesti vesivoiman kestävyyttä koskevaa arviointipöytäkirjaa 2010 (Hydropower Sustainability Assessment Protocol 2010) noudatetaan tällaisia hanketoimintoja kehitettäessä.\n(b a) pitkän aikavälin ilmastotavoite ja kustannustehokas etenemissuunnitelma sekä kotimaisten vähennysten kehityspolku vuosille 2030 ja 2040;


Performance Improvement - Finance and performance management - EY - Suomi\nKirjaudu EY Client Portal -palveluunJulkaisutAbout usArvommeOlemme globaali toimijaJohtommeGlobal reviewYrittäjyysEntrepreneur Of The Year -kilpailuHenkilöstömme ja kulttuurimmeMonimuotoisuus ja suvaitsevaisuusHistoriaSaamamme tunnustuksetAlumnitoimintaYritysvastuuEY/Ethics hotlineNewsroomLehdistötiedotteetYhteystiedot medialleJulkaisut ja tapahtumatTapahtumakalenteriAnalyst relationsEY lyhyestiOta yhteyttäTilaa uutiskirjeitäMobiilisovelluksetSocial mediaWeb- ja podcastitSuomi (suomi) Valitse sijaintiMuista valintaniEY globaalisti (englanti)\nEtusivu NäkemyksiäLiiketoimintaympäristöKehittyvät markkinatLiiketoiminnan kasvattaminenHallinto ja raportointiAudit CommitteeHyvä hallintotapaYritysten yhteiskuntavastuuIFRSTalous- ja rahoitusjohtaminenSisäinen tarkastusRiskienhallintaToiminnan tehokkuusOsaamispääoman hallintaYritysjärjestelyt ToimialatAutoteollisuus ja kuljetusFinancial ServicesVarainhoitoPankit ja rahoitusVakuutusKauppa ja kuluttajatuotteetTerveysJulkinen sektoriLife SciencesMedia- ja viihdeteollisuusKaivostoimintaÖljy ja kaasuEnergiaPrivate EquityKiinteistötTeknologiaTeleviestintäMuut toimialatIndustrial ProductsForest Products, Paper and Packaging PalvelutLiikkeenjohdon konsultointiAbout Advisory ServicesRiskPerformance ImprovementITAdvisory for Financial ServicesTilintarkastuspalvelutGlobaalia ja paikallista palveluaTaloudellinen raportointiYritys- ja ympäristövastuupalvelutTilinpäätöksen ja kirjanpidon neuvontapalvelutTilintarkastusVäärinkäytöksiin ja erimielisyyksiin liittyvät selvitykset Vero- ja lakipalvelutMaailmanlaajuinen veroyksikkömmeKotimaan yritysverotusPeople Advisory ServicesKansainvälinen veroneuvontaKansainvälinen kauppaGlobaalien velvoitteiden hallinta ja raportointiLakipalvelutHenkilöverotusVerolaskentaVerotuksen neuvontapalvelutVerotuksen menettelytavat ja muutoksenhakuYritysjärjestelyiden verotusSiirtohinnoittelu ja liiketoimintallien tehostaminenVälillinen verotusPalvelut kasvu- ja perheyrityksilleYritysjärjestelytYritysjärjestelypalvelutLead AdvisoryDivestointien neuvontapalvelutRestrukturointiOperatiiviset yritysjärjestelypalvelutTransaction SupportYritysjärjestelyjen verotusArvonmääritys ja taloudellinen mallintaminenMuut palvelutYritys- ja ympäristövastuupalvelutGlobal Business NetworkInsourcing ServicesRussia - Nordic Desk RekrytointiOpiskelijatMiksi EYMahdollisuudet Kehity urallasiTyöskentely EY:llä Hakeminen töihin EY:lleKokeneet asiantuntijatLiikkeenjohdon neuvontapalvelutTilintarkastuspalvelutVeropalvelutYritysjärjestelytToimialatLiiketoimintaa tukevat palvelutMiksi EYKehity urallasiTyöskentely EY:lläHakeminen\nEtusivu> Palvelut> Liikkeenjohdon konsultointi> Performance Improvement> Finance and performance managementLiikkeenjohdon konsultointi | Advisory Service\nLibraryYhteyshenkilötJaaFinance and performance management\tOrganizations are facing increasing requirements for efficient performance management. At the same time, the finance function is increasingly expected to act as a professional business partner.\tWe help your organization achieve strategic alignment of the finance organization, implement service and cost-improvement initiatives and embed a performance management culture that unites the business around its core objectives.\tWe deliver sustainable performance improvements\tThrough an independent and result-focused approach, our consultants have improved performance for small and mid-size businesses, large global enterprises and public organizations across the Nordics. If your finance function operates across borders, we are ready to bring in expertise from around the world to execute your transformation projects effectively.\tWe can help you with:\tFinance transformation, including systems, organization, policies and process\tFinance operating model design, including benchmarking and outsourcing\tFinancial planning and analysis\tFinance consolidation and reporting\tEnterprise cost management systems\tFinance shared servicesOta yhteyttä Anne Pirker\tFinance and Performance Improvement\t+358 40 557 5939\tMarkus Kärki Supply Chain\t+358 40 721 8102\tAnne Nahkala Customer\t+358 40 760 5811\tJarkko Orjatsalo Strategy\t+358 50 564 1084\tMagnus Forsman\tOutsourcing\t+358 50 386 3806\tTel. +358 (0)207 280 190 (vaihde)\tSähköpostiosoitteemme ovat muotoa etunimi.sukunimi@fi.ey.com.\tPrivacyBCRLegal StatementGlobal code of conductSivukarttaToimistommeOta yhteyttä