Housut pois -musikaali JÄTKIEN HIKINEN SELVIYTYMISTARINA. Raakel Lignell TANSSI VEI KOKO SIELUN - PDF\nHousut pois -musikaali JÄTKIEN HIKINEN SELVIYTYMISTARINA. Raakel Lignell TANSSI VEI KOKO SIELUN\nDownload "Housut pois -musikaali JÄTKIEN HIKINEN SELVIYTYMISTARINA. Raakel Lignell TANSSI VEI KOKO SIELUN"\n1 Kotimaisen viihteen puolesta! Viihde SUOMALAISEN MUSIIKIN, TANSSIN JA TEATTERIN ERIKOISLEHTI 1/ vsk SUOMALAISEN MUSIIKIN,TANSSIN JA TEATTERIN ERIKOISLEHTI SUOMI Mitra Kaislaranta KOULUA JA LEVYNTEKOA Reijo Taipale ELÄÄ TAPUTUKSISTA Housut pois -musikaali JÄTKIEN HIKINEN SELVIYTYMISTARINA Pääyhteistyökumppanit: MARIA VEITOLA KOKO SUOMI VIIHTEELLÄ -PALSTALLA Iskelmä Gaala 2014 LIIKUTUKSEN KYYNELEITÄ Raakel Lignell TANSSI VEI KOKO SIELUN Kolmas nainen YHDESSÄ TEKEMISEN ILOA TANSSI&VIIHDELIITTEESSÄ: Auran Nuortentalo Helsinki-Pavi, Vantaa Hirvensuuli, Huittinen Hotelli IsoValkeinen, Kuopio Jämsä Paviljonki Kankaanpään Kuntoutuskeskus Kartano Kievari, Hietama Kerhola, Nokia Kylpylähotelli Päiväkumpu, Karjalohja Kylpylähotelli Rauhalahti, Kuopio Kylpylä Kivitippu, ppajärvi Limingan NS Loimaan Seurahuone Merikievari, Merikarvia Pesäkallio, Vääksy Riemuliiteri, Äkäslompolo Satulinna, Parola Sokos Hotel Vantaa / Tulisuudelma Tanssikeskus TESSU, Tampere Tanssikrouvi, Häijää Teeriharju, Somero Tyrnävän Seurojentalo V2, Harjavalta Haastatteluissa mm. Anssi Kela Antti Ketonen Dimitri Isberg Jarkko Järvenpää Jenni Vartiainen Jukka Hallikainen Jukka Kuoppamäki uri Tähkä Lipsaset Pekka Tiilikainen Teemu Harjukari Seppo Tammilehto Suvi Teräsniska\n2 PÄÄTOIMITTAJAN SANANEN KUVA: J.VUORENPÄÄ HÄDÄSSÄ YSTÄVÄT TUNNETAAN! Katsoessani ikkunasta ulos, näen ikävän harmaan sateisen pihamaan. Lunta on ajankohtaan nähden varsin vähän maassa vaikka kirjoittamishetkellä (helmikuun alussa) pitäisi olla paras talvikausi menossa. Siitä huolimatta suupielet ovat tällä tytöllä korkealla. Mieltä piristää mukavasti ulkoa kuuluva lintujen sirkutus eli kevättä kohden jälleen mennään, YES! Olen myös toteuttamassa pitkäaikaista haavettani hieman isommasta uudesta kodista. Nähtäväksi jää, miten asuntokauppani sujuvat ja vaihtuuko Tampere siten johonkin toiseen paikkakuntaan. Nyt se ainakin alkaa näyttää varsin todennäköiseltä ja olen hyvin innostunut tästä prosessista. Kaikella on aina oikea aikansa ja paikkansa, joten odottelen positiivisin mielin tulevaa. Vinkki vitonen : Tampereella olisi nyt myytävänä erittäin hyväkuntoinen ja avara saunallinen kaksio, joka sijaitsee kauniilla paikalla aivan järven rannalla! :) Loppuvuosi oli itselleni aika haastava. Sairastuin äkillisesti juuri ennen joulua, enkä pystynyt itse hoitamaan talven numeron jakelua moneen viikkoon. Silloin kun hätä on suurin, on yleensä apukin lähellä. Ihanat ystäväni ajoivat ja jakoivat lehtiä ympäri Suomea omista joulukiireistään välittämättä. Sydämellinen iso kiitos teille Ulla-Riitta, Markku, Marjo ja Aaro olette aivan mielettömän upeita ihmisiä! Se oli kyllä mahtavin joululahja koskaan ja todella kunnioitettava teko teiltä! Asiat järjestyivät muutenkin parhain päin ja nyt olen taas suhteellisen terve likka! Elämä näköjään pysäyttelee aina välillä, jos ei muista levätä ja pitää itsestään riittävästi huolta. SuomiViihde-tanssit jatkuvat myös tämän kevään lehden yhteydessä ja niitä on kaiken kaikkiaan nyt kolmet! Neljäntenä on niin ikään jo talven numeron yhteydessäkin ilmoitettu Someron Teeriharjun tanssi-ilta, joka pidetään vain viikko tämän lehden ilmestymisen jälkeen. Musisoinnista vastaavat tuolloin tanssikansan nuoret suosikit, Sinitaivas ja Helminauha orkesterit. Kuukautta myöhemmin tanssitaan Imatran Kylpylässä, jossa esiintyjänä Viihdyttäjä 2009 kilpailun voittanut Myrskytuuli. Siitä jokusen viikon päästä tanssit ovat puolestaan Sotkamon Naapurinvaaran Huvikeskuksessa, Kainuun kauniissa maisemissa. Siellä esiintymässä ovat tanssijalat alta vievä Charles Plogman & Pientä unelmaa ja pin oma poika Jarkko Honkanen & Taiga kokoonpanot. Viimeisenä mutta ei vähäisempänä matkaamme pohjoiseen Äkäslompolon Riemuliiteriin, jossa yleisöä tanssittaa pitkän linjan tanssimusiikin ammattilainen eli upea Martti Metsäkedon Tanssiorkesteri. Olen kutsunut näihin kaikkiin tansseihin mukaan myös paikallisia tanssiseuroja esittelemään omaa toimintaansa. Ennen tansseja pidetään mahdollisuuksien mukaan heidän toimestaan lipun hintaan sisältyviä alkeistanssikursseja, joihin kuka tahansa voi osallistua. Paikalle pyritään saamaan lisäksi tanssikenkämyyntiä. Lisätietoja kevään SV-tansseihin liittyen voi lukea Tanssi & Viihdeliitteestä ja lehden Facebook-sivustolta tai kysellä suoraan allekirjoittaneelta! Toivotan kaikki kynnelle kykenevät sydämellisesti tervetulleiksi! Pidetään hauskaa hyvän musiikin ja tanssin merkeissä! :) Aurinkoisin kevään terveisin, Päätoimittaja Jaana Jande Vuorenpää :D OSALLISTU KEVÄTKAUDEN KILPAILUUN - upeat palkinnot! JULKAISUTIEDOT Julkaisija ja Kustantaja JAAMEDIA PL 57, Tampere SoftDram Luxus tyynyt - Ylellisen untuvaisiin uniin, täytteenä on untuvainen ShinSoft -mikrokuitutäyte, joka siirtää tehokkaasti kosteutta ainutlaatuisen 4Trakenteensa ansiosta ja tuntuu kuivalta ja kuohkealta. Lehden toimitus Päätoimittaja/taitto:Jaana Vuorenpää, GSM Toimittajat: Juhamatti Nieminen Jasmi Kuusisto, Sanna Heinonen, Juha hti, Christina Lokkinen Toimitusneuvosto: Kalevi Lystimäki SUSEL ry, Pentti Teräväinen Discopress Oy, Suomen Huvijärjestäjien Keskusliiton ja Suomen Ohjelmatoimistojen liiton sekä Muusikkojen liiton edustajat, Erkki Puumalainen 2 SUOMIVIIHDE LEHTI 1/2014 Kerro SUOMIVIIHDE.FI -sivuston kilpailulomakkeella tai lehden palvelukortilla, mikä on mielestäsi SuomiViihde lehden 1/2014 numeron parhain juttu. Kilpailuaika asti! Palkintoina arvotaan kaikkien kilpailykysymykseen vastannaiden kesken lippupaketti (2 kpl) vapaavalintaiseen EASTWAY:n järjestämään konserttiin, MagnumLive Arvonta: vapaavalintainen tuote Extrashopista (ei pelit, dvd-boxit, 2 kpl), Univisionin SoftDream Luxus -uutuustyynyt 2 kpl (arvo 120 eur), Magnum Iskelmä kotikaraoke 2 kpl, Kolmas nainen Me ollaan me -uutuuslevy (3 kpl), Reijo Taipale Valon lapsi -uutuuslevy (3 kpl), Leif Lindeman ulaa rakkaudesta -uutuuslevy (3 kpl), Kake Randelin Suomalainen Sisu - uutuuslevy (3kpl), Antti Railio Vieras maa -uutuuslevy (3kpl), Yona Tango A la Yona -uutuuslevy (3kpl). Poptori Oy, sse Finska, Jaana Vuorenpää Painopaikka Alma Manu Oy, Tampere Painosmäärä kpl Kannen pääkuva Hanna Koikkalainen Kuvassa Kolmas nainen Ilmoitusmyynti ja lehden tilaukset: Jaana Vuorenpää / (soitot arkisin klo 10-17) Aineiston toimitus postiosoite; Jaamedia/SuomiViihde lehti PL 57, Tampere ; Ilmestymisajankohdat 2014: 1/ helmikuu vko / toukokuu vko /2013- syyskuu vko / marraskuu vko Lehden 2/2014 varsinainen aineistopäivä on maanantai (Valmiit ilmoitukset viimeistään mennessä) Jakelu: Julkaisua jaetaan ilmaisjakelulehtenä mm. liikennemyymälöissä, kauppakeskuksissa, ruokakaupoissa, kylpylöissä, kuntokeskuksissa ja tanssipaikoilla eri puolilla Suomea sekä sopimuksen mukaan SUSEL ry:n jäsenistölle. Lehti on myös tilattavissa kotiin maksua vastaan ja luettavissa sähköisesssä muodossa sivustolla suomiviihde.fi. Katso lehden ilmoitushinnasto: ISSN-L ISSN (painettu) ISSN (verkkojulkaisu) Aikakauslehtien Liiton jäsen YHTEISTYÖSSÄ mm.; Suomen Seuratanssiliitto SUSEL ry Oy Matkahuolto Ab Suomen Huvijärjestäjien Keskusliitto ry Ohjelmatoimistojen Liitto ry Suomen Tanssinopettajien Liitto ry Discopress Oy, Eastway Oy ja MagnumLive LEHDEN 1/2014 JAKELUPAIKAT SUSEL jäsenistö (kts. yhteystiedot s. 23). Lehtiä on saatavilla pienempiä määriä myös vapaajakeluna SUSEL jäsenten toimesta satunnaisissa kohteissa kautta maan. Jakelupaikkojen tarkemmat yhteystiedot ovat luettavissa verkkosivustolla; ABC Amiraali Kotka ABC Anjalankoski ABC Aura ABC Hiekkasärkät Kalajoki ABC Huittinen ABC Härkähovi Somero ABC Kajaani ABC Karjaa ABC Kemijärvi ABC Kiikoinen ABC Kippari Hamina ABC Kiuruvesi ABC Kokkola ABC Koria ABC Kuninkaantie Pernaja ABC Kuortti ABC itila ABC Lieksa ABC Majakka Pyhtää ABC Masuuni, Karkkila ABC Nurmes ABC Pitkäjärvi Mikkeli ABC Pitkälahti Kuopio ABC Pulkkila ABC Pyhäjärvi ABC Savonlinna ABC Siilinjärvi ABC Tikkula Pori ABC Tupos ABC Tuukkala Mikkeli ABC Utti ABC Valkeala ABC Varkaus ABC Viipurinportti ppeenranta Alapitkän nuorisoseurantalo Esakallio, Somero Helsingin Linja-autoasema Kamppi, kaukoliikenneterminaali Hesestoppi, Parkano Hirvensuuli, Huittinen Hotelli Aquarius, Uusikaupunki Hotelli Hiittenharju, Harjavalta Hotelli Iso-Valkeinen, Kuopio Hotelli Luostotunturi, Sodankylä Hotelli Sommelo, Kuusankoski Hotelli Tallukka, Vääksy Hotelli-Ravintola Pitkä-Jussi, Kurikka Huhkotalo, Raisio Humppilan lasi, Humppila Hämeenlinna kaupunginkirjasto Hämeenlinna linja-autoasema Härkäpakari Oy, Huittinen Härmän Kuntokeskus, Ylihärmä Imatran Kylpylä Inarin Kuukkeli Joensuun linja-autoasema Jounin Kauppa, Äkäslompolo Jyväskylän Matkakeskus Järvenpään Kaupunginkirjasto Kahvila-Ravintola Taukotupa, Hartola Kankaanpään Kuntoutuskeskus Kartano Kievari, Hietama Kauppa ja Kahvila, Vihteljärvi Kauppakeskus Elo, Ylöjärvi Kauppakeskus Häijään Äijä Kauppakeskus Iso Myy Joensuu Kauppakeskus Karisma hti Kauppakeskus Kärkkäinen, Ylivieska Kauppakeskus Rajalla Tornio Kauppakeskus Skanssi Turku Kauppakeskus Tuulonen/S-Market, Tuulos Kauppakeskus Veturi Kouvola K-Citymarket Forssa K-Citymarket Imatra K-Citymarket Kaakkuri Oulu K-Citymarket Kankaanpää K-Citymarket Kemi K-Citymarket Keminmaa K-Citymarket Kuusamo K-Citymarket ppeenranta K-Citymarket Lielahti Tampere K-Citymarket Linnainmaa Tampere K-Citymarket Lohja K-Citymarket Loimaa K-Citymarket Mikkeli K-Citymarket Pirkkala K-Citymarket Pori Mikkola K-Citymarket Päiväranta Kuopio K-Citymarket Raahe K-Citymarket Rauma K-Citymarket Riihimäki K-Citymarket Rovaniemi K-Citymarket Seinäjoki Jouppi K-Citymarket Seinäjoki Päivölä K-Citymarket Turtola Tampere K-Citymarket Valkeakoski K-Citymarket Vihti Nummela K-Citymarket Salo Keljon Kauppakeskus Jyväskylä Kisaranta, Kangasala Kokkolan linja-autoasema Kouvola Matkakeskus Kruunupuisto, Punkaharju K-Supermarket Alavus K-Supermarket Jalasjärvi K-Supermarket Kangasala K-Supermarket Kuljun Kartano, Lempäälä K-Supermarket Linkki Ylöjärvi K-Supermarket Minttu Saarijärvi K-Supermarket Pihtipudas K-Supermarket Sotkamo K-Supermarket Torikulma Iisalmi Kuopion linja-autoasema Kylpylä Kivitippu, ppajärvi Kylpylähotelli Keurusselkä Keuruu Kylpylähotelli Levitunturi, Sirkka Kylpylähotelli Peurunka ukaa Kylpylähotelli Päiväkumpu, Karjalohja Kylpylähotelli Rauhalahti Kuopio Kylpylähotelli Summassaari, Saarijärvi Kyläkauppa Veljekset Keskinen, Tuuri Käenkoski, Parkano hden linja-autoasema hden Pesäkallio, hti Linjurin kauppakeskus Salo Lomahotelli Jämi, Jämijärvi Lomakeskus Revontuli, Hankasalmi Maalaispuoti Niemelä via Malmin työväentalo, Helsinki Matin ja Liisan asema / Neste pinlahti Merihelmen matkailualue, Kuivaniemi Merikievari, Tuorila Neste Aapiskukko Pälkäne Neste Iitti / Matkakeidas, Kausala Neste Imatra Korvenkangas Neste Jämsän Portti Neste Karisto hti Neste Kuhmoinen Neste Linnatuuli Tervakoski Neste Länsituuli Noormarkku Neste Napapiiri Rovaniemi Neste Paanulinna Kärsämäki Oulun Linja-autoasema Pajarinhovi, Kitee Pieksamäen linja-autoasema Piruetti, Tampere Porin linja-autoasema Puistokulma, Vantaa Rantacafe Sammi, Ikaalinen Rokuan Kuntokeskus Saariselän Kuukkeli Satulinna, Hattula Seinäjoen Matkakeskus SEO Pentinkulma Urjala S-Market Eura S-Market Haapajärvi S-Market Hämeenkyrö S-Market Ikaalinen S-Market Kauhajoki S-Market Levi S-Market Mänttä S-Market Nokia S-Market Orivesi S-Market Ruka S-Market Sastamala S-Market Urjala S-Market Vakka-Suomenkatu, Uusikaupunki S-Market Viitasaari S-Market Virrat S-Market Vuokatti S-Market Ähtäri Sokos Hotel Presidentti Helsinki Sokos Hotel Vantaa ST1 Kankaanpää Keskuskatu ST1 Kukonlinna, Hollola ST1 Luvia ST1 Rauma Suomen Tanssitarvike Oy, Hki Tampereen linja-autoasema Tanhuhovi, Lohja Tanssikrouvi Häijää Teboil Kivihovi Suomusjärvi Teboil Pirkanhovi Lempäälä Teboil Tähtihovi Heinola Teeriharju, Somero Turun Linja-autoasema Tyrnävän seurojentalo Vaasan linja-autoasema Valkeakosken Matkailutoimisto Valtatie 2, Harjavalta Wanhan Tanssikellari, Helsinki Viihdekeskus Kalliojärvi, Orismala Viihdekeskus Merisärkkä, Kalajoki Vuoksenniskan työväentalo, Imatra\n3 Käy lukemassa -sivustolta erillinen KEVÄÄN verkkojulkaisu: nettiextra SUOMALAISEN MUSIIKIN, TANSSIN JA TEATTERIN ERIKOISLEHTI AIHEALUEET: Eini Veeti Kallio Kake Randelin Mikko Pohjola Jussi Aaltonen Juha Aron Leppänen Talven SuomiViihde-tanssit Kartano Kievari SUSEL tiedottaa Rivitanssi Humppa Helenan palsta Tanssikurssit tarinoi Kati & JOnes tanssittavat Porissa ja ympäri Suomen! PARITANSSIEN ALKEIS- JA JATKOTUNNIT, LATINOBIC, ZUMBA JA LASTENTANSSI Kurkkaa tunnit netistä! TANSSIKOULU FACEBOOKISSA KATI KOIVISTO diplomitanssinopettaja (AMK) SISÄLLYSLUETTELO Tässä numerossa mm. 4 Raakel Lignell Tanssi vei koko sielun 5 Kauden puheenvuoro - Jani Keränen 7 Sound of Music Yhdisti lapset ja ihanan Marian PS. Löydät myös painetun lehden näköislehden verkkosivustoltamme! ASENNE RATKAISEE. AINA. -PALSTA KUINKA HALLITSET TUNTEESI Avoimen tunteikkuuden ja itsehillinnän menettämisen välillä on selvä ero. Seuraava kysymyssarja auttaa sinua päättelemään, onko omassa tapauksessasi syytä huoleen. ske antamasi kyllä vastaukset yhteen. 1. Oletko sitä mieltä, että murehtiminen on turhaa, koska aika tavallisesti parantaa haavat? 2. Rajoitatko toiveesi realistisesti sellaisiin asioihin, joiden saavuttaminen on mahdollisuuksien rajoissa? 3. Yritätkö nähdä kaikkien asioiden parhaat puolet myöntäen että asiat ovat harvoin niin huonosti kuin aluksi saattaa näyttää? 4. Opitko mielestäsi omista virheistäsi? 5. Puhutko tunteistasi aviopuolisosi tai läheisen ystäväsi kanssa mieluummin kuin pidät ne sisälläsi? 6. Oletko sitä mieltä, että jokaisella (sinä itse mukaan lukien) on oikeus ilmaista mielipiteensä? 7. Salliiko huumorintajusi myös itsellesi ja virheillesi nauramisen? 8. Vältätkö epämiellyttäville asioille suuttumista? 9. Hyväksytkö sen käsityksen, että menneisyyden hautomisella ei voi muuttaa mitään? 10. Teetkö suunnitelmia ja työskenteletkö niiden toteuttamiseksi, ja vahvistatko täten tietäväsi mitä odottaa tulevaisuudelta? KYLLÄ -vastausten yhteismäärä: Miten pärjäsit? Jos KYLLÄ-vastausten määrä oli 8 tai enemmän, olet pikemminkin avoimen tunteikas kuin ylitunteellinen. Ei siis syytä huoleen. Pienempi pistemäärä saattaa merkitä sitä, että pidättelet tunteitasi kunnes joudut räjähdyspisteeseen. Se saattaa vaikuttaa työhösi ja hyvinvointiisi Mitra Kaislaranta Koulua ja levyntekoa Jukka Kuoppamäki 71 vuotta 2000 sävellystä Teemu Harjukari Purjeissa muutoksen tuulet Topi Sorsakoski oli Ähtärille tärkeä kansanmies Mitä sulle kuuluu? -palstalla; Dimitri Isberg, Pekka Tiilikainen, Jukka Hallikainen ja Lipsaset Happy SunSail -risteily iva on lastattu tanssijoilla ARTIKKELIT aihealueittain TEATTERI JA VIIHDE ARTISTIT JA MUSIIKKI TANSSI JOKA LEHDESSÄ MM. TAPAHTUMAKALENTERI SUSEL JÄSENSEURATIEDOT SUSEL YHTEISTYÖJÄSENET SUSEL JÄSENETUPAIKAT TANSSIPAIKKALIITE\n4 TEATTERI JA VIIHDE RAAKEL LIGNELL TANSSI VEI KOKO SIELUN Tanssin iloa ja vaivattomuutta, elegantti ja sensuelli olemus. Lumoava Raakel Lignell sulostutti viime syksyn aikana Tanssii Tähtien Kanssa parketilla ja korjasi parinsa Jani Rasimuksen kanssa koko kilpailun voiton jännittävien vaiheiden jälkeen. TEKSTI JA KUVAT: JUHAMATTI NIEMINEN Kulttuurin monitoiminaisesta Raakel Lignellistä kuoriutui viime syksynä Tanssii Tähtien Kanssa ohjelman parketilla elegantti ja sensuelli kaunotar. Raakel, 47, ei ollut aiemmin juurikaan tanssinut, mutta ohjelman myötä hän upottautui tanssin pyörteisiin täysin parinsa Jani Rasimuksen kanssa. Treenasimme tanssia kuin maratonia, tunti toisensa perään. Alussa harjoittelimme kuusi tuntia päivässä, mutta viimeisinä viikkoina tanssitunteja saattoi kertyä jopa kymmenen. Päivät hujahtivat nopeasti, kun oli harjoiteltava kaksi tai kolme tanssia viikossa, Raakel summaa. Lähteminen urakkaan ei olisi ollut mahdollista ilman Raakelin pari vuotta sitten aloittamaa kuntoremppaa. Hän aloitti kuntoremontin vuonna 2010 ja pudotti puolessatoista vuodessa 50 kiloa. Kokemuksestaan hän on kirjoittanut kirjan sekä tehnyt hyvinvointiin ja terveisiin elämäntapoihin liittyviä luentoja. En olisi osannut kuvitellakaan muutama vuosi sitten, että osallistuisin koskaan ohjelmaan. Olin liikunnan suhteen arka ja kömpelö, eikä kuntoremontin aloittaminen ollut suinkaan helppoa. Ensimmäiset kuukaudet olivat tuskaa, mutta sisulla jatkoin eteenpäin. En olisi osannut kuvitellakaan muutama vuosi sitten, että osallistuisin koskaan ohjelmaan. Olin liikunnan suhteen arka ja kömpelö, eikä kuntoremontin aloittaminen ollut suinkaan helppoa. Ensimmäiset kuukaudet olivat tuskaa, mutta sisulla jatkoin eteenpäin. Eikä tanssiminenkaan sujunut pelkästään ruusuisesti. Raakel putosi semifinaalissa jatkosta, mutta selviytyi finaaliin tv-kokki Harri Syrjäsen jouduttua jättämään leikin kesken jalkavamman takia. Liki joka viikko minulla oli jossain kohtaa sellainen olo, ettei tanssista tule mitään ja menin ihan lukkoon. Koko ajan minun piti kasata itseäni ja taistella avuttomuuden tunteen läpi. Syksyn aikana Raakelilla olikin usein tunteet pinnassa. Itsensä likoon laittaminen, uusien tanssien ja oman tanssiparin edessä oleminen veti naisen herkille. Tanssi oli paljaana olemista paitsi tanssiparin, myös yleisön edessä. Se oli välillä hurjaa ja häkellyttävää. Kannustusta ja tukea harjoittelun lomassa Raakel sai kotoa puolisoltaan Nicke Lignelliltä. Hän osallistui Tanssien Tähtien Kanssa kisaan keväällä 2008 ja sijoittui parinsa Susa Matsonin kanssa toiseksi. TANSSI OPETTI ILMAISEMAAN TUNTEITA Siinä missä kilpailu otti, se myös antoi. Tanssi sai viulistina tunnetun viiden lapsen äidin vapautumaan aiemmista estoista ja turhasta jännittämisestä. Opin paljon itsestäni ja kehoni reaktioista. Oli ihana päästä haastamaan itseä ja kokeilemaan asioita, jotka aiemmin olivat ehkä ujostuttaneet. Tanssii Tähtien Kanssa kokemus sai Raakelin innostumaan tanssista yli kaiken. Tanssi oli paljaana olemista paitsi tanssiparin, myös yleisön edessä. Se oli välillä hurjaa ja häkellyttävää. Hänen lempitansseikseen muodostuivat chacha, paso doble ja foxtrot. Tanssi säilyy elämässäni niin kauan kuin jaloillani pysyn! Se vei koko sieluni. Upea laji, jonka kautta on mahdollisuus ilmaista koko tunteiden kirjoa. Tanssi säilyy elämässäni niin kauan kuin jaloillani pysyn! Se vei koko sieluni. Upea laji, jonka kautta on mahdollisuus ilmaista koko tunteiden kirjoa. Treenaamisen myötä askelkuviot iskostuivat Raakelin tajuntaan, eikä hänen tarvinnut miettiä jokaisen tanssin kohdalla asentoja, kiertoja ja sisäänpäin meneviä jalkoja. Mitä pidemmälle kilpailu eteni, sitä varmemmaksi Raakel tuli, ja hänen tanssista paistoi iloisuus ja vaivattomuus. Tavoitteenani oli joka viikko saada tanssi sellaiseen kuosiin, että pystyin unohtamaan kaiken muun ja heittäytymään tunteen vietäväksi. Raakelin ja Janin yhteydenpito on jatkunut kilpailun päättymisen jälkeenkin. Parille on sadellut esiintymiskutsuja jo ensi kesään saakka. Onneksi tanssimista ei tarvinnut lopettaa kuin seinään. Se olisi ollut kamalaa. TTK LÄHENEE KYMMENETTÄ VUOTTA Tuomaristossa istunut Jorma Uotinen oli onnellinen Raakel Lignellin ja Jani Rasimuksen voitosta. Pari oli paitsi tuomariston, myös yleisön suosikki tosin vain niukasti, sillä tiukassa finaalitaistossa he veivät voiton 51 prosentin äänienemmistöllä ennen entistä yleisurheilijaa, näyttelijää Manuela Boscoa ja Matti Puroa. He olivat parhaita tanssijoita alusta lähtien. Raakelin musikaalisuus paistoi läpi alkumetreiltä, hän kykeni vastaamaan koko vartalollaan musiikin vaatimuksiin, Uotinen toteaa. Opin paljon itsestäni ja kehoni reaktioista. Oli ihana päästä haastamaan itseä ja kokeilemaan asioita, jotka aiemmin olivat ehkä ujostuttaneet. Päättynyt Tanssii Tähtien Kanssa kausi oli järjestyksessään jo kahdeksas eli peräti 80 suomalaista julkisuuden henkilöä on käynyt läpi huikean tanssillisen matkan. Kymmeneen vuoteen pitää ainakin päästä. Kyllä ohjelmaa voi jatkaa, kun finaalillakin oli taas yli miljoona katsojaa, Uotinen mainitsee. Tätä on hauskaa ja palkitsevaa tehdä. 4 SUOMIVIIHDE LEHTI 1/2014\n5 Kevätkauden PUHEENVUORO - JANI KERÄNEN, ravintolapäällikkö Imatran Kylpylä Oy TANSSIRAVINTOLA ON KULTTUURITEKO Perinteisten tanssiravintoloiden selviytyminen ravintolatarjonnan kovassa kilpailussa on haastavaa. Tanssipaikkojen hiipuminen ja lakkauttaminen on selkeä trendi. Perimmäisiä syitä tähän löytynee kun teemme pikaisen katsauksen historiasta tähän päivään. Tanssiravintolat syntyivät 1970 luvulla kun Suomessa koettiin laaja muuttoliike työn perässä maaseudulta kaupunkeihin. Maalta muuttaneiden työikäisten ihmisten oli tarve kohdata toisiaan sekä vastakkaista sukupuolta. Maaseudulla tämä seuranhaku ja pariutumisriitti oli hoidettu perinteisesti tanssilavoilla ynnä muissa kinkereissä. Muuttoliikkeen myötä tähän tarpeeseen syntyivät lukuisat tanssiravintolat. Sittemmin trendit ja tavat muuttuivat, tuli discot, yökerhot, viihde- ja seurusteluravintolat sekä iltaviihteen tavaratalot jossa saman katon alta löytyy jokaiselle jotakin. Tanssiravintolat pitivät pintansa suurten ikäluokkien kannattelemina siihen saakka, kun he jaksoivat käydä tansseissa. Sittemmin tanssista tuli enemmänkin harrastus, ja tansseissa käydään pikemminkin harrastusmielessä kuin puhtaasti seuranhaku reissulla. Asiakkaan keskiostos on pienehkö kun tanssi on pääasia. Ravintolan kulurakenne puolestaan on valitettavan suuri. Seuranhakukin tapahtuu nykyään paljon helpommin sähköisten kanavien kautta, ja sosiaalinen kanssakäyminenkin voidaan hoitaa virtuaalisesti. Asiakkaiden saaminen ravintolaan on siis haastavaa, kannattavuudesta puhumattakaan. Etenkin tanssipaikoissa. Tanssiravintoloita kohtaava murros on ollut nähtävissä jo pitkään. Ravintolaviihteen rintama on kokenut parin viime vuosikymmenen aikana valtavan harppauksen. Viihde on monipuolistunut samaa tahtia kuin sen käyttäjäkunta on polarisoitunut. Tuskin enää koskaan koemme samankaltaista ilmiötä kuin muuttoliikkeen vuosikymmeninä. Tuolloin oli valtava väestönosa, joille ravintolan viihdetarjonta oli lähes yhtä kuin tanssiravintola. Nuo ajat ovat lopullisesti mennyttä. Perinteisen tanssiravintolakulttuurin eroosio näkyy tanssipaikkojen määrässä ja mm. ammattimuusikoiden vähenevissä keikkamäärissä. On vahva tuntuma, että tällä hetkellä tanssiravintola Jani Keränen toimii Imatran Kylpylässä ravintolapäällikkönä ja omaa siten pitkän kokemuksen alalta. pärjää ainoastaan laadulla ja riittävällä väestöpohjalla, jossa riittää uuden sukupolven tanssinharrastajia sekä vanhempaa ikäpolvea joka jaksaa vielä käydä tansseissa. adusta on siis pidettävä kiinni. Samalla on oltava hyvin kartalla alueellisesti hyvinkin vaihtelevasta esiintyjien vetovoimasta. Yksi piirre asiakaskunnassa on kuitenkin merkille pantavaa. Nimittäin tavaton uskollisuus omia artisteja ja suosikkeja kohtaan. Ei ole tavatonta että 200 km ei ole liian pitkä matka hurauttaa illaksi tanssimaan oman suosikkiartistin tahtiin. Vaikkakin tanssiviihteen kannattavuus on haastavaa, niin pitkäjänteisyys palkitaan. Ravintola-alalla yleisesti pätevä viisaus on se, että mitä trendikkäämpi liikeideasi on, sitä nopeammalla syklillä sitä tulee uudistaa. Tanssiravintola ei kulje trendien aallonharjalla. Päinvastoin. Pikemminkin se luottaa perinteeseen ja uskollisiin laatutietoisiin asiakkaisiin. Viihderavintoloiden ja alan sidosryhmien tulee siis omalla panoksellaan vaalia ja arvostaa kulttuuria joka ei toivottavasti kokonaan katoa, vaan saa yhä uusia harrastajia ja ilmenemisen muotoja. Olen ollut ravintola-alalla yli kaksikymmentä vuotta. Olen nähnyt, ostanut, kehittänyt, kuluttanut, ideoinut, hylännyt ja rakastanut ravintolaviihteen moninaista tarjontaa niin ammattini puolesta kuin kuluttajankin roolissa. Tästä kaikesta huolimatta koen edelleen maagiseksi sen hetken, kun orkesteri nousee lavalle ja tervehtii yleisöä. Ensimmäiset soinnut kaikuvat ilmaan, paidat on silitetty, kengät kiiltää ja hiukset on kammattu. Miehet ovat herrasmiehiä, niin yleisö kuin bändikin. Daamit puolestaan ovat tyylikkäitä ja hillityn naisellisia. Tässä ilmapiirissä mies voi lähestyä naista kaikessa ujoudessaan, ja Suomalainen jurouskin uskalletaan hetkeksi riisua. Tässä on jotain jäljittelemätöntä Suomalaisuutta minkä voi kokea aidoimmillaan tanssiravintolassa tai tanssilavoilla. Sitä ei voi jäljitellä koska se on aitoa Suomalaista kulttuuria. Tanssiravintola ei ole pelkästään bisnestä. Jos se olisi pelkästään sitä, tarjoajia olisi yhä harvemmassa. Tanssiravintola on myös kulttuuriteko. Tervehtikäämme niitä ammattilaisia, jotka tätä vaalivat ja ponnistelkaamme tuon kulttuurin säilymisen puolesta. UUSIA JAKELUPAIKKOJA Nroista 4/2013 ja 1/2014 alkaen: K-Citymarket Rauma, Keljon Kauppakeskus Jyväskylä, Vaasan Linja-autoasema, K-Citymarket Kaakkuri Oulu, Kauppakeskus Häijään Äijä Mouhijärvi ja K-Supermarket Kuljun Kartano Lempäälä. 5\n6 TEATTERI JA VIIHDE HOUSUT POIS -MUSIKAALI JÄTKIEN HIKINEN SELVIYTYMISTARINA Oulun kaupunginteatterin lavalla nähtävä Housut Pois-komediamusikaali sai uuden tulokkaan Aki Louhelan hikoilemaan ja rakastumaan. Vaativa näytelmä pisti ohjaaja Mikko Koukinkin uurastamaan. TEKSTI: CHRISTINA LOKKINEN / KUVAT: OULUN KAUPUNGIN TEATTERI En ole aiemmin ollut teatterilavalla. Minulla ei aluksi ollut mitään käsitystä roolin suuruudesta. Huomasin, ettei se ollutkaan pelkkää laulamista. Housut Pois-musikaalin sankari Jerry on sympaattinen perusjätkä häntä esittävän muusikko Aki Louhelan silmissä. Työttömään Jerryyn on helppo samaistua hänen taistellessaan läpi harmaan arjen lapsen huoltajuuskiistan ja työttömyyden syövereissä. - Jerry on porukan priimusmoottori, joka vähän manipuloi muita jätkiä jotta he pääsisivät työttömyydestä. Samaistun häneen hyvin paljon, koska tiedän miltä tuntuu elää tuollaista elämää freelancerinä ja bändiä kootessa, Louhela tunnustaa. Teatteri oli Voice of Finland 2012-formaatissakin vaikuttaneelle muusikko Louhelalle uusi ulottuvuus. Housut Poisprojektista alettiin puhua keväällä 2013 ja yleisön eteen se saapui parahiksi pikkujoulun Etsitkö asuntoa Tampereelta? MYYTÄVÄNÄ 2 h + kk + s + p 46 m2 Asunto on erittäin hyväkuntoinen ja sijaitsee Tampereen Annalassa aivan Kaukajärven rannalla. Ylin 3.krs hissillisessä talossa, iso lasitettu parveke eteläsuuntaisesti, rak. 1998, oma tontti, ei remontteja tulossa. Vapautuu 1.6 alkaen. Yht / Jari Salminen, Kotikeskus aikaan. Louhelan rinnalla näyttelevät muun muassa Kwanyhtyeen Tidjân Ba ja Jussipalkittu Santtu Karvonen. - En ole aiemmin ollut teatterilavalla. Minulla ei aluksi ollut mitään käsitystä roolin suuruudesta. Huomasin, ettei se ollutkaan pelkkää laulamista. Onneksi oli ohjaaja Mikko Kouki ja muu teatterihenkilökunta siinä ohjaamassa minua. Kovasti on tehty töitä ja selvitty. Päärooli on minulle iso asia ja olen ottanut sen nöyränä ja ilolla vastaan, Louhela ylistää. HIESTÄ MÄRKÄNÄ Tanssillisesti ja laulullisesti haastava musikaali pisti Aki Louhelan työstämään rooliaan vapaa-ajallakin. Myös ohjaaja Mikko Kouki tunnustaa musikaalin voiman. - Musikaalit ovat suuritöisiä, kun on monta elementtiä tanssia, laulua, liikkuvia lavasteita.. Kaikki on sekuntipeliä. Oma haasteensa oli sekin, että Aki Louhela on ensi kertaa teatterin lavalla, Kouki kertoo. Housut Pois vaati näyttelijöiltään hyvää fyysistä kuntoa. Louhela treenaa lenkkeillen, avantouiden ja käyden kuntosalilla. - valle mentäessä on oltava ikään kuin 10 kilometrin lenkki takana, että olisi tarpeeksi kunnossa. Näytelmän aikana menee neljä vaatekertaa hiestä märiksi, Aki Louhela paljastaa. KOVAA MUSIIKKIBISNESTÄ Urallaan trubaduurikeikkoja tahkotessaan Aki Louhela on kokenut olevansa vapaa sooloilemaan lavalla. Teatterilavalla kaikki on kuitenkin toisin. - Nuotilleen on mentävä muiden kanssa tahdissa. Dialogit ja liikkeet on muistettava. Tauolla joudun käymään asioita läpi, että muistan ne, hän huokaisee. Työn ulkopuolellakin Louhela tuntee musiikkibisneksen kovan kilpailun selkäpiissään. Trubaduurikeikkojen ohessa säveltäminen on kokopäivähommaa. Tammikuussa mies julkaisee uuden sinkkujulkaisunsa. - Teen soololevyä ja kirjoitan kappaleita. Housut Poisprojektin myötä olen menettänyt koko sydämeni näyttelemiselle. Olen ihan rakastunut teatteriin. Toivon todella, että jatkossakin saisin rooleja musikaalinäytelmistä!, Louhela vinkkaa. EI PELKÄSTÄÄN NAISILLE Housut Pois kertoo tarinan miesporukasta, jotka päättävät selvitä työttömyyden ahdingosta strippikeikkojen avulla. Paljas iho ja uhkeat miesvartalot eivät kuitenkaan ole naisyleisön yksinoikeus. - Housut Pois on jätkien selviytymistarina. Tarinaan voi samaistua, koska työttömyys on ajankohtainen aihe. Oulussakin tämä esitetään juuri sopivasti, kun on näitä irtisanomisia. Tarina antaa uskoa ja luo valoa tunnelin päähän, Aki Louhela muistuttaa. Kaikki esitykset pikkujouluajoilta pitkälle tammikuuhun ovat loppuunmyytyjä. Housut Pois on niittänyt positiivista palautetta. - Tämä on oikein mukava ja hieno musikaali. Näyttelijät ja muu tiimi on ollut innokkaasti mukana. Sisältönsä lisäksi Housut Pois on myös hyvää viihdettä, ohjaaja Mikko Kouki hehkuttaa. - Yleisö on varmaan tullut katsomaan myös miten minulle käy. Onhan tämä nyt hullun hommaa lähteä näin isoon rooliin ilman aiempaa kokemusta, naurahtaa puolestaan Aki Louhela. Housut Pois sai ensi-iltansa Oulun kaupunginteatterin suurella näyttämöllä Alkuperäisnimellään The Full Monty, eli Housut Pois!- elokuva, tämä musikaalispektaakkeli on voittanut parhaan musiikin Oscarin VEETI KALLIO Vereslihalla CD PEKKA TIILIKAINEN Kaislarantaan CD & LP SANI Versoava juuri -Digisingle VELATON MYYNTIHINTA EUR Jakelu: Suomen Musiikkipiste Oy 6 SUOMIVIIHDE LEHTI 1/2014\n7 Maria ja kapteeni von Trapp (Maarit Lehtonen ja Vesa Haltsonen). SOUND OF MUSIC YHDISTI LAPSET JA IHANAN MARIAN Porin Teatterin kiitelty musikaali Sound of Music on saanut pääosatähti Maarit Lehtosen hullaantumaan. Roolissa on kuitenkin ollut vaativakin puolensa, kun Lehtonen on joutunut opettelemaan kitaransoittoa. TEKSTI: CHRISTINA LOKKINEN / KUVAT: JANNE ALHONPÄÄ Porin Teatterissa esitetään uusi musikaali joka toinen vuosi. Yksi musikaali pyörii puolitoista vuotta kerrallaan. - Meillä on ollut Piukat Paikat, Viulunsoittaja Katolla ja nyt tämä Sound of Music. Näyttelijät ja yleisön kiinnostus vaikuttavat paljon valintoihimme. Haaveilemme amerikkalaisista uusista musikaaleista, kertoo teatterinjohtaja Patrik Drake. Sound of Musicissa Mariaa esittävä Maarit Lehtonen nauttii roolistaan joka siemauksella. Nuorelle naisnäyttelijälle Marian rooli on unelmien täyttymys. - Sain roolituksessa suuren kunnian päästä tähän rooliin. ulavalle näyttelijälle tämä on ollut pitkäaikainen unelmarooli. Kymmenen vuoden päästä olisin ollut jo liian vanha Mariaksi!, Lehtonen huokaa ihastuksissaan. HAASTEENA KITARA Maria on Sound of Musicin nuori kotiopettajatar, joka luostarin suojista rientää seitsenlapsisen perheen avuksi näiden äidin menehdyttyä. Maria sulattaa perheen ankaran isän iloisella asenteellaan ja musikaalisella opetuksellaan. Maarit Lehtonen oli laulunlahjoistaan huolimatta kovilla Marian rooliin opetellessaan. Kitara oli hänelle täysin uusi soitin ja Mariahan tunnetusti soittaa kitaraa ja laulaa. - Maria soittaa hyvin. Minulle taas kitaransoitto oli vaikeinta rooliin ryhtyessäni. ulu puolestaan oli se helpoin juttu. Näiden kahden yhdistäminen sujui kuitenkin hyvin, vaikka harjoitella saikin että se olisi luontevan näköistä. Näytelmässä on onneksi vain yksi kappale, jossa laulan ja säestän yhtaikaa, Maarit Lehtonen nauraa. KAHVAKUULAILUA Maarit Lehtonen pysyy hyvässä vireessä perheensä ja hyvän itsekurin avulla. uluääni säilyy hyvänä, kun illalla ei riekuta vaan mennään suoraan unten maille. Kiireiseen aikatauluun eivät punttisalit kuitenkaan istu. - Yritän yhdistää liikunnan ja perheen. Minulla on kahdeksankiloinen kahvakuula, jolla jumppailen kahden lapseni nukkumaanmenon jälkeen. Suosittelen lämpimästi kahvakuulaa kaikille joilla aika on kortilla!, Maarit hihkaisee. Maria soittaa hyvin. Minulle taas kitaransoitto oli vaikeinta rooliin ryhtyessäni. ulu puolestaan oli se helpoin juttu. Omien lastensa lisäksi Lehtonen pääsee myös työssään lasten pariin. psirakas näyttelijälahjakkuus saa Marian roolissa elää näytös toisensa jälkeen iloisten pilttien keskellä. - Samaistun Mariaan siinä määrin, että rakastamme molemmat lapsia. sten kanssa en koe näytteleväni, vaan meillä on aito kontakti ja luontevaa yhdessäoloa. sten kanssa on niin helppoa ja ihanaa olla, Lehtonen huokaa ihastuksissaan. KIITOSTA FACEBOOKISSA Haltioitunut yleisö on pyrkinyt tavoittamaan ihanan Marian myös näytelmän ulkopuolella. Ahkerimmat ovat lähteneet metsästämään näyttelijätärtä sosiaalisesta mediasta. - Näytelmä on saanut hirmu positiivista palautetta. Näyttelijälle yleisön tyytyväisyys on suurin kiitos. Ja ihana tämä Facebook, kun ihmiset ovat kirjoittaneet viestejä kiitokseksi!, Lehtonen säteilee. Teatterinjohtaja Patrik Drake on myös kuullut kiitosten kieltä Sound of Musicista. Porin Teatteri onkin tehnyt vuonna 2013 katsojaennätyksen kun katsojan raja meni rikki. Teatterin tilastoykkösen asema onkin säilynyt jo seitsemän onnen vuotta. - Minun mielipiteeni ei ole olennainen kun yleisö on hulluna. Tällaista ei ole ennen nähty. Ihmiset ovat kokeneet esityksen hyvin vahvasti. Tämä on pitkäjänteistä hyvää tulosta, Drake muotoilee. UUSIA HAASTEITA Maarit Lehtonen lähtee vuoteen 2014 iloisella asenteella. Työtä riittää joka sormelle, mutta mielitehtävässään hän on kotonaan. valla nähdään iloisia naamoja ja kuullaan Lehtosen upeaa laulua. - Tämän työrumban ohella toivon auvoista onnellista perhe-elämää. Perheeni auttaa minua jaksamaan, Lehtonen sanoo. - Vuodelta 2014 toivon myös terveyttä ja uusia haasteita, hän lisää. Sound of Music sai ensiiltansa Porin Teatterissa Se on maailman arvostetuimpia musikaaleja muun muassa Les Miserablesin ja Oopperan Kummituksen ohella. MusiikkinÄytElMÄ Ensi-ilta Ähtäri-hallissa Salattu Suru musiikkinäytelmä kertoo Pekka Tammilehdon matkasta Topi Sorsakoskeksi. Näytelmässä kuvataan merkittäviä virstanpylväitä matkalla kansansuosioon. Menestyksen riemun taakse kätkeytyi myös yksinäisyyttä, joka laittoi mestarin miettimään elämän syviä arvoja. Seppo Tammilehdon käsikirjoitus serkustaan on humoristinen ja koskettava esitys, missä vahvassa roolissa ovat Topin upeat ja unohtumattomat kappaleet. Käsikirjoitus: Seppo Tammilehto Ohjaus: Tuula Hankaniemi Pääosassa: Jarkko Järvenpää Musiikin johto: Jenni Annala Orkesteri: FreeShake vahvistettuna viuluilla Ensi-ilta: pe klo 19 Muut näytökset: la klo 19 su klo 14 to klo 19 pe klo 19 la klo 19 su klo 14 ke klo 19 pe klo 19 la klo 19 su klo 14ke klo 19 pe klo 19 la klo 19 su klo 14 ke klo 19 pe klo 19 la klo 19 su klo 14 to klo 19 pe klo 19 su klo 14 Osta liput verkkokaupasta tai Honkaniemen kirjakaupasta, puh Lippujen hinnat: 22 ennakkoon, 25 suoraan ovelta, ryhmät 20 /hlö, min. 20 henkilöä. Ryhmämyynti ja tiedustelut: /Ulla Akonniemi, SOITA MEILLE JOS: haluat vuokrata keikkabussia olet hankkimassa itse bussia ja haluat konsultointiapua oma autosi hajoaa ja tarvitset apua ehtiäksesi keikalle tai kotiin tarvitset apua varaosien hankinnassa tarvitset tilaisuuteesi liikuteltavaa (mobiili) esiintymislavaa Puhelin\n8 ARTISTIT JA MUSIIKKI Vuoden iskelmän eli Täydellinen elämä kappaleen esittäjä Suvi Teräsniska on ottanut suojiinsa KIDsing-voittaja Jenni Jaakkolan. Anssi Kela lukeutui Iskelmä Gaalan ensikertalaisiin. uri Tähkä ja Jenni Vartiainen paljastivat lomailleensa vuodenvaihteessa Kuubassa samaan aikaan, mutta eri seurueissa. Nähtiin lentokentällä ja toivotimme toisillemme hyvää lomaa, uri hymyili. Iskelmä Gaala 2014 palkitut: Pro Iskelmä: uri Tähkä Vuoden iskelmä: Suvi Teräsniska: Täydellinen elämä Vuoden yhtye: Haloo Helsinki! Vuoden miesartisti: Juha Tapio Vuoden naisartisti: Jenni Vartiainen Vuoden tulokas: Jonne Aaron Vuoden albumi: Jenni Vartiainen: Terra Vuoden viihdyttäjä: Cheek 8 SUOMIVIIHDE LEHTI 1/2014 ISKELMÄ GAALA 2014 LIIKUTUKSEN KYYNELEITÄ Iskelmä Gaalassa koettiin kiitollisuuden ja liikutuksen kyyneleitä, kun herkiksi taiteilijasieluiksi paljastuneet Jenni Vartiainen, Cheek ja uri Tähkä kävivät vuorollaan pokkaamassa palkinnot. Suvi Teräsniskan kannattajajoukot olivat puolestaan revetä liitoksistaan Täydellinen elämä kappaleen lyötyä kiilaa Cheek-manialle vuoden iskelmä sarjassa. TEKSTI JA KUVAT: JUHAMATTI NIEMINEN Upean Jenni Vartiaisen paluu kahden vuoden hiljaiselon jälkeen ei jäänyt huomioitta Tampere-talossa pidetyssä Iskelmä Gaalassa. Ainoana artistina Vartiainen kaappasi kotiin viemisenä kaksi palkintoa, jotka tulivat valinnasta vuoden naisartistiksi ja vuoden albumista. Jälkimmäinen palkinto tuli viime lokakuussa julkaistusta Terra-albumista, jota on myyty jo triplaplatinan verran eli yli kappaletta. Olen otettu, yllättynyt ja liikuttunut, tämä on huikeaa, Jenni Vartiainen iloitsi. Etenkin albumisarjan äänestyksen voitto sai talven liukkailla kätensä murtaneen artistin myhäilemään. Palkinto on minulle viesti siitä, että ihmiset ovat löytäneet ja kuunnelleet koko levyn. Se jos mikä tekee minut onnelliseksi ja saa minut vakuuttuneeksi, ettei levyntekoon kulutettu aika, niin sanottu loputon hinkkaaminen ole mennyt hukkaan. Uuden levyn myötä Vartiainen palasi viime syksynä keikkalavoille. Kiertue oli pitkälti loppuunmyyty, eikä suosio ole laantunut vuoden vaihtumisen jälkeenkään. Viime syksy oli elämäni kiireisin, mutta myös antoisin. Keikoilla on ollut käsinkoskeltava tunnelma. Viime syksynä Vartiainen esiintyi enimmäkseen konserttisaleissa, mutta keväällä Palkinto on minulle viesti siitä, että ihmiset ovat löytäneet ja kuunnelleet koko levyn. Se jos mikä tekee minut onnelliseksi ja saa minut vakuuttuneeksi, ettei levyntekoon kulutettu aika, niin sanottu loputon hinkkaaminen ole mennyt hukkaan. pääpaino on klubeissa. Kesällä tulevat festarit. Niitä odotan jo innoissani, sillä on kiva päästä tapaamaan kollegoita ja viettämään kesää tien päällä parin vuoden tauon jälkeen. Vartiainen antaa yleisölle paljon, mutta myös saa. Erilaiset fanilahjat ovat tulleet Popstars-televisio-ohjelmassa kyhätyn Gimmel-yhtyeen kautta kuuluisuuteen vuonna 2002 nousseelle laulajattarelle tutuksi. Paljon tulee sukkia ja itse tehtyjä, erikoisia koruja, ne ovat makeita. Lisäksi viime syksyn kiertueella sain yhdeltä naisfanilta superihanan Muumi-mukin, mikä oli täynnä suklaata. Se on väriltään vaaleanpunainen, siinä on rakkaudellinen viesti. Olen juonut mukista aamukahvini, Vartiainen paljasti. TÄYDELLINEN ELÄMÄ KANTAA Vartiaisen ohella toinen viime vuoden ilmiö Suomen musiikkitaivaalla oli Cheek alias Jare Henrik Tiihonen. Viime syksynä kahdesti Helsingin jäähallin täyttänyt ja ensi kesänä vastaavan Helsingin Olympiastadionilla tekevä räppäri pokkasi ansaitusti vuoden viihdyttäjä palkinnon. Cheek tavoitteli myös vuoden iskelmä palkintoa kahden kappaleen, Tuntuu omituiselta olla täällä, sillä minulle sana iskelmä tuo ensimmäisenä mieleen haitarin sekä Matin & Tepon. Toisaalta ajat ovat muuttuneet ja musiikin rajaaidat kaatuneet, eikä iskelmä terminä enää tarkoita samaa kuin aiemmin. Timantit on ikuisia ja Parempi mies, voimin, mutta sai tunnustaa Suvi Teräsniskan esittämän Täydellinen elämä kappaleen paremmakseen. Viime syksynä Teräsniska voitti samalla kappaleella Syksyn sävel kilpailun ylivoimaisella äänivyöryllä. Täydellinen elämä kappale on Petri Somerin säveltämä ja Sana Mustosen sanoittama oodi elämälle, joka valoineen ja varjoineen on täydellinen ja täynnä laulun aiheita. Iso kiitos biisin tekijöille. Kappale on loistava ja hienoa, että sen menestystarina sai jatkoa, Teräsniska riemuitsi. Iskelmä Gaalassa Teräsniska edusti KIDsing-voittaja Jenni Jaakkolan, 14, kanssa. Kaksikko oli saapunut Tampereelle yhdessä junalla Oulusta ja oli suuntaamassa yöjunalla myös takaisin. Olemme pitäneet yhteyttä viime syksystä saakka, kun kävin Jennin treeneissä. Annoin Jennille puhelinnumeroni ja luvan soittaa, jos hän haluaa purkaa tuntojaan, huolia ja murheita tai kysyä jotain vinkkejä mihin tahansa liittyen, Teräsniska kertoi. VUODEN YHTYE KAATOI MUSIIKIN RAJA-AITOJA Viime vuonna vahvan paluun huipulle sitten 2000-luvun Nummela-levyn tehneellä Anssi Kelalla oli kunnia päättää gaala Levoton tyttö hittikappaleellaan. Samalla hän menet-\n9 EASTWAY LIVE YLPEÄNÄ ESITTÄÄ yleisön pyynnöstä! Jari Sillanpään supersuosion saavuttanut Liekeissä-kiertue jatkuu helmikuussa 2014! Tampere-talon yleisön Pirunpolkkakappaleellaan villinnyt, Popeda-yhtyeen nokkamies Pate Mustajärvi kertoi valmistelevansa kevään aikana loppuvuodesta ilmestyvää soololevyään. Neljänsuora-yhtyeen laulaja Antti Ketonen puolestaan odotti jo maaliskuun pin kiertuetta. Liekeissä 2013 kiertueella 10 loppuunmyytyä konserttia! JARI SILLANPÄÄ Vuoden yhtyeen palkinto sai Haloo Helsinki! yhtyeen jäsenet ilmeilemään toisilleen FUENGIROLA, Palacio de la Paz Ti 18.3.HÄMEENLINNA, Verkatehdas Pe 21.3.MIKKELI, Mikaeli 22.3.SAVONLINNA, Savonlinnasali To 27.3.TAMPERE, Tampere-talo Pe 28.3.OULU, Madetojan sali 29.3.JYVÄSKYLÄ, Paviljonki Ke 2.4.LAHTI, Sibeliustalo Pe 4.4.TURKU, Caribia halli 5.4. HELSINKI, Finlandia-talo Klo (ovet klo 18.00). Liput toimituskuluineen alk. 48,50. Konserttikohtaiset lipunmyyntipisteet löytyvät osoitteesta Live Nation & Eastway Live proudly present: ti Iskelmä Gaala neitsyytensä. Tuntuu omituiselta olla täällä, sillä minulle sana iskelmä tuo ensimmäisenä mieleen haitarin sekä Matin & Tepon. Hienoa huomata, että kova duuni palkitaan. Tämä palkinto tuli oikeaan kohtaan. Viisi viikkoa sitten mietin, että lopetan koko homman. Toisaalta ajat ovat muuttuneet ja musiikin raja-aidat kaatuneet, eikä iskelmä terminä enää tarkoita samaa kuin aiemmin, Kela pohdiskeli. Musiikin raja-aitojen kaatuminen tuli esiin Cheekin ohella vuoden yhtye sarjassa, missä palkinnon vei modernia poprockia esittävä Haloo Helsinki! yhtye. Rytinällä Suomen pop-rock-yhtyeiden eturiviin noussut energinen kokoonpano myös esiintyi gaalayleisölle soittaen kaikkiaan kolme kappaletta: Huuda!, Vapaus käteen jää ja Maailma on tehty meitä varten. Hienoa saada tällainen palkinto. Ehdolla oli useita hyviä ja mahtavia bändejä. Mikä tahansa bändi olisi voinut palkinnon voittaa, yhtyeen laulaja Elli tunnusti. Haloo Helsingin kanssa kisasi muun muassa Neljänsuora, jonka laulaja Antti Ketonen esitti gaalassa kappaleen Ilman sinua sooloversiona ilman omaa bändiään. Tuli kieltämättä orpo olo, Ketonen naurahti. Neljänsuoralta ilmestyi viime keväänä uusi pitkäsoitto Riisiä hiuksissa, ja yhtyeen loppuvuosi huipentui mukanaoloon Jari Sillanpään Liekeissä kiertueella. Kiertueen viimeinen, Hartwall Areenalla koettu keikka taltioitiin ja se ilmestyy dvd:nä kevään kuluessa. PALKITUT LOISTIVAT POISSAOLOLLAAN Vuoden tulokas tittelin nappasi, viime vuonna julkaistulla Onnen vuodet albumillaan loistavan sisääntulon iskelmämusiikin pariin tehnyt Jonne Aaron. Miehen piti myös esiintyä gaalassa, mutta kova kuume pakotti hänet jäämään kotiin lepäämään. Aaronin tavoin poissaolollaan loisti vuoden miesartistiksi valittu Juha Tapio. Hän oli gaalan aikoihin lomalla etelän lämmössä ja kiitti äänestäneitä videotervehdyksellä. Pro Iskelmä tunnustuspalkinnolla palkittu uri Tähkä herkistyi gaalayleisön edessä kyyneliin. Hienoa huomata, että kova duuni palkitaan. Tämä palkinto tuli oikeaan kohtaan. Viisi viikkoa sitten mietin, että lopetan koko homman, Tähkä kiitteli lavalla. Iso kiitos biisin tekijöille. Kappale on loistava ja hienoa, että sen menestystarina sai jatkoa. Kulisseissa hän valotti ajatuksiaan ja tähdensi, ettei ole missään nimessä kyllästynyt musiikin tekemiseen. Pitkät keikkarundit yhdistettynä perhe-elämään ja unettomuuteen lyövät usein halolla päähän ja saavat miettimään, onko tässä mitään järkeä. Tämä on rankka ala, mutta toisaalta levon jälkeen homma tuntuu taas nyt hyvältä, Tähkä taustoitti. Ke HELSINKI, Kulttuuritalo Klo (ovet 19.00). Liput toimituskuluineen alk. 57,50 VIP Myynti ja Tiedustelut: / Matkapuhelimesta 8,28snt/puh + 17,04snt/min. nkapuhelimesta 8,28snt/puh + 5,95snt/min. bluesrockin jättiläinen Ben Miller Band (USA) MELROSE (FIN) Pe OULU, Raatin stadion Klo Portit avataan klo Liput toimituskuluineen alkaen 69 / 79 / helsinki, kaisaniemen puisto Klo Portit avataan klo Liput toimituskuluineen alkaen 69 /\n10 ARTISTIT JA MUSIIKKI KOLMAS NAINEN YHDESSÄ TEKEMISEN ILOA Kolmas Nainen aloittaa tiiviimmän keikkajakson helmikuun loppupuolella. Bändin laulaja ja lauluntekijä Pauli Hanhiniemi odottaa esiintymisiä jo kovasti. Ja miksi ei odottaisi, onhan mies erilaisissa esiintymistilanteissa kuin kotonaan. TEKSTI: JUHA LAHTI / KUVA: HANNA KOIKKALAINEN - Joulun alla teimme jo sellaisen kymmenen keikan nipun, ja oli hienoa huomata, kun uudetkin biisit alkoivat keikalla toimia niin kuin olimme niiden ajatelleetkin toimivan, Pauli Hanhiniemi kertoo. Bändi on koostanut keikkaohjelmistonsa niin, että noin kolmannes esitettävästä materiaalista on uudelta Me ollaan ne - albumilta. Loppuohjelmisto koostuu bändin aikaisemmasta materiaalista. - Olemme ottaneet mukaan sellaisia kappaleita, jotka toimivat hyvin keikoilla, ja joita ei vain malta olla soittamatta. Jotkut vanhemmat biisit ovat yleisölle todella rakkaita ja saavat jengin hyvin lämpenemään. Mutta on hienoa huomata, että ihan uusimpiakin kappaleita odotetaan ja niistä tykätään kovasti, Hanhiniemi mainitsee. Olemme ottaneet mukaan sellaisia kappaleita, jotka toimivat hyvin keikoilla, ja joita ei vain malta olla soittamatta. Jotkut vanhemmat biisit ovat yleisölle todella rakkaita ja saavat jengin hyvin lämpenemään. Kolmas Nainen oli pitkään tauolla, jonka aikana se kuitenkin teki muutamia keikkoja. Silloin myös tuli esiin uuden materiaalin luomisen tärkeys. - Soitimme niillä harvoilla keikoilla vain vanhaa materiaalia, ja tulimme tilanteeseen, että nyt pitää tehdä uutta musiikkia tai sitten lopetetaan bändi. Näiden pohdintojen jälkeen vuonna 2009 ilmestyikin Sydänääniä - albumi. Pauli Hanhiniemi on bändin ainoa musiikin täysammattilainen. Kaikilla muilla on päivätyö. Siksi myös Kolmas Nainen - keikat ajoittuvat pääsääntöisesti viikonloppuihin ja kesällä tehdään myös joitakin viikkovetoja. -Bändi ei ole kenellekään meille elinkeino. Se on kallis MITRA KAISLARANTA KOULUA JA LEVYNTEKOA Ennakkosuosikin leima seurasi Mitra Kaislarantaa läpi Idols-syksyn, eikä hän pettänyt. Suloinen laulaja vakuutti niin tuomariston kuin yleisön upealla lauluäänellään ja pirteällä olemuksellaan. TEKSTI: JUHAMATTI NIEMINEN / KUVA: WARNERMUSIC FINLAND Mikäli kaikki menee suunnitelmien mukaan, on 21-vuotiaalla Mitra Kaislarannalla keväällä tiedossa tuplajuhlat. Hänen on määrä paitsi levyttää debyyttialbumi kevään kuluessa, myös valmistua muusikoksi kotikaupungin Oulun konservatorion pop & jazz linjalta. Siihen tähdätään ja pyritään, että paperit koulusta saataisiin. Olen saanut koulusta tukea ja kannustusta koko ajan, se on ollut hienoa. Minulle laadittiin viime syksynä muun muassa henkilökohtainen opetussuunnitelma, Mitra Kaislaranta kiittelee. Musiikki on kuulunut Mitran elämään pienestä pitäen. Ennen päätymistään Oulun konservatorioon hän kävi Musiikki on ollut intohimoni ja elämäni. Artistin ura on ollut suuri unelmani. Oulussa musiikkipainotteisen Pohjankartanon yläasteen ja Madetojan musiikkilukion. Musiikki on ollut intohimoni ja elämäni. Artistin ura on ollut suuri unelmani. Nuorempana Mitra lauleskeli koulukaverinsa, tänä keväänä menestystä The Voice of Finlandissa tavoittelevan Tiia Erämeren kanssa Lissut-tyttöduossa, jonka videoita löytyy myös YouTubesta. Vuonna 2007 ladattu tarttuva video Pissikset-kappaleesta nousi aikanaan nettihitiksi yli viidellä miljoonalla latauksella ja duo julkaisi myös omaa nimeä kantavan albumin keväällä SUOMIVIIHDE LEHTI 1/2014\n11 aarre, jota vaalimme. Katsomme nyt keikat syksyyn asti ja tsekkaamme sitten miesten kunnon. Perhesuhteet ja työpaikat pitää säilyä, ja keikkoja tehdään sitten tarvittaessa muun lisäksi. PROJEKTEJA Pauli Hanhiniemi on aina ollut monipuolinen musiikin tekijä ja esittäjä. Duokokoonpanolla hän on kiertänyt paljon ulkomailla esiintymässä ja on sinne suuntaamassa taas uudelleen. Kohteina tulevat olemaan Espanja ja Kiina. Myös takavuosina aktiivisesti toiminut Hehkumo- kansanmusiikkibändi on edelleen aktiivisessa tilassa. - Hehkumon tarkoituksenahan oli tehdä aikoinaan vain yksi keikka. Mutta kyllä kokoonpano on edelleen hengissä, ja oli mukana esiintymässä esimerkiksi Anna- Liisa - musikaalissa vuonna Olemme myös suunnitelleet julkaisevamme uutta musiikkia vielä tämän vuoden puolella, Pauli Hanhiniemi paljastaa. Yksi pisimmistä viime aikojen projekteista on ollut Kolmas Nainen - albumi Me ollaan ne. Sen voi katsoa kestäneen vuosia. Ajallinen pituus selittyy pitkälti albumin teon erilaisesta lähtöasetelmasta aikaisempaan verrattuna. - Sydänääniä tehtiin vuonna Sen tekoprosessi alkoi muistuttaa jo hieman etätyöskentelyä, koska demoversiot olivat aika pitkälle valmiina, ja niiden pohjalta biisit treenattiin. Nyt lähdimme uuden levyn tekoon niin, ettei juuri mitään ollut tarjottimella valmiina. Alettiin kehitellä kappaleita ihan alkutekijöistä ja jokainen mietti omia juttujaan niihin. Näin syntyi itse asiassa sovitukset biiseihin. Kyllä minä olen laulaja, lauluntekijä ja maankiertäjä edelleen. Kolmas Nainen on bändi, jossa selvästi kemiat ovat osuneet kohdalleen. Ja näinhän sen on oltavakin, sillä kokoonpano treenaa edelleen mielellään yhdessä, ja varsinkin uuden albumin materiaali sai lopullisen muotonsa juuri treenikämpällä. - Sanoisin, että se oli sellaista yhdessä tekemisen iloa, Hanhiniemi mainitsee. VALKOKANKAALLA Viime syksy oli Pauli Hanhiniemelle tapahtumarikasta aikaa. Kolmas Nainen siis julkaisi uuden Me ollaan ne - albumin ja Vain elämää tv- formaatti piti omalta osaltaan bändin solistin vahvasti julkisuudessa. Kaiken tämän lisäksi juuri nyt on saatu valmiiksi kolmivuotinen elokuvaprojekti, jossa Hanhiniemi on mukana näyttelijänä. - Elokuvan nimi on Anselmi, nuori ihmissusi. Tarina kertoo nuorukaisen kasvutarinan aikuisuuden kynnyksellä. Se on sellaista riparinuoren ongelmointia. Minä esitän siinä kirkkoherraa. Tyylillisesti elokuva on draamaa, fantasiaa, ja sanoisin, että se on myös trilleri. Elokuva sai ensi-iltansa tammikuun loppupuolella. Kaikkiaan nelisenkymmentä elokuvateatteria on ottanut sen valikoimaansa. Hanhiniemen mukaan elokuvan valmistuminen on erittäin tärkeä asia nimenomaan tuotantotiimille ja lopputulos on hänen mukaansa aika uskomaton. - Matti Pekkanen on elokuvan ohjannut ja se on hänen ensimmäinen pitkän elokuvan ohjauksensa. Vaikka rooleissa mukana on näyttelijäopiskelijoita ja amatöörejä, on ihmeellistä huomata, miten se kaikki lumo on saatu siirrettyä upeasti valkokankaalle. Elokuvaroolistaan huolimatta Pauli Hanhiniemellä ei ole suuria suunnitelmia näyttelijän urasta. - Kyllä minä olen laulaja, lauluntekijä ja maankiertäjä edelleen. B L U E S C A S E - KULJETUSKOTELOT AMMATTILAISILLE YLI 25 VUODEN KOKEMUKSELLA! Lisätietoja: Puh. & Fax. (02) GSM Elämänohjaaja näkijä ja parantaja AVA AVA PUHELINAIKOJA p h / 45 ½h / 30 *************************** p ,33 / min + ppm - Tapahtumasi rakentaja - MarRent VUOKRAAMME Teltat Esiintymislavat vakatteet Pöydät ja penkit Aidat ttiat WC:t Yms. Toimimme ympäri Suomen. Toimipisteemme sijaitsevat Rovaniemellä, Oulussa ja Akaassa. Telttoja löytyy useita eri kokoja kunkin tarpeen mukaan: m2. Marko Pekkala Joni Karjalainen Kyllä Lissuista jäi käteen kokemusta ja oppia, sain pieniä maistiaisia musiikkibisneksestä. Se oli hienoa ja mukavaa aikaa, mitä muistelen lämmöllä. PYYNNÖSTÄ MUKAAN Mitran tie Idolsin voittoon oli kuin tuhkimotarina, sillä hän ei osallistunut koelauluihin. Hänet oli ilmiannettu tuotantoyhtiölle ja yksi kilpailun tuomareista Jone Nikula kävi poimimassa Mitran kilpailuun roadtripin yhteydessä. Sitä ennen Mitran oli vakuutettava Jone laulutaidoillaan. Muistan, kun Jone saapui treeneihimme tuimalla ilmeellä varustettuna. Se oli minulle haaste. Halusin saada Jonen lämpenemään ja siinä onnistuin, Mitra muistelee. Idolsin livelähetyksissä Mitran laulutaito pääsi oikeuksiinsa ja hän lumosi kuulijat koskettavilla ja herkillä tulkinnoillaan. Erityisesti Mitran tulkinta Tehosekoittimen biisistä Maailman on sun sai tuomarit haltioihinsa. Itse hän kuitenkin pyrki pitämään jalat maan pinnalla. Hyvä palaute toki lämmitti, mutta yritin olla ajattelematta niitä ja keskityin vain tekemään parhaani. Menin koko ajan eteenpäin hetki, biisi ja viikko kerrallaan. Minulle on tärkeää tehdä sellaista, minkä takana pystyn myös seisomaan. Haluan välittää ihmisille musiikin kautta sitä jotain, mitä olen itsekin siitä saanut: tunteita, elämyksiä ja tukea vaikeissa tilanteissa. Vaikka kehuja tulvi ja Mitraa pidettiin ennakkosuosikkina läpi kilpailun ajan, tarjosi Idols-syksy hänelle myös haasteita. Vaikeimpia paikkoja Mitralle olivat lähimpien kilpakumppanien putoamiset kilpailusta. Melkoista tunteiden vuoristorataa koko syksy oli. Oman haasteensa toi hektinen aikataulu. Finaalissa Mitra pääsi esittämään kappaleen Äkkisyvää, mikä oli hänelle varta vasten tehty. Sen taustalta löytyvät säveltäjinä Jukka Immonen ja Antti Riihimäki sekä sanoittajina Saara Törmä ja Aku Rannila. Hieno kappale. Siinä ovat mielettömät sanat ja mieletön sävellys. TARINOITA OMASTA ELÄMÄSTÄ Keväällä julkaistavan levyn Mitra lupaa sisältävän luomumusiikkia - eli sellaista, joka koskettaa ihmisiä aidosti. Levylle hän aikoo ammentaa tarinoita omasta elämästä niin rakkaudesta, surusta kuin ilosta. Minulle on tärkeää tehdä sellaista, minkä takana pystyn myös seisomaan. Haluan välittää ihmisille musiikin kautta sitä jotain, mitä olen itsekin siitä saanut: tunteita, elämyksiä ja tukea vaikeissa tilanteissa. Mitra toteaa haluavansa laulaa pop-musiikkia suomeksi. Tavoitteenani on, että pystyisin hitaissa kappaleissa välittämään tunteen syvälle kuuntelijan sisälle. Nopeissa kappaleissa pyrin taas siihen, että niistä saisi hyvän fiiliksen. 11\n12 ARTISTIT JA MUSIIKKI REIJO TAIPALE ELÄÄ TAPUTUKSISTA Reijo Taipale on elävä legenda, jonka levyjä on myyty kunnioitettavat yli miljoonaa kappaletta. ulajan mittariin tulee maaliskuussa 74 vuotta, mutta vielä ei ole jäähyväisten aika. Siitä todisteena maaliskuussa putkahtaa kuunneltavaksi Satumaan kuninkaan uusin Valon lapsi levy. TEKSTI: JUHAMATTI NIEMINEN / KUVA: MAREK SABOGAL Peräti 52 vuotta on kulunut siitä, kun Reijo Taipale aloitti uransa levyttävänä artistina julkaisemalla kappaleet Aila ja Yön hetket. Sittemmin Taipaleelta on tullut yli 40 albumia, eikä maaliskuussa 74 vuotta täyttävä mies hiljennä tahtia vieläkään. Kun yleisö on mukana ja taputtaa, se antaa potkua eteenpäin. Parasta tässä työssä on ihmisten mukana olo ja kommunikointi yleisön kanssa. Siihen on niin tottunut, ettei keikkailua voi laittaa poikki kuin porkkanaa, Reijo Taipale virnistää. Vuosia kertyessä lisää mittariin, on Taipale vähentänyt keikkatahtia ja suonut itselleen lepoa talvella. Olen armahtanut itseni lumi- ja jääkeleiltä. En ole enää neljään viiteen vuoteen tehnyt keikkoja talvella, vaan olen lähtenyt keikoille vasta vappuaattona ja keskittynyt kesällä valoisanakin aikana vain viikonloppuihin. Haaveissa Taipaleella on ollut välivuoden pitäminen keikkailusta, mutta sellaiseen ei ole vielä tarjoutunut mahdollisuutta. Kysyntää keikoille riittää. Järjestäjät soittelevat ja sanovat, että olinhan minä esiintymässä siellä jo ja 70-luvulla. Vaikeaa pyyntöihin on ollut vastata kieltävästi. Tulevan kesän keikoilla yleisö pääsee nauttimaan uusista kappaleista, sillä mestari piipahti viime syksynä levystudiossa. Sen tuloksena julkaistaan maaliskuussa uusi albumi Valon lapsi, mikä on Taipaleen ensimmäinen pitkäsoittolevy sitten vuonna 2008 tulleen Muistojen polku julkaisun. Uutukaisen nimikkokappale on Tuure Kilpeläisen käsialaa. Olen armahtanut itseni lumi- ja jääkeleiltä. En ole enää neljään viiteen vuoteen tehnyt keikkoja talvella, vaan olen lähtenyt keikoille vasta vappuaattona ja keskittynyt kesällä valoisanakin aikana vain viikonloppuihin. Levyllä kuullaan tanssittavaa musiikkia. On lattarityylisiä, reippaampaankin tanssijalkaan sopivia kappaleita, paljastaa Taipale. Valon lapsi albumin taustajoukoissa on toiminut hänen Saksan Kölnissä eräässä työhuoneessa soi puhelin. Niskavillat nousevat pystyyn kun tuttu ääni vastaa puhelimeen. Legendaarinen Jukka Kuoppamäki kertoo omin sanoin taipaleestaan artistina, lauluntekijänä, pappina ja isänä. JUKKA KUOPPAMÄKI 71 VUOTTA JA 2000 SÄVELLYSTÄ 12 SUOMIVIIHDE LEHTI 1/2014 TEKSTI: CHRISTINA LOKKINEN / KUVA: HANS ANDERSSON Siitä on yli 70 vuotta, kun Jukka Kuoppamäki ilmestyi tähän maailmaan. Ikä ei kuitenkaan paina, päinvastoin se vahvistaa. - Hienoimpia asioita elämässäni ovat olleet perheeni lisäksi urani menestyshetket matka Tokioon iskelmälaulukilpailuihin, joka oli samalla ensimmäinen suuri matkani. Syksyn Sävel vuonna 1973, jossa lauloin Kultaa ja Kunniaa. Papiksi vihkiminen. Comeback-levyni Warnerille vuonna Ja 2013 esiintymiseni Kaustisella kun 3000 henkeä lauloi kanssani Sininen ja Valkoinen ja he hurrasivat seisten, Jukka Kuoppamäki kertoo laulua säveltänyt Kuoppamäki inspiroituu elämän pienistä ja suurista asioista. Suomi on hänelle rakas maa luvulla oli muotia laulaa englanniksi, mutta suomen kieli sopii suuhuni parhaiten. ulua tehdessäni luonto inspiroi minua. Suomen taivas, järvet ja metsät. Uudestaan ja uudestaan. Hyvä laulu tuntuu korvissa kauniilta, teksti koskettaa, sävel panee kuuntelemaan. Sanoma on tärkeä, Kuoppamäki tietää. FYYSINEN LEVY TÄRKEÄ Kun Jukka Kuoppamäen nimi mainitaan, alkaa monella soida tutut hitit päässä. Sininen ja Valkoinen, Anna Mulle Tähtitaivas, Satulinna, Tämä Taivas Tämä Maa. - Valikko on tiivistynyt yleisön mielissä. Ajat ovat muuttuneet niin, että levykauppoja ei enää ole ja ihmiset ostavat netistä. Minulle ainakin fyysinen levy kädessä on ehdoton juttu, mestari toteaa.\n13 pitkäaikainen tuotantopäällikkönsä Seppo Matintalo ja uutena kasvona tuottaja Esa Nieminen. Esimakua albumilta saatiin tammikuussa, kun Taipaleen coveroima Eppu Normaali bändin hittibiisi Oi kuinka me sinua kaivataan julkaistiin. Kappale on mukana myös Eput rautaa nimisellä coverlevyllä. Idea kappaleen esittämisestä tuli Eppujen suunnalta, mikä oli minulle suuri kunnia, tunnustaa Taipale. IDOLIN KANSSA LAPIN KIERTUEELLA Levyn materiaali koostuu pääasiassa Olavi Virran 1950-luvulla levyttämistä ikivihreistä, kuten Kolme kitaraa, Niin sateinen on tie ja Sua vailla. Taipale on mielissään päästessään tulkitsemaan Virtaa, jonka kanssa hän aikanaan teki kahden viikon pin kiertueen vuonna 1966 teemalla Mun bändi, mä ja Olavi Virta. Ola oli idolini. Hän oli armoton tekstikäsittelijä ja mitä loistavin tulkitsija, Taipale kehuu. Vaikka uutta materiaalia on tullut ohjelmistoon tasaisesti, on yksi laulu, minkä ihmiset ovat halunneet kuulla Taipaleen keikoilla jo vuosikymmenien ajan. Kyse on tietenkin vuonna 1962 miehen uran lentoon siivittäneestä, Unto Monosen säveltämästä Satumaa-tangosta. Ilman sen esittämistä en pääse lavalta pois, olen laulanut kappaletta yli kertaa. Satumaassa on kaikki hyvän tangon ainekset. Melodia on tangoa parhaimmillaan. Tanssi-iskelmä ei ole missään haudassa tai unohdettu. Päinvastoin, toiminta on piristynyt. voilla järjestetään ympäri Suomea erilaisia, paritanssiin keskittyviä tanssikerhoja ja ne ovat tuoneet mukanaan nuorempaa porukkaa, mikä on hienoa. Kappaleen upeissa sanoissa on kaukokaipuuta, mahtavia ulottuvuuksia. Vuosikymmeniä tanssilavoja kiertänyt Taipale ei allekirjoita väitteitä tanssilavakulttuurin ja iskelmämusiikin alennustilasta, vaan hän toteaa väkeä käyvän lavoilla jopa enemmän kuin ennen. Tanssi-iskelmä ei ole missään haudassa tai unohdettu. Päinvastoin, toiminta on piristynyt. voilla järjestetään ympäri Suomea erilaisia, paritanssiin keskittyviä tanssikerhoja ja ne ovat tuoneet mukanaan nuorempaa porukkaa, mikä on hienoa. Kehuja ikisuosikilta saa tanssipaikkojen yleisilme. Puitteet tanssilavoilla ja niiden ympäristössä ovat kohentuneet. Paikat eivät enää repsota, vaan useat lavat ovat laajentaneet toimintaansa uusilla rakennussiivillä. LUONTO VETOAA MIELEEN Yksi kesän kohokohdista Reijo Taipaleella on perinteinen juhannuspäivän keikka synnyinkuntansa Miehikkälän Kreivinkallion lavalla. Viime kesän keikka oli järjestyksessään 46:s. Tanssijoita oli , Taipale toteaa. Taipaleella on myös kesämökki Miehikkälässä, mutta virallisesti mestari on asunut Helsingissä jo 1960-luvulta saakka. Nykyisin hän asuu Helsingin Oulunkylässä. Täällä luonto on lähellä, se pitää mielen valoisana. Pyrin käymään päivittäin viiden kilometrin reippaalla kävelylenkillä. 100,5 Radio Musa Yötä päivää 100,5 Tampere - Itse en kuuntele mitään. TV:stäkin katson vain harvoja ohjelmia. Aikani menee säveltämiseen. Moni muukin tekijä toimii näin. Kuuntelen omia ajatuksiani. 70-luvulla tosin kuuntelin Beatles-levyjä, Kuoppamäki sanoo. EDELLEEN EUROVIISUIHIN Kuoppamäki muistetaan myös osallistumisistaan Euroviisukarsintoihin. - Kyllä lähtisin edelleenkin karsintoihin, mutta nykyään halutaan, että esiintyjä on uusi tuntematon. Minua harmitti 70-luvulla, kun edustus jäi karsinnoissa vain yhdestä pisteestä kiinni. Viime vuosina kun olen lähettänyt karsintoihin kappaleitani, YLE:ltä todettiin että sä oot ollut jo niin usein. Vaikka totuus on, etten ole koskaan edustanut Suomea Euroviisuissa, Kuoppamäki huomauttaa. Jukka Kuoppamäen helmikuussa ilmestyvä uusi levy Perintö tuo esille aivan uudenlaisen puolen. Mies on lähtenyt popimpaan suuntaan. - Nyt saan päättää itse mitä levytän. Perintö ei ole tekemällä tehty. Kappaleista Hiroshima Baby on rankka teksti, en tiedä tuleeko soimaan Radio Suomessa. Vapauden Tuoksu kertoo siitä, että ohi ovat ajat, jolloin ihmiset suostuivat määräilyyn. Ukrainassa ihmiset taistelevat vapaudestaan, hän avaa taustoja. LAULAVAT KUOPPAMÄET Jukka Kuoppamäen seitsenlapsinen perhe on perinyt musikaalisen isän lahjat. psista Anna, Inka ja jossain määrin myös Taika elävät musiikilla. Alusta alkaen on meillä ollut musiikki mukana. Meillä on laulettu kotona, purjehtimassa, synttäreillä. - Alusta alkaen on meillä ollut musiikki mukana. Meillä on laulettu kotona, purjehtimassa, synttäreillä. Joululauluja laulamme moniäänisesti. Pojat eivät niinkään ole halunneet esiintyä, mutta tytöt ovat, Kuoppamäki iloitsee. Pappismiehenä usko ja siitä kertovat laulut ovat myös lähellä Jukka Kuoppamäen sydäntä. - Tulossa on jälleen kirkkokonserttikiertue. On hienoa, että on olemassa vastaanottavainen yleisö hengellisille lauluille. Usko on tärkeä osa elämääni. Luonto ei ole syntynyt itsestään. FANIEN TARINOITA Kuoppamäen fanit ovat pääosin hänen omaa ikäluokkaansa, mutta joukkoon mahtuu myös nuoria. Enää ei pyörrytä ja kiljuta niin kuin 70-luvulla, mutta Jukkaa muistetaan yhä rakkaudella. - Kun menen keikan jälkeen levypöydän ääreen kirjoittamaan nimmareita, minulle tullaan kertomaan tarinoita, kuinka minut on nähty joskus huoltoasemalla tai kauan sitten jollain keikalla. Toivon, että jatkossakin ihmiset tulisivat juttelemaan ja kertomaan näitä muistoja, Kuoppamäki myhäilee. - Toivon myös uuden levyni Perinnön löytävän tiensä ihmisten levykaappeihin. Levyn olen tehnyt yhdessä Pieni Joukko-yhtyeeni kanssa livenä, se on siis syntynyt ihan siinä hetkessä. Iloitsen, että näen fanejani jälleen konserteissa ja keikoilla. Ilman teitä ei olisi pop-muusikoita. Ylä-Pirkanmaa 106,1 Monipuolisin iskelmä ja paras pop Tampere 107,8 Parkanon seutu 91,7 Ikaalinen ja Hämeenkyrö 96,3 Etelä- Pirkanmaa 96,7 Hämeenlinna 88,8 Kankaanpään seutu 106,7 13\n14 ARTISTIT JA MUSIIKKI TEEMU HARJUKARIN PURJEISSA MUUTOKSEN TUULET Tanssiorkesteri Taivaanrannanmaalareiden laulaja Teemu Harjukari on kuin kävelevä yhden miehen yhtye laulun ohella mies soittaa saksofonia, haitaria, kitaraa, pianoa ja koskettimia. Puhumattakaan laulunteon lahjasta. TEKSTI: CHRISTINA LOKKINEN / KUVA: TOMI KALLIO Teemu Harjukari syntyi musikaaliseen perheeseen. Nyt jo edesmennyt äiti oli laulaja, isä puolestaan rumpali. Pojasta polvi parani, kun Teemu otti haltuunsa lukuisia instrumentteja. - Pienestä pitäen opettelin soittamaan eri soittimia. Paras soittimeni on kuitenkin oma ääneni, jota pyrin jatkuvasti kehittämään, Teemu toteaa. uluntekijän paras kaveri on piano. Teemu Harjukari syttyy hyvästä tekstistä. - Piano antaa mahdollisuuksia aina klassisesta rokkiin. Se on mukana kun sävellän. Haluan antaa tekstiä tukevan melodian, joka nostaa biisin tarinan esille, Harjukari kertoo. SM-KULTAORKESTERI Harjukarin luotsaama Taivaanrannanmaalarit-bändi voitti tanssiorkestereiden SM-kultaa vuonna Sen jälkeen tunnustusta on satanut. Yhtye on mm. vuoden 2010 Viihdyttäjä. -Alunperin olimme Teemu Harjukari Band, mutta kun voitettiin SM, alettiin miettiä nimeä uudelleen. Säveltäjä Rauli Nordbergillä oli teksti nimeltä Taivaanrannanmaalarit, Teemu valottaa taustaa. - Siinä sitten koettiin, että se kuvastaa meitä. Keikkajärjestäjäthän ei noin pitkästä nimestä tykkää, kun se maksaa enemmän, mutta tällä mennään! hän jatkaa nauraen. Bändin riveihin on vakiintunut neljä musikaalista herrasmiestä. Kitaristi Olli, basisti Tommi, rumpali Esa ja tietysti Teemu itse. - Olli soitti Mikko Mäkeläi- TOPI SORSAKOSKI OLI ÄHTÄRILLE TÄRKEÄ KANSANMIES Rautalankakuningas Topi Sorsakoski on siirtynyt ajasta ikuisuuteen, mutta hänen perintönsä elää yhä kotiseudulla Ähtärissä ja fanien sydämissä ympäri maan. Surujen Kitara soi edelleen haikeana. TEKSTI: CHRISTINA LOKKINEN / KUVA: EMI MUSIC Helmenkalastajien solisti Jarkko Järvenpää pitää Topi Sorsakoskea yhtenä tärkeimmistä suunnannäyttäjistään. Maaliskuussa käynnistyy Ähtärissä revyy, jonka pääosassa Järvenpää esittää Sorsakoskea. - Olen miettinyt hänen maneerejaan revyytä varten. Sain Topilta säväyksen tutustua rautalankamusiikkiin ja niin hän on vaikuttanut omaan musiikkiini. Meidän elämänasenteemme ja mielipiteemme olivat hyvin samanlaisia, Järvenpää kertoo. Suurien hittien mies Sorsakoski jätti upeat kappaleensa kuuntelijoiden mieliin. Agentsista soolouralle jatkanut tunteiden tulkki soi Jarkko Järvenpäänkin levysoittimessa. - Surujen Kitara on hieno kappale. Ja Haavekuva myös. Topi edusti sellaista musiikkia, mitä itsekin tykkään soittaa. Olen miettinyt hänen maneerejaan revyytä varten. Sain Topilta säväyksen tutustua rautalankamusiikkiin ja niin hän on vaikuttanut omaan musiikkiini. Blueshenkisyys iskee, Jarkko kuvailee. - Jos tapaisin hänet nyt, puhuisimme varmaan elektroniikkajuttuja. Minulla on alan yritys ja Topi tykkäsi niistä jutuista, hän jatkaa. INNOSTI JATKAMAAN Topi Sorsakoski, oikealta nimeltään Pekka Tammilehto, oli muusikko Seppo Tammilehdon serkku. Seppo Tammilehto lopetti hetkeksi ammattiuransa ja keikkailun 80-luvulla. - Siirryin kokonaan toiselle alalle. 90-luvulla aloin tehdä lauluja uudelleen ja kysyin Topilta pärjäisinkö vielä. Hän vastasi möreällä äänellä ilman muuta, kyllä se sinulle kannattaa. Se oli se suuri ratkaisu uskaltaa lähteä, Tammilehto muistelee iloisena. 14 SUOMIVIIHDE LEHTI 1/2014\n15 sen Myrskylyhdyssä ja nappasin hänet vuonna Tommi tuli mukaan tuurauskeikan myötä vuonna 2008, kun edellinen basistimme lopetti. Ja Esa onkin sitten alkuperäisjäsen, toistakymmentä vuotta meillä on yhteistä taivalta, Teemu Harjukari kertoo. PURJEHTIVA KULTAKURKKU ulaja Harjukari käy säännöllisesti laulutunneilla huoltamassa ääntään. Jo kaksi vuotta tunneilla käytyään hän kokee saaneensa hyvää oloa ja hengitystekniikat haltuun. - Pyrin puhumaan oikein, niin että hengitän keuhkojen alaosasta asti. Tunneilla opetellaan huutamaankin oikealla tavalla. Klassinen musiikkihan on sivistynyttä huutamista, Teemu tietää pilke silmäkulmassa. Fyysinen puoli pysyy ojennuksessa sählyä pelaamalla, juoksemalla, pyöräilemällä ja punttisalilla. Toisinaan jalkaan eksyy pari luistimiakin. Lomalla tärkeintä on kuitenkin päästä purjehtimaan. - Puolison kanssa käymme Päijänne-purjehduksella. Vietän vapaa-aikani yleensä muuten pikkuprojektien parissa ja tottakai perheen kanssa, Teemu Harjukari hymyilee. Pienestä pitäen opettelin soittamaan eri soittimia. Paras soittimeni on kuitenkin oma ääneni, jota pyrin jatkuvasti kehittämään. UUDISTUMISTA Kesäillan Valssin vakiobändinä tutuksi tulleet Taivaanrannanmaalarit saavat yleisöltä hyvää palautetta. Vuoden 2014 kehityssuunta on muusikoille selkeä. - Palaamme kokoajan enemmän tanssimusiikin juurille, Olavi Virran suuntaan. Uudistus käy kesään mennessä. Yleisö on ollut kannustavaa ja auttaa jaksamaan. He ymmärtävät antaa meille myös rauhan ja yksityisyyden, Harjukari kiittelee. Teemu inhoaa kiirettä. Hän haluaa yhtyeen menevän lunkisti lavalle, ylikierroksilla kun keskittyminen herpaantuu. valle menosta on tullut rauhallinen prosessi. - Roudaamme kamat lavalle ja testaamme äänet. Sitten puemme esiintymisasut päälle ja käymme kahvilla, Teemu kertaa. TERVEYTTÄ JA RAKKAUTTA Varsinkin kesä on Teemu Harjukarin mielestä parasta keikka-aikaa. Vääksyn Kanavan juhlat, Toivo Kärki-lava, Iskelmäfestivaalit ja lukemattomat muut tapahtumat ovat saaneet bändin jäsenet liekkeihin. - Parasta on nähdä kuinka yleisö nauttii. Yöttömässä yössä se keikkamatkustaminenkin on yhtä juhlaa. Pikkulavoilla, jossain järven rannalla, on mahtava fiilis kun pääsee historiaan kiinni. Ja varsinkin jos yleisö on selvinpäin, niin silloin siinä on sellainen aitouden tunne, Teemu muistelee. Pyrin puhumaan oikein, niin että hengitän keuhkojen alaosasta asti. Tunneilla opetellaan huutamaankin oikealla tavalla. Klassinen musiikkihan on sivistynyttä huutamista. Vuonna 2013 Teemu Harjukarin elämässä on noussut esille välittämisen teema. Hän toivookin vuodelta 2014 hetkessä elämistä, toisten välittämistä ja elämästä nauttimista. Seppo ja Topi olivat poikavuosista asti yhteyksissä. Parhaimmat muistot ovat ajalta, jolloin he alkoivat tehdä musiikkia yhdessä. - Aloimme tehdä musiikkia samaan aikaan. Muistan hetken, jolloin olimme kitaroiden kanssa kahdestaan ja musiikin teko tuntui omalta jutulta. Yhdessä soittamamme kappale oli Surujen Kitara. Se oli uskomaton tunnetila. Emme kehdanneet laulaa, mutta yhdessä soittaminen tuntui hyvältä, Seppo Tammilehto kuvailee. MUMMO ODOTTI KEIKALTA Seppo Tammilehdon ja Topi Sorsakosken yhteinen mummo seisoi nuorten muusikkolupausten kotijoukoissa. - Lähdimme keikalle ja muistan että Topia jännitti. Mummo oli laittanut meille eväät keikalle ja odotti meitä kotiin kertomaan miten meni, Tammilehto nauraa. Aloimme tehdä musiikkia samaan aikaan. Muistan hetken, jolloin olimme kitaroiden kanssa kahdestaan ja musiikin teko tuntui omalta jutulta. Yhdessä soittamamme kappale oli Surujen Kitara. Tammilehto muistaa Sorsakosken miehenä, joka halusi tehdä työnsä hyvin. Sorsakosken laulaessa alkuperäisen käännöskappaleen, kokee Tammilehto suuria tunteita. - Meillä on yhteinen historia. Ollaan sen jälkeen tehty erityylisesti musiikkia, mutta tykkään hänen kappaleistaan. Topilla oli hieno tyylitaju. Hänen alkoholinkäyttöään suurenneltiin kamalasti, ei hänellä ollut ongelmaa, Seppo Tammilehto huomauttaa. - Meidän välillämme oli tietynlaista huumoria. Jos tapaisin hänet nyt, sanoisin että ei tämä viihdekuvio tästä minnekään ole muuttunut, vaikka muutaman vuoden olet poissa ollutkin, hän lisää. Helmenkalastajat yhtyeen solisti Jarkko Järvenpää (vas.) hyppää hetkeksi Topi Sorsakosken saappaisiin maaliskuussa Ähtärissä ensi-iltansa saavan Topi -Revyyn merkeissä. Vierellä oleva Seppo Tammilehto vastaa puolestaan revyyn käsikirjoituksesta. OMA POIKA Topi Sorsakosken synnyinseudulla Ähtärissä mestarin perintö elää yhä. Ähtärin kulttuuritoimenjohtaja Ulla Akonniemi muistaa hänet aina valmiina, sosiaalisena miehenä. - Oli sitten mikä tahansa tapahtuma kyseessä, taidenäyttely tai vaikka urheilutapahtuma, niin kun kysyin Topilta lähteekö hän mukaan, hän ei koskaan kieltäytynyt. Hän oli aina messissä, Akonniemi iloitsee. Siinä missä Topi Sorsakoskelle oli tärkeä Ähtäri, oli Ähtärille tärkeä Topi Sorsakoski. Ähtärin matkailualueelle pystytettiin vuonna 2013 Sorsakosken kunniaksi patsas. - Hän oli tosi tärkeä kansanmies. Ähtärin oma poika. Seurasimme hänen uraansa ja hänen poismenonsa oli meille suuri suru, kulttuuritoimenjohtaja huokaa. IDOLI JA ISÄ Ähtärissä on paljon musiikkiihmisiä ja nuorta polvea nousee pinnalle jatkuvasti. Topi Sorsakoskella on ollut voimakas vaikutus paikkakunnan musiikkielämään. - Topi oli idoli ja isä nuoril- SUOMIVIIHDE-TANSSIT KEVÄÄN 2014 Sydämellisesti TERVETULOA! 1.tanssit Teeriharju Somero pe Esiintyjinä: Sinitaivas ja Helminauha 2.tanssit Imatran Kylpylä to Esiintyjänä: Myrskytuuli 3.tanssit Naapurinvaaran Huvikeskus Sotkamo la Esiintyjinä: Charles Plogman & Pientäunelmaa ja Jarkko Honkanen &Taiga 4.tanssit Riemuliiteri Äkäslompolo ke Esiintyjinä: Martti Metsäkedon Tanssiorkesteri Lisätietoja Tanssi & Viihdeliitteestä tai Facebook-sivuiltamme! le muusikoille. Jokaisella on omassa konsertissaan esillä aina jokin muisto Topista. Tänä vuonna myönnämme Topi Sorsakoski-stipendin urallaan edenneille muusikoille, Ulla Akonniemi paljastaa. - Topi Sorsakosken lauluista Olet Kaikki on minun lempikappaleeni. Se on upea rakkauslaulu, Akonniemi kiittää. 15\n16 ARTISTIT JA MUSIIKKI Essiintyjänä jo 25 vuotta Essi Leppäkoski Levyllinen monipuolista tanssimusiikkia mm.kaksi omaa sävellystä ja sanoitusta! Tilaa CD ja keikkatiedustelut: LEVYLAULAJAKSI? Äänitysstudio ja musiikkituotanto: Beeduuri Oy Tampere Masi Luoma Uusi levy nyt saatavilla! Älä jää odottelemaan, toteuta haaveesi itse! Tuotamme valmiit taustat oikeiden soittajien kanssa toiveidesi mukaan. Kaikki tyylilajit pitkällä ammattimuusikon kokemuksella. Myös CD-monistus ja kannen suunnittelu sekä paperityöt julkaisua varten hoituvat kauttamme. Kyllä se vaan on ihan mahdollista! Kerro suunnitelmistasi ja pyydä näyte radiolistoillakin keikkuneista jo toteutuneista töistämme. TÄTÄ SUOMI TANSSII Musiikkijuontajien lista maan tanssituimmista iskelmistä helmikuun alkupuolella Uusi lista ilmestyy kahdesti kuussa netissä ed vk Kappale Artisti Levymerkki Pieni kukkanen Kyösti Mäkimattila Sony Music Matka Timbuktuun Dallapé ft. Rajaton Sony Music Vastasyntyneet Sinitaivas Warner Mitä tahdot Helminauha Magnum Sana vain Sebastian ja Anri AXR Sääret Sinitaivas Warner Aurinko Neljänsuora Warner Tyhjä paikka Pekka Tiilikainen Turenki Kesällä kello viisi Jani & Jetsetters Sony Music Jos vielä oot vapaa Nalle Lehtonen W Records Cha cha! Kaija Lustila Jari Puhakka Kadun aurinkoisella puolella Riki Sorsa Duck s Music 13 * * pin kuume Duo Maestro pienk Kissa vieköön Dallape Sony Music Värähtelyjä Heidi Pakarinen Sony Music 16 * Risaiset tossut ja särkynyt sydän Janne Tulkki Sony Music ulava sydän Tommi Soidinmäki Magnum 18 * * Löysin viimein paikan kaivatun Katja Lukin Poptori Täydellinen elämä Suvi Teräsniska Warner Samanlaiset Finlanders FLD Records 21 * * Se meidän kesä Markku Aro Sony Music Taivaan tulet Pasi Kaunisto Poptori Heitetään noppaa Marko Maunuksela Mediamusiikki Nyt taas HT Swing Combo Flame Kaiken pois vei eilinen Jukka mpela Magnum 26 * * Jäit vierellein Jarkko Honkanen Sony Music Ikävä Terhi Matikainen Magnum 28 * * Ana Mariana Merja Kuisma Luomulikka Alttaritaulutaivas Keijo Nurmen Yhtye Pavi 30 * * Elämänsä näköinen mies Arvi Leskinen Vee-Music Discopress Oy JARMO NALLE LEHTONEN YSTÄVÄMME MUISTOLLE Rakas ystävämme ja työtoverimme trumpetisti Jarmo Nalle Lehtonen menehtyi yllättäen lauantaina 28. joulukuuta lyhyen sairauden jälkeen ja siirtyi taivaalliseen soittokuntaan ainoastaan 62-vuotiaana. 16 SUOMIVIIHDE LEHTI 1/2014 Jarmo Nalle Lehtonen siunattiin maan lepoon Nokian kirkossa trumpettien säestyksellä ja Pasi Kauniston herkän laulun saattelemana. Hän syntyi Nokialla 19.maaliskuuta Nalle oli pitkän linjan muusikko ja trumpetisti. Hän esiintyi ensimmäisen kerran julkisesti 12-vuotiaana vuonna 1963 Matti Heinivahon juontamassa Tamvision tvohjelmassa. Ammatikseen Nalle soitti vuodesta 1968 lähtien. Miehen 45-vuotis taiteilijajuhlaa vietettiin juuri viime vuonna. Nalle oli suurisydäminen persoona, legenda jo eläessään ja joka tunnettiin kaikkialla. Hän valloitti ihmiset välittömällä ja aidolla olemuksellaan. Nalle soitti elämänsä aikana monessa tunnetussa kokoonpanossa; muun muassa Veijareissa Rainer Frimania säestäen, Pelimanneissa, Tulipunaruusuissa, Popedassa ja Juice Leskisen yhtyeessä. Hän julkaisi myös kolme omaa pitkäsoittoa, joista viimeisin, Java, ilmestyi vuonna Nalle opiskeli musiikkia Tampereen konservatoriossa ja Sibelius-Akatemiassa. Nallen sydämenasia oli oma Tulinen Trumpetti yhtye, jonka kanssa hän keikkaili ahkerasti. Viime vuonna muun muassa Dimitri Isbergin ja Kaija Pohjolan mukana. Haluamme ystävinä ja työtovereina muistella Nallea lämmöllä ja syvällä kaipauksella. Antti Toivola laulu, kitara, sanoitukset ja säveltäminen Sain kunnian tutustua legendaariseen trumpetistiin Nalle Lehtoseen vuonna 1999, Jamppa Tuomisen muistokonsertissa, jossa olimme esiintymässä. Viimeiset seitsemän vuotta teimme Nallen kanssa saumatonta yhteistyötä. Noiden 700 keikan 30 levytyksen aikana, meistä tuli erottamaton parivaljakko, jaoimme ilot ja surut ja olimme päivittäin yhteydessä. Nalle Lehtonen oli suuri persoona, mahtava muusikko ja ennen kaikkea paras ystäväni. Kaipaus on suuri, mutta karavaani jatkaa kulkuaan. Nallen paikan bändissä lunasti hänen pikkuveljensä Heikki. Yrjö Juhala kosketinsoittimet, laulu Nalle oli työkaverina uskomattoman lojaali bändiläisiä kohtaan. Viisi vuotta sitten aloittaessani hämmästyin hänen palkanjakotapaansa: orkesterin kaikille soittajille kuuluu sama liksa koska samaa työtä kerran tehdään. Muusikkona hän oli huippuammattilainen. Jaksoi harjoitella päivittäin vaativaa instrumenttiaan. Oli tarkka että biisit soitettiin oikealla soundilla ; nyansoiden. Valtavaa ja erikoista huumorintajuaan hän ei piilottanut edes esiintyessään. Monen monet naurut koettiin juuri lavalla, jossa hän hauskutti sekä yleisöä ja varsinkin bändiä... Vapaa-aikana Nallelle oli Suomen luonto kaikki kaikessa. Hän oli innokas kalamies ja Anskun kanssa hän kesäisin suuntasi usein uistelureissulle kanssamme Kyrösjärvelle. Järvellä ollessa hän ei ollut muusikko. Hän oli tarkka että työasioista ei puhuta kalareissuilla. Upeita muistoja riittää noilta päiviltä... Kaiken kaikkiaan huippu tyyppi. Vanhan liiton pelimanni. Hieno muusikko,hyvä keikkamyyjä. Nallen kaltaisia tyyppejä ei alalle enää tule, eikä niitä juuri enää olekaan.. Vito Vitikainen rummut, laulu Nalle oli työkaverina ennen kaikkea hauska ja myöskin tarkka siitä mitä oli sovittu ja harjoiteltu. Pääosin hän käsitteli asioita hyvässä hengessä - oli rento mies. Nalle oli ystävänä aina avoin, lämmin ja huumorintajuinen. Nalle laski leikkiä monista asioista välillä vakavoituen - riippuen aiheesta. Yhteistyöni Nallen kanssa alkoi n. 3 vuotta sitten keikalla Hämeensillassa, jossa meillä oli Rainer Frimanin säestys. Keikka meni hyvin ja Nalle oli tyytyväinen. Jännitin kovasti hänen mielipidettään soittotaidoistani, mutta hyvin pian kävi ilmi, että Nallen seurassa ei tarvinnut jännittää mitään. Pitkät keikkamatkatkin sujuivat melkeinpä huomaamatta, sillä Nalle piti yllä keskustelua ja kertoili usein elämän vaiheistaan hauskalla tavalla ja silloin ei naurua puuttunut. Nalle sanoi asiat suoraan, mutta ei koskaan mollannut ketään. Kun nyt muistelen edesmennyttä ystävää, mieleen tulee kuva hienosta, hauskasta, isällisestä Nallesta. Aina kun häneen katsoin, tunsin kunnioitusta kaikkea sitä kohtaan, mitä hän oli suomalaiselle musiikille ja suomalaisille antanut - lähes koko elämänsä ajan. Annettavaa olisi vieläkin ollut paljon, mutta hän pääsi taivaalliseen soittokuntaan ja uskon ja toivon, että hän sieltä seuraa myös meitä Tulisen trumpetin soittajia. PISPALAN SÄLLI Ilkka Kuusniemi, muusikko Tunsimme toisemme henkilökohtaisesti noin viisi vuotta, mutta heti ensi tapaamisesta meillä synkkasi niin kuin oltais aina tunnettu. Nalle kävi usein toimistollani ja puhuimme paljon tanssimusiikista. Koska olimme samaa ikäluokkaa, niin olimme asioissa melkein aina samalla aaltopituudella. Sinä päivänä kun Nalle lähti, olin hänen hommaamallaan keikalla enkä tiennyt vielä silloin, että hän oli menehtynyt. Meillä oli suunnitelmissa eräs yhteinen projekti, jota hänelle ehdotin ollessamme joulukuussa Rajaportin Saunassa. Nyt joudun sen toteuttamaan ilman hyvän ystävän apua. Lämmöllä Nallea muistellen. NALLE LEHTOSEN MUISTOKAHVITARJOILU TAMPEREEN TESOMALLA, TANSSIKES- KUS TESSULLA, KLO , ILLAN MUISTO- TANSSIEN YHTEYDESSÄ!\n17 MITÄ SULLE KUULUU? DIMITRI ISBERG - Onnistunut paluu Kymmenen vuotta hiljaiseloa musiikista viettäneen ja rakennusalan töihin keskittyneen Dimitri Isbergin paluu musiikin pariin on sujunut yli odotusten. Paljon on tapahtunut positiivisia asioita lyhyen ajan sisällä. Keikoista saatu palaute on ollut hyvää ja tuntuu, että homma menee vauhdilla eteenpäin, Timi kertoo. Vuoden kypsyttelyn jälkeen uusi albumikin on viittä vaille valmis. Kulkijan kyynel niminen albumi koostuu niin Reijo Taipaleen kuin Olavi Virran harvinaisemmista kappaleista. Levyllä on mukana muun muassa vuodelta 1953 peräisin oleva Missä lienetkään -kappale, jota kukaan muu ei ole Olavi Virran jälkeen levyttänyt. Tangomarkkinoilla kahdesti finaaliin vuosina 1988 ja 1994 yltänyt Timi lukee vahvuudekseen kilpatanssijan taustan. Osaan sitä kautta rakentaa ohjelmiston tanssivalle yleisölle. Tiedän, mitä he huutavat ja pyytävät. Viime vuoden keikoilla Timiä säesti Jarmo Nalle Lehtosen johtama Tulinen trumpetti, mutta trumpettimestarin joulun jälkeen tapahtuneen yllättävän poismenon johdosta taustapoppoo kutistui Antti Toivola & Tuliset orkesteriksi. Sääli, että Nalle poistui ajasta ikuisuuteen. Hänen kanssaan oli mukava työskennellä. TEKSTI: JUHAMATTI NIEMINEN PEKKA TIILIKAINEN - Rautalankalaulajan esikoinen Pitkän linjan muusikon Pekka Tiilikaisen ura sai uuden vaiheen, kun hänen ensimmäinen sooloalbuminsa Kaislarantaan julkaistiin tammikuun lopulla. Country-vaikutteisen levyn tuottajana toimi suomalaisen roots-musiikin legenda, grand old man Olli Haavisto. Kimmoke levyn tekemiseen lähti kantrikeikoillani käyneiden ihmisten kehotuksista. Kun asiaa minulle ehdotettiin, en miettinyt sekuntiakaan. Tämä on minulle vuosikymmenien unelmien täyttymys, Tiilikainen tunnustaa. Tiilikaisella on takanaan mittava ura muusikkona rautalankamusiikin saralla. Tunnetuin pesti lienee Pekka Tiilikainen & Beatmakers , jonka kanssa Pekalla on kymmeniä levytyksiä ja satoja keikkoja. Olen ollut parissakymmenessä studiossa ja aina rämpyttänyt kitaraa. Tuntui uudelta keskittyä laulamiseen. Soittajina levyllä toimivat muun muassa Pekka Gröhn, Tommi Viksten ja Janne Haavisto, joita on kuultu myös J. Karjalaisen taustalla. Tällä hetkellä Tiilikainen keikkailee Twistersin solistina, lisäksi hän tekee yhtyeen kitaristin Kari Talaslahden kanssa duokeikkoja ja vaikuttaa Lännen tie nimisessä kokoonpanossa. Tarkoituksena on soittaa levyn kappaleita molempien yhtyeiden keikoilla. Mikäli aikataulut antavat myöden, myös levyllä kuultava kokoonpano saatetaan nähdä yhdessä lauteille. Joskus keväämmällä ehkä. KUVA: KUVAMANU KUVA: TOPI SALMI KUVA: SARI TASKINEN JUKKA HALLIKAINEN - Rakkaudesta tangoon Vuoden 2008 Tangokuninkaana muistettavan Jukka Hallikaisen vuosi alkoi Karibian auringon alla, kun hän viihdytti Seuran lukijamatkalaisia tammikuussa Dominikaanisen tasavallan Puerto Platassa. Toimin kahden viikon matkalla isäntänä ja tanssittajana jokaisena iltana. Toki myös rakkaalle harrastukselle golfille jäi aikaa, Jukka mainitsee. Viime vuoden lopulla Jukalta ilmestyi irlantilaisvaikutteilla maustettu sinkku Reppu täynnä toiveita. Kappale oli taas yksi askel lähemmäksi uuden albumin julkaisua, jota Jukka on työstänyt parin vuoden ajan. Levyllinen kappaleita alkaa olla nyt valmiina odottamassa levy-yhtiön julkaisupäätöstä. Jackpot-taustaorkesterinsa kanssa tekemiensä keikkojen ohessa Jukka on perinteisesti mukana keväällä starttaavalla Tangomarkkinoiden esikarsintakiertueella seremoniamestarina. Lisäksi hän on valmistelemassa parhaillaan 15-osaista radio-ohjelmasarjaa Rakkaudesta tangoon, mikä kuullaan Yle Radio Suomen taajuuksilla kesällä juhannuksesta alkaen. Ohjelma käsittelee suomalaisten rakkautta tangoon niin tanssijoiden, kuulijoiden, muusikoiden, säveltäjien kuin Tangomarkkinoiden organisaatioon kuuluvienkin kantilta. KUVA: MAGNUMLIVE LIPSASET - Juhlatunnelmissa Suomen bilebändien aateliin lukeutuva Lipsaset juhlii tänä vuonna 15-vuotista taivaltaan. Bändin historia alkoi virallisesti opettajaopiskelijoiden talvipäiviltä vuonna 1999, mutta ajatuksen tasolla orkesterin syntysanat lausuttiin jo aiemmin. Istuimme kitaristi Tommi Tiittalan kanssa iltaa Savonlinnan matkustajasatamalaiturilla kesällä 1997 ja hän esitti ajatuksen yhtyeestä, jonka musiikki perustuisi FinnHitseihin. Olin aluksi skeptinen ajatukselle, mutta päätin lähteä mukaan, Lipsasten laulusolisti Timo Salmenkivi muistelee. Yhtyeen perustajäsenistä mukana on enää kaksikon ohella rumpalina paukuttava Mika Hollström. Aina, kun mukaan on tullut uusi jäsen, on meillä ollut häneen jokin aikaisempi kytkös. Sitä kautta soittaminenkin on säilynyt hauskana, eikä homma tunnu työltä. Musiikin suhteen Lipsaset on noudattanut alusta alkaen samaa linjaa: pelkkää 1970-lukua pelkästään suomeksi. Juhlavuotta yhtye viettää tien päällä keikkoja tehden, mutta tasavuosien kunniaksi yhtyeeltä putkahti ulos esikoissinglenä cover-versio Arrows-yhtyeen I Love Rock n Roll klassikkobiisistä. Savonlinnalaisherrojen käsissä kappale taipui muotoon Aina Rock n Roll. Lupa käännöksen käyttämiseen tuli parissa viikossa. Olemme saaneet käännösluvat myös pariin muuhun kappaleeseen, joten ehkäpä lisää singlemusaa on tulossa. UUTUUSLEVYT AMMATTILAISRAADISSA ISKELMÄ- JA TANSSIMUSIIKKIA UUSILLA ÄÄNILEVYILLÄ Tätä Suomi tanssii listan laatijat ja radioiden musiikkitoimittajat arvioivat levyuutuuksia. Juha Hostikka & Dallapé Orkesteri - Matkalla Timbuktuun CD - Kerrassaan upeaa, että vanhoja biisiä on levytetty uuteen uskoon. Tästä ei oikein löydy kuin positiivista sanottavaa. Hieno levy! Speaker - Parasta mitä tässä lajityypissä on koskaan tehty. Maan kovimmat muusikot yhtä aikaa studiossa, laulamassa huippusolisti Juha Hostikka seuranaan Rajaton, yksi maailman parhaista vokaaliyhtyeistä. Toivottavasti Dallapé tarttuu jatkossa myös uuden ajan hittibiiseihin ja sovittaa ne 30-luvun tyyliin. Pena Jukka mpela - Hymyä ja hyvää tuulta CD - Ihan mukiinmenevä albumi täynnä teemaltaan samantyylisiä biisejä, mutta sävellyksien ja sovituksien monipuolisuus tuo mielenkiintoa kuunteluun. Toimii kyllä tanssimusiikkina. Dani - Mukavan kuuloista tanssimusiikkia! Eiköhän tältä löydy kappaleita tanssi-iltoihin. Veikkaisin näistä soitettavat löytyvän: Läpi onnenkyynelten, Kadotettu nuoruus, Revontulten valssi ja En sua mielestäni saa. Viimemainittu on käännös ruotsinkielisestä Skapta för varann kappaleesta, jonka on levyttänyt (ainakin) tanssiorkesteri Barbados. Lisäksi levyltä löytyy vanha venäläinen sävel, joka on tunnetumpi versiona Ajomies, mutta tälle levylle kappaleesta on tehty hidasvalssi ja sanat on Aappo I. Piipon kynästä. Kappale on nimellä Olen kulkenut vaikean tien. Kyllä mpelan äänestä kuulee, että tanssikeikkaa on ennenkin tehty ja albumille on valittu jalan alle meneviä kappaleita. Hyvä niin! Ultsi Raimo Salo, Terhi Matikainen ja Tommi Soidinmäki - Lotta ja luutnantin sydän CD - Levyllinen hienoa, perinteistä musiikkia. Hyviä tanssisovituksia, joissa parhaiten onnistuvat Terhi ja Tommi - ja kyllä se Raimokin mukavasti mukana tulee. sse - Levyn sisäkannessa mainitaan, että levy on kunnianosoitus Suomen lotille ja sota-ajan musiikille. On onni, että tämmöinen levy on tehty ja laadukkaasti viety loppuun. Levyn teemasta on nähty muutama konsertti tänä syksynä ja lisää on kuulemma tulossa. Toivottavasti näin tapahtuu. Ultsi - Toimiva ja tanssittava levy. Levylle on valittu biiseihin sopivat artistit, jolloin kokonaisuus kuulostaa hienolta. Levy sisältää kaikille kaikkea: valssia, tangoa Dani Essi Leppäkoski - CD - Tosi hyvä esikoisalbumi pitkänlinjan solistilta. Heti alusta alkaa swengata Isäntä-kappaleen matkassa. Topakka on Essillä tuo tulkinta tässä avausraidassa. Mukava kokonaisuus tanssirytmejä, levyllä. Muutama nosto Essin albumilta: Isäntä, My boy lollipop, Uudenvuoden Lupaus (oma säv. & san.), Autoajelulla, Hetkistä kaunein valssi (Janne Tulkin kanssa) sekä Lovesick blues. Niin, tämä Essi on Tyrvään likkoja. sse Arto Martiskainen - Parhaat-kokoelma CD - Loistavaa tanssimusiikkia ja valinnat levyllä kautta aikojen levytetyistä ne tanssittavuuden ehdoilla koottuna levyllä. Arto muistetaan vuosienkin takaa. Löytöinä Taikayö ja täysikuu, Tasan kello kuusi, Älä unohda hymyä, Kuin jumalat viiniä tarjoten sekä Antaudu rakkain. sse - Arton tanssittajauran aikana ilmestyi kolme pitkäsoittoa ja kymmenkunta singleä. Tälle kokoelmalle on kasattu niistä parhaimmat kappaleet. Valikoima kulkee kyllä tanssittavuus edellä ja siitä pisteet. Näistä voisin nostaa esille kappaleet Taikayö täysikuu (chachaa), Tasan kello kuus (twistrock) ja Polttaa (beguine). Ultsi 17\n18 TANSSI TEKSTI: JUHAMATTI NIEMINEN / KUVA: MTV3 TÄHDET, TÄHDET MARIA VEITOLA MUSIIKKIDIGGARI Mediapersoona Maria Veitola nousi suuren yleisön tietoisuuteen vuonna 2006, kun hän aloitti oman Maria, Maria talk show n TV2:lla ja jatkoi myöhemmin vuonna 2008 ohjelman luotsaamista Maria! nimellä Nelosella aina vuoteen 2011 saakka. Suorasanainen nainen kohautti usein erikoisilla asuviritelmillään. Nyt tyylitaiturin elämässä puhaltavat uudet tuulet, sillä hän aloitti tammikuussa uudistuneen Radio Helsingin päätoimittajana ja palaa maaliskuussa televisioruutuun MTV3:lla alkavan Tähdet, tähdet ohjelman myötä. Musiikkiviihdeshow ssa hänet nähdään toisena vakiopanelistina ruotimassa ohjelmaan osallistuvien kahdeksan tähtiartistin suorituksia itselle täysin vieraassa musiikkigenressä. Miten vuotesi on alkanut? Kiitos tosi hyvin ja vahvasti työn merkeissä. Radio Helsinki aloitti tammikuussa ja olen laittanut lähes kaiken aikani ja energiani uudistuneen radion johtamiseen. Minulla ei ole ollut aikaa harrastuksille, mutta en niitä oikein kaipaakaan. Teen töitä ja kaiken muun ajan vietän perheeni kanssa (toim. huom. Marian perheeseen kuuluu pian 2-vuotias poika ja miesystävä) eli teen asioita, joita rakastan eniten. Urasi alkoi aikanaan Radio Cityssä jo 1990-luvulla. Miten päädyit aikanaan radioalalle? Luin Helsingin yliopistossa kotimaista kirjallisuutta, harrastin teatteria ja tienasin opiskelurahoja Corona-baarin tiskin takana. Olin parikymppinen, enkä oikein tiennyt, mille alalle hakeutuisin. Onneksi hyvä ystäväni oli minua viisaampi, kun hän rohkaisi minua tekemään demonauhan ja lähettämään sen Radio Cityyn. Pääsin oppisopimuskoulutukseen, sen jälkeen harjoittelijaksi ja etenin lopulta oikeaksi toimittajaksi. Rakastuin radiotyöhön heti. Ensimmäisen viikon aikana isoa haastattelunauhuria kaupungilla raahatessani tiesin, että olin löytänyt oikean alan itselleni. Kuten alussa mainitsit, teit hiljattain paluun radioon aloittaessasi Radio Helsingin päätoimittajana, miten kotimainen radiokenttä on mielestäsi muuttunut vuosien saatossa? Valtavasti. Kaupallisia kanavia on lukemattomia ja lähes kaikilla on soittolistat. Bisneksen tekeminen tai ylipäätään hengissä säilyminen on silti edelleen hankalaa. Mitä ajattelet nykyisten radioiden musiikkitarjonnasta? On hauskaa, että Suomessakin on monen profiilin soittolistaradioita. Soittolistaa pidetään usein mörkönä, mutta hienosti tehty, kiinnostava soittolistahan on mieletön asia sekä kuuntelijalle että toimittajalle. Kuunnelkaapa vaikka Brittien BBC6-kanavaa! Olen iloinen myös siitä, että kotimainen, suomenkielinen musiikki soi kotimaisissa radioissa niin paljon. Ehkä enemmän kuin koskaan! Negatiivinen puoli on se, että suomalaisissa soittolistaradioissa ei juontajilla ole välttämättä mitään suhdetta musiikkiin. Olen jollain kanavalla jopa kuullut, että juontaja haukkuu musiikkia, mikä soi hänen ohjelmassaan. Se kuulostaa omituiselta ja musiikkidiggarin korvissa surulliselta. KOKO SUOMI VIIHTEELLÄ Tällä palstalla haastattelemme suomalaisia julkisuuden henkilöitä; miten tanssi ja tai musiikki kuuluvat heidän elämäänsä sekä miten he kokevat sen merkityksen. Miten ajauduit Tähdet, tähdet ohjelman tuomariksi ja mitkä ovat odotuksesi ohjelmaa kohtaan? Ajauduin siksi, että ohjelmaa tekevästä tuotantoyhtiöstä soitettiin ja kysyttiin minua tehtävään. He tunsivat taustani musiikkitoimittajana ja musiikin rakastajana. Tiedän myös tvtyön kautta paljon esiintymisestä. On ihanaa päästä tekemään taas pitkästä aikaa suoria lähetyksiä televisioon. Rakastan suoran lähetyksen tunnelmaa. On myös hauskaa olla aiempaa erilaisessa roolissa televisiossa. Mihin asioihin aiot tuomarina kiinnittää huomiota? Uskottavuuteen ja eläytymiseen. Siihen, kuinka paljon artisti pidättelee vai antaako hän itsensä heittäytyä uuteen genreen ja rooliin häpeilemättä ja täysillä. Vedit ensin TV2:lla ( ) ja sen jälkeen Nelosella ( ) omaa talk show tyyppistä ohjelmaa, oliko kyse unelmien täyttymyksestä? Ehdottomasti. Unelmien jälkeen tulee onneksi uusia unelmia, niin kuin nykyinen työni Radio Helsingin päätoimittajana. Jossain vaiheessa kyllä toivon päätyväni tekemään keskusteluohjelmaa joko radioon tai televisioon. Nautin ihmisten haastattelemisesta ja olen siinä mielestäni varsin hyvä. Millainen on musiikkimakusi ja miksi? Aika laaja. Pidän ainakin elektronisesta tanssimusiikista, popista, jazzista, rockista, klassisesta ja punkista. Pidän paljon melankolisesta musiikista ja naislaulajista. Kantria ja bluesia en voi sietää ainakaan vielä. Ehkä ne tulevat elämääni jossain vaiheessa, katsotaan! Millainen on suhteesi paritanssiin? Rakastan katsoa kun ihmiset tanssivat. Jos Heikki Hietamiehen juontama uantaitanssit palaisi taas televisioon, tapittaisin sitä varmaan joka lauantai. Osaatko itse tanssia? Osaan omalla tyylilläni. En osaa oikeita askelluksia, mutta tanssin kyllä aina kun haetaan ja tanssin, vaikkei haettaisi. Tanssiminen on hirveän rentouttavaa, jos uskaltaa antaa mennä. Terveisesi SuomiViihteen lukijoille? Ihanaa kevään odotusta kaikille ja muistakaa käydä välillä levykaupassa, siellä on tunnelmaa! Maria Veitola on suomalainen radio- ja televisiotoimittaja, käsikirjoittaja sekä talk show -emäntä. Hänet nimitettiin uuden Radio Helsingin päätoimittajaksi syyskuussa Tähdet, tähdet MTV3:lla 9.3. alkaen su klo Pääsiäisestä alkaa tanssikesä! Ke klo Kari Piironen Pe klo Sinitaivas & Markku Aro Su klo Riku Niemi Orchestra & Neljänsuora PÄÄSIÄISLEIRI SOMERO 18 SUOMIVIIHDE LEHTI 1/ v Uraauurtavaa paritanssiopetusta jo kaksi vuosikymmentä! TanssiAalto20v. Juhlagaala Oulussa Tanssia, juhlaa ja yllätyksiä - Tule Sinäkin! Lisätietoa nettisivuillamme. Mukana juhlimassa mm. FINLANDERS! Viikko-opetus tänäkin keväänä: Oulu / Rovaniemi / Raahe / Tornio / Pulkkila\n19 KÄY TANSSIMAAN Käy Tanssimaan -palsta esittelee paritanssia tanssinopettajien ja tanssinohjaajien näkökulmasta. Artikkelien kirjoittajina tulevat toimimaan pitkän linjan tanssinammattilaiset ja ohjaajat Suomen Tanssinopettajain liiton opettajien, Suomen Seuratanssiliiton ohjaajien sekä Oulun seudun ammattikorkeakoulun kasvattien tanssinopettajien joukosta. Artikkelit lähestyvät seuratanssia eri lähtökohdista ja luvassa on mielenkiintoisia juttuja tanssinopetuksellisista asioista, tanssista kuntoilumuotona, tanssilajien kehittymisestä jne. Lukijat saavat lisäksi tutustua artikkelien kirjoittajiin, sillä jokaista kirjoittajaa on pyydetty lyhyesti esittelemään itsensä ja omaa toimintaansa seuratanssin parissa. Palstan koordinaattorina toimii Liisa Kontturi-Paasikko. TEKSTI: TIIA RYYNÄNEN / KUVAT: JAANA VUORENPÄÄ HENKILÖKUVA TIIA RYYNÄNEN TANSSI Tanssikärpänen puraisi pari vuotta sitten jonka jälkeen iso osa vapaa-ajasta on hurahtanut kierrellessä lavatansseja ja tanssileirejä humppatossuja kuluttaen. Leirejä kiertäessä oman tanssitaidon kehittämisen lisäksi syntyi unelma ja polte päästä sytyttämään ihmisiin tanssin kipinää ja liikkumisen riemua. Tie vei opiskelemaan Oulun ammattikorkeakouluun tanssinopettajaksi ja yliopistolla logopedian opinnot etenevät sivussa hiljalleen. Työharjoittelua suoritan Tanssikoulu Jari Aaltosella. HUMPPA HELENA MUISTUTTAA SUVAITSEVUUDESTA TANSSEISSA Tästä aiheesta tuskin koskaan voidaan puhua liikaa ja se on ihmisten suvaitsevaisuus toisia kohtaan. Millä asenteella sinä lähdet tansseihin tai tanssitunnille? Yksi asia joka mielestäni on tärkeä jokaisen muistaa, on se, että tanssit eivät ole opetustilanne. Toinen yhtä tärkeä asia on, että jokainen myös tulee joskus tansseihin ensimmäistä kertaa. Itse olen mennyt tansseihin serkun raahaamana Maaningan Kasinolle elokuussa Vastahakoisesti ja varmaan kantapohjista jäi urat pihamaalle kun niin kovin vastaan laitoin. Sillä tietämyksellä mikä minulla oli tanssista tuolloin, en tiedä mistä se rohkeus mennä sinne hakuriviin tuli. Voin taata ja alleviivata ettei viejät tallotuilta varpailta välttyneet. Mieleeni ovat myös syöpyneet erään viejän sanat hänen saatellessa minua takaisin hakuriviin vauhdikkaan buggin jälkeen: Kyllä sinä vielä joku päivä opit. use tuli suusta sen verta kipakasti, että eipä auttanut kuin nöyrästi pää painuksissa palata takaisin naisten riviin. Vielä kesällä 2011 tansseihin mennessä mietin uskallanko laittaa tanssikenkiä jalkaan. Tiedä vaikka joku luulisi minun osaavan tanssia. Viiltäviä kommentteja sataa puolin ja toisin. Harmittomaksi tarkoitettu kommentti voi merkitä toiselle todella paljon. Millä asenteella sinä lähdet tansseihin tai tanssitunnille? Aloittelevalle viejälle yhtälailla kuin seuraajalle rohkaisu ja kannustus ovat tärkeitä. Monesti me naiset voisimme pitää suun nätisti supussa. Opiskelujen aikana olen opetellut viejän roolia ja ennen kuin toinen toistaan pätevämpiä kommentteja on valmis viljelemään, ehdotan jokaisen kokeilemaan vastakkaista roolia. Seuraajan roolissa on helppo ainakin luulla tietävänsä mitä viejän kuuluisi tehdä. Päivä päivältä arvostan enemmän jokaista viejää, joka kykenee liittämään sulavasti kuviot toisiinsa ja pysymään rytmissä. Uskon, että jokainen viejä vie juuri niin hyvin kuin pystyy ja ainakin yrittää täysillä. Entäpä me naiset, osaammeko joka tilanteessa herkistyä ja antaa viejän viedä? Osaammeko ja maltammeko opetustilanteissa pitää suun supussa ja antaa viejälle tilaa opetella rauhassa uutta asiaa. Oppimisprosessi kestää toisilla pidempään kuin toisilla, joten suotakoon se meille jokaiselle. Jokaisella meillä on eri syyt miksi tanssimme. Toiselle se on hyötyliikuntaa, toiselle tapa tavata tanssituttuja, irrottautua hetkeksi hektisestä arjesta. Ehkä joku löytää tanssin pyörteistä sen paremman puoliskon. Onpa syy mikä tahansa on tärkeää ymmärtää, että jokainen meistä on yhtälailla oikeutettuja tanssin riemuun ja nautintoon. Seuratanssissa yksi piirre, jota olen aina arvostanut, että se, että lajin pariin voi tulla kuka tahansa ikään tai taustaan katsomatta. Eikä milloinkaan ei ole liian myöhäistä aloittaa. Jotta jokaisella tanssiminen on nauttimista ja tuo elämään iloa koen tärkeäksi, että jokainen miettii omaa asennettaan ja kommentteja toisille. Toista emme voi muuttaa, oman asenteemme voimme. Huomasin, että voin valita. Joskus voin valita toisen asenteen. - Judith M. Knowlton Seuratanssin ainutlaatuisuus piilee myös vapaassa viennissä ja musiikintulkinnassa. Se tunne kun toisilleen tuntemattomat viejä ja seuraava tanssivat ja tuntuu kuin tanssin ajaksi muuttuisivat yhdeksi. Se on tunne, joka hakuriviin takaisin kävellessä saa häkeltyneenä miettimään mitä juuri tapahtui? Tuon tunteen saavuttamiseksi ei yleisen harhaluulon mukaan tarvita vuosien tanssikokemusta ja mittavan isoa kuviopankkia. Usein vähemmän on enemmän. Joten älä enää epäröi onko sinusta tanssin pyörteisiin sillä sinusta on! Sillä välin kun minä jatkan kehittymistä tanssinopettajana ja tanssijana kirmaile sinä nauttimaan tanssin pyörteistä. Matkaani tanssinopettajaksi voi myös lueskella Suomiviihteen Nettiextrasta. Sinne kirjoittelen ja päivittelen kuulumisia Humppa-Helena osioon. Leireillä ja tansseissa tavataan! Tanssikoulu PIRJO KÄRNÄ vatanssien alkeis- ja jatkotason vauhdikkaat viikkokurssit!!! Erikoiskursseilla opettajina toimivat myös tähtiopettajat Susa Matson ja Sami Helenius. Toivottu UUTUUS - Puistokulmassa kurssit joka viikko keskiviikkoisin ja torstaisin klo 18-21! itetaan rytmi sykkimään ja swengi kenkiin... Kurssipaikkojen osoitteet: Malmin Työväentalo, Takaniitynkuja 9, Helsinki Puistokulma Talkootie 4, Vantaa Tiedustelut: Pirjo Kärnä, tanssinopettaja STOL ry / toiminnanohjaaja puh Katso viikko-ohjelmat ja erikoiskurssit netistä: 19\n20 TANSSI Kapteeni Carlos, merten pelottava pahis. Finlandersin pojat Niinan ja Katin kanssa lomatunnelmissa Teneriffalla. Happy SunSail tanssijoita Merten hyvikset ja pahikset tunnelmissa. HAPPY SUNSAIL -RISTEILY LAIVA ON LASTATTU TANSSIJOILLA Viisi satamaa, tanssitunteja viidellä eri tasolla, musiikkiluento, satamatansseja, finkkutansseja, vaihtuvia maisemia, hyvää ruokaa sekä ennen kaikkea nauravia ja hyväntuulisia tanssijoita. Näistä aineksista oli tehty upea tanssiristeily Kanariansaarilla! Happy SunSail risteily Kanarian auringon alla starttasi marraskuun puolivälissä Matkaan lähti laivalastillinen tanssijoita ympäri Suomea. Niina Huhtala Suomen Media & Actionista sekä Kati ja Joonas Kainulainen Tanssikoulu HappyDancesta ahkeroivat lukemattomia työtunteja yhteistyössä Kristina Cruisesin kanssa tämän unohtumattoman risteilyn toteutumiseksi. Risteilyllä järjestettiin useita tanssikursseja huippuopettajien johdolla. Matkan energiseen opettajakaartiin TEKSTI: TUIJA LUUKKONEN / KUVAT: KIMMO LASANEN kuuluivatkin monet Suomen eturivin tanssiopettajista: Kati ja Joonas Kainulainen, Liisa Kontturi-Paasikko, Antti Törmänen, sse Paasikko, Risteilyllä järjestettiin useita tanssikursseja huippuopettajien johdolla. Kimmo sanen, Marika Vesanen ja Carlos Correa. Tanssiväen viihtyvyydestä laivan iltatansseissa vastasi 30v. juhlavuottaan viettävä Finlanders yhdessä laivan ikioman housebändin kanssa. RISTEILYKONSEPTI HELPOTTAA ELÄMÄÄ ivaristeily on loistava tapa viettää lomaa samanhenkisten kavereiden kanssa. Matkalaukut puretaan hyttiin, ja vaikka maisemat vaihtuvat, oma sänky on ja pysyy. Kaikki ruokailut ja ohjelmat ovat laivalla. Kaikki on kätevästi lähietäisyydellä. Myös kaikki tanssikurssit sekä muut tanssiohjelmat järjestettiin laivalla, yökerhossa tai kannella. Vierailusatamat oli valittu niin, että ankkuroituessa oli yleensä lyhyt matka tutustumaan satamakaupunkeihin ja bussiretket maihin starttasivat laivan vierestä. REISSUN HUIPPUHETKIÄ Koko matka oli kokonaisuudessaan onnistunut elämys. Parasta olivat tanssikurssit! On upeaa tanssia samantasoisten kurssilaisten kanssa auringon alla hapekkaassa ilmassa. Kursseista päästiinkin nauttimaan joka ikinen päivä! Merten Hyvikset ja Pahikset ilta oli myös erittäin hauska. Teemaan pukeutuneita merirosvoja, seiloreita, merenneitoja ja mm. hauska rommitynnyri vilisteli pitkin laivan käytävillä yhden illan ajan. Aikuisten naamiaiset tarjoilevat otollisen maaperän, jossa voi luvalla hassutella, olla joku muu ja käyttäytyä ehkä vapaamuotoisemmin kuin yleensä kehtaisi! Kolmas reissun huippuhetki oli ehdottomasti viimeisen päivän Finlanders -kansitanssit. Sää helli tanssijoita upealla aurinkopaisteella ja tanssijat tanssivat sydämensä kyllyydestä. Veikkaanpa, että kansitanssit olivat myös Finkuille itselleen yksi reissun huippuhetkistä! CARLOKSESTA LEIVOTTIIN HUMPPAMIES Helsinkiläinen salsaopettaja Carlos Correa kertoi reissun olleen kaikin puolin loistava. - Matkakohteena Kanarian saaret oli mieluinen, koska aurinko ja espanjankielinen puheen sorina olivat minulle luonnollinen ja mieluinen ympäristö. Carlos opetti reissulla parisalsaa, mutta hänestä oli todella hauskaa tutustua myös suomalaisiin seuratansseihin. Reissun aikana opetimmekin Carloksen tanssimaan mm. humppaa ja fuskua sekä polkkaa ja masurkkaa. Pitkällä tanssitaustallaan hän omaksuikin tanssit nopeasti. Loppuviikolla jenkan musiikintulkinnat alkoivat jo olla melkoisia! Humppatuokiot olivatkin Carlokselle hauskaa vaihtelua, johon ei muutoin olisi ollut mahdollista tutustua. Parasta kaikessa oli kuitenkin Carloksen mielestä Finlanders ja yhtyeen tuoma positiivinen energialataus. - Kun bändi aloitti soittamisen, oli pakko päästä tanssimaan, vaikken osannut kyseistä tanssilajia, Carlos kertoi. Vaikka Kristina Cruisesin nostalginen Kristina Katarina laiva purjehtii nyt uuden omistajan komennossa, Niina ja Kati vakuuttavat pilke silmäkulmassa, että lisää tanssireissuja etelän lämpöön on tulossa ihan taatusti tulossa. Finlandersin juhlavuodesta voit lukea lisää SuomiViihteen uusimmasta nettiextrasta, Tanssikurssit tarinoi palstalta. 20 SUOMIVIIHDE LEHTI 1/2014