Ultrasekulaari Berliini Kolmas valtakunta Ulrike Meinhof - PDF\nUltrasekulaari Berliini Kolmas valtakunta Ulrike Meinhof\nDownload "Ultrasekulaari Berliini Kolmas valtakunta Ulrike Meinhof"\n1 Ultrasekulaari Berliini Kolmas valtakunta Ulrike Meinhof\n2 Vartija N:o 5 6/2011 V perustettu riippumaton aikakauslehti 124. vuosikerta Julkaisija: Vartija-aikakauslehden kannatusyhdistys r.y. (riippumaton yhdistys) ISSN X Päätoimittajat: (vastaava) Matti Myllykoski Mikko Ketola Isonnevantie 41 A 9 Kirkkohistorian laitos Helsinki PL 33, Helsingin yliopisto p p. (09) Tilaukset ja osoitteenmuutokset: Heidi Haahtela, p (iltaisin) Vartija-aikakauslehden kannatusyhdistys, Isonnevantie 41 A 9, Helsinki Tilausmaksut vuonna 2011 Tilaajasta tulee automaattisesti aikakauslehti Vartijan kannatusyhdistyksen jäsen. Jos tilaaja ei halua olla jäsen, hän voi ilmoittaa asiasta lehdelle tilauksen yhteydessä. Tilausmaksu maksetaan lehden tilille Sampo yhteisöt perustilaajat opiskelijat tilaukset ulkomaille irtonumero 7 Irtonumeroita myy Akateeminen kirjakauppa. Toimitusneuvosto Olli Iso-Herttua, tutkija; Simo Knuuttila, prof.; Aarne Laurila, fil. tri; Aino-Kaarina Mäkisalo, pastori; Jukka Pakkanen, kirjailija; Heikki Räisänen, prof. (emer.); Ulf Särs, tied.siht. (eläkk.). Vinjetit: Anssi Rauhala Taitto: Tmi Datata Tuotanto: Formato Print\n3 Kirkon tulevaisuus maallistuneessa ja edelleen maallistuvassa maailmassa Matti Myllykoski Ei tarvitse olla suurikaan profeetta arvatakseen, että vaikkapa noin kahdenkymmenen vuoden kuluttua Suomen evankelis-luterilainen kirkko on edelleen menettänyt jäseniään, etenkin pääkaupunkiseudulla. Kävisiköhän niin, että tuolloin kirkkoon kuuluu noin 60 % suomalaisista ja Helsingissä kirkkoon kuuluvia on alle 30 %? Vastaavanlainen tilanne on Saksassa jo nyt, eikä sielläkään kirkosta eroamiselle näy loppua: seniorijäsenten osuus on kirkossa selvästi nuorisoa suurempi. Olemme omistaneet tämän Vartijan numeron Berliinille, sekularisoituneelle ja uskonnollisesti pluralistiselle Saksan pääkaupungille. Saksassa on noin 82,2 miljoonaa asukasta. Karkeasti ottaen Saksan uskontokartan voi jakaa tasan evankelisten, katolilaisten ja uskontokuntiin kuulumattomien kesken. Vuonna 2009 uskontokuntiin kuulumattomia oli 24,7 miljoonaa, kun taas evankelisia kristittyjä oli noin 24,2 miljoonaa ja katolilaisia 24,9 miljoonaa eli suurin piirtein 3 kertaa 30 % väestöstä. Muiden kirkkokuntien ja uskontojen jäseniä oli lähes 8,4 miljoonaa. Saksassa on noin 4 miljoonaa muslimia ja hieman yli juutalaisten yhteisöjen jäsentä; kuitenkin noin Saksan juutalaista ei kuulu juutalaiseen uskonyhteisöön. Sekulaarina suurkaupunkina Berliinissä alle 30 % väestöstä kuuluu jompaankumpaan kristilliseen valtakirkkoon. Keski-Euroopassa 1970-luvulla alkanut maallistumiskehitys jatkuu tasaisesti ja varmasti. Suomen tilanteen arvioiminen Saksan lukujen valossa ei ole kuitenkaan ongelmatonta. Saksojen jälleenyhdistymisen jälkeen entisen DDR:n asukkaat ovat muuttaneet BRD:n maallistumislukuja aiempaa synkemmiksi. Useimmissa entisen BRD:n osavaltioissa evankeliseen ja roomalaiskatoliseen kirkkoon kuuluu edelleen selvästi yli 60 % asukkaista, kärjessä Saarland, jossa yli 80 % väestöstä kuuluu jompaankumpaan kristilliseen valtakirkkoon. Kirkollisesti ajatellen surkein tapaus on entisen DDR:n Sachsen- Anhalt, jossa näihin kirkkoihin kuuluu alle 18 % asukkaista; Brandenburgissa ja Mecklenburg-Vorpommernissa kirkkouskollisia on vain hieman yli 20 %. Sama asetelma näkyy myös Berliinin kaupunginosissa, joiden joukossa joidenkin itäisen Berliinin asukkaista alle 10 % on evankelisia tai katolilaisia. 161\n4 Suomalainen impivaara on sen verran syrjässä Euroopan suurten maiden väestöliikenteestä, että meille ei voi odottaa syntyvän niin suurta muslimiyhteisöä kuin Saksassa tai etenkin Ranskassa on syntynyt. Muslimien roolia suomalaisen yhteiskunnan tulevissa vaiheissa ei ole kuitenkaan syytä väheksyä. Heidän läsnäolonsa muistuttaa jatkuvasti uskontojen globaalista diversiteetistä ja länsimaisten yhteiskuntien peruuttamattomasta pluralisoitumisesta. Se, joka ei halua pitää kiinni yksioikoisista ennakkoluuloista kaikkea vierasta kohtaan, joutuu huomaamaan, että uskonto on maahanmuuttajille olennainen osa heidän identiteettiään. Samalla he ovat kuitenkin kaikessa erilaisuudessaan samanlaisia ihmisiä kuin mekin. Tällaisen itsestäänselvyyden tunnustaminen näyttää olevan monelle suomalaiselle hyvin vaikeaa. Saksalaiset kristityt ovat painiskelleet maahanmuuttajakysymyksen kanssa jo kauan; jo 1970-luvun puolivälissä Saksassa oli 1,2 miljoonaa muslimia. Meidän valtakirkollemme kysymys on avautumassa vasta vähitellen. Saksalaiset ovat joutuneet painiskelemaan myös synkän menneisyytensä kanssa. Siihen kaikista kipeimpänä asiana liittyy kuuden miljoonan juutalaisen siviilin murhaaminen toisen maailmansodan yhteydessä. Heti sodan jälkeen saksalaiset näkivät mielellään itsensä Hitlerin ja muiden kansanjohtajien uhreiksi, mutta joutuivat vähitellen tunnustamaan massa-ampumisissa ja keskitysleireillä toteutetun joukkotuhonnan laajuuden ja hirveyden. Aluksi ei haluttu myöntää, että suurin osa uhreista oli nimenomaan juutalaisia eikä vain eri kansallisuuksien jäseniä. Voi varsin perustellusti väittää, että vasta Saksassa 70-luvun lopulla esitetty amerikkalainen televisiosarja Holocaust toi natsien juutalaisvainot peruuttamattomasti saksalaisten yleiseen tietoisuuteen. Sodan jälkeen hyvin monet keskitysleireiltä selvinneistä Saksan juutalaisista halusivat jättää vanhan kotimaansa lopullisesti ja muuttaa Palestiinaan tai Yhdysvaltoihin. Osa heistä kuitenkin jäi Saksaan. Itäisessä Saksassa juutalaisten syrjiminen jatkui, eikä länsipuolellekaan jääneillä ollut helppoa. Vasta viime vuosikymmenet ovat tuoneet saksalaisten parissa mukanaan aivan uuden suhtautumisen menneisyyteen, ja holokaustin uhrien muisto elää Saksassa ja etenkin Berliinissä toisin kuin sodan jälkeisinä kollektiivisen torjunnan ja itsesäälin vuosina. Juutalaisten joukkotuho toisessa maailmansodassa oli yksi tekijöistä, jotka pakottivat voittajia rauhan jälkeen rakentamaan Saksaan ja muualle Eurooppaan sellaista demokratiaa, joka ei rakennu nationalismin vaan yleiseurooppalaisten arvojen varaan. Tällainen kehitys on omalta osaltaan vaikuttanut myös yhteiskunnan maallistumiseen, vaikka kirkot ovat sodan jälkeen muuttuneet muun yhteiskunnan myötä ja osanneet irtautua kritiikittömän kansallisuusintoilun tahraamasta menneisyydestään. Tulevaisuuttaan arvioidessaan kirkkojen on hyvä katsoa menneisyyteen. Sieltä löytyy monia kiinnostavia selitystekijöitä sille, miksi me olemme nyt juuri siinä missä olemme. 162\n5 Saksalaisen sekularisaation alkutahdit: Yleiskatsaus ja biografinen esimerkkitapaus Matti Myllykoski Kymmenisen vuotta sitten olin konferenssimatkalla Leuvenissa Belgiassa. Kun viimeisenä päivänä oli aikaa kierrellä kaupungilla, tapasin yhden kokouksen pohjoismaisista osanottajista, ja vietimme yhdessä kiinnostavan iltapäivän. Yhdessä Leuvenin keskustan mainioista terasseista keskustelumme kääntyi ilmiöön, jota tavataan kutsua sekularisaatioksi. Kumppanini, etevä käytännöllisen teologian spesialisti, sanoi vastustavansa koko termin käyttöä. Sen sijaan, hän sanoi, pitäisi puhua sosiaalisen kontrollin höltymisestä. Ymmärsin pian, mistä kiikasti. Sekularisaatio sellaisena kuin minä olin sen jo pitkään ymmärtänyt tarkoittaa länsimaissa kirkon aseman ja arvovallan rapautumista sekä kristillisen opin ja etiikan arvonalennusta. Kollegani oli kritiikissään monella tapaa oikeassa. Eiväthän ihmisten uskonnolliset tarpeet sinänsä katoa ajan mukana, ne vain muuttavat muotoaan. Menneiden aikojen ihmiset eivät ole olleet sen hurskaampia, moraalisempia tai kristillisempiä kuin mekään. Yhteisö on vain valvonut tehokkaammin, mitä he sanovat ja tekevät, ja vahva yhtenäinen tapakulttuuri on pakottomasti ohjannut heidän valintojaan. Sekularisaatio on epäilemättä ongelmallinen termi, jos sillä tarkoitetaan, että uskonnon kannalta nykyhetki muuttuu ajan kuluessa aina vain huonommaksi. Globalisoituvassa maailmassa monet elintasoaan ja sivistystasoaan kohottaneet ihmisryhmät näyttävät vähitellen hylkäävän uskonnon, mutta marginaalissa teknisesti kehittyvä ja globalisoituva tuottaa turvattomiksi itsensä kokeville ihmisille uutta uskonnollisuutta, läntisessä maailmassamme etenkin karismaattista kristillisyyttä. Uskonto täytyy ymmärtää myös avarammin kuin pelkästään yliluonnollisuuteen ja tuonpuoleisuuteen kohdistuvaksi ajatteluksi, kokemiseksi ja puheeksi. Itämaisesti värittyneissä elämänfilosofioissa on selvät uskonnolliset piirteensä, ja kirkollisen kristillisyyden kyljessä elää paljon sisällölli- 163\n6 sesti jäsentymätöntä uskonnollisuutta, jossa usko rakkauteen, hyvyyteen ja oikeudenmukaisuuteen saa epämääräisen tuonpuoleisuusulottuvuuden. En ole kuitenkaan varma siitä, että sekularisaation sijaan olisi puhuttava sosiaalisen kontrollin höltymisestä. Niin kutsutun sekularisaation myötä osa yhteisöllisistä normeista on pikemminkin tiukentunut kuin höltynyt ajateltakoon etenkin naisiin ja vähemmistöihin kohdistuvan syrjinnän määrätietoista torjumista. Lapsiin sekaantuminen on ollut aina paha rikos, mutta sekularisoituneessa maailmassa siitä on tullut entistä tuomitumpi asia. Muutama vuosikymmen sitten homoseksuaaleihin kohdistetut ennakkoluulot olivat arkipäiväisiä, mutta nyt niistä on tullut merkki esittäjänsä suvaitsemattomuudesta ja ahdasmielisyydestä. Tästä syystä puhuisin edelleen sekularisaatiosta enkä vaihtaisi termiä toiseksi. Sekularisaatio ei tällöin ole eettinen, uskonnollinen tai tapakulttuurin sitovuuteen liittyvä termi. Se kuvaa pikemminkin kirkon yhteiskunnallisen aseman ja vaikutuksen heikkenemistä, kristillisen opin omaksumisen ja sellaisenaan toistamisen rapautumista sekä kristillisyyteen perinteisesti liittyneiden ehdottomien käsitysten kasvavaa kyseenalaistamista. Tällaisesta sekularisaatiosta voi historiallisesti ottaen puhua valistuksen yhteydessä, mutta koko yhteiskuntaan ja laajempiin kansankerroksiin leviävä sekularisaatio saa alkuna vasta 1800-luvun lopulla niin Suomessa kuin muuallakin Euroopassa. Pappismiehet, jotka vuonna 1888 perustivat Vartijan tällaista kehitystä ehkäisemään, toimivat samoin kuin konservatiiviset kirkolliset voimat ympäri Eurooppaa. Evankelisen kirkon asema 1800-luvun lopun Saksassa Roomalaiskatolinen, luterilainen ja reformoitu kirkko menettivät 1800-luvun alkupuolella kukin alueelliset erityisasemansa, kun kirkkoa ja valtiota lähdettiin erottamaan toisistaan. Valistuksen propagoima uskonnonvapaus ja paine kirkkojen yhteiskunnallista valtaa vastaan johtivat kirkkojen itsenäiseen organisoitumiseen. Protestanttisella puolella kehitys johti luterilaisten ja reformoitujen kirkkojen yhdistymiseen yhdeksi evankeliseksi kirkoksi. Kaikki tämä kiihdytti kirkon vaikuttajien jakaantumista tunnustukselliseen ja uudistusmieliseen leiriin joiden välillä kolmannet yrittivät hieroa sovintoa välitysteologiallaan. Erityisesti 1840-luvulla Saksa kehittyi yhteiskunnallisesti. Rautatiet yhdistivät eteläiset ja pohjoiset seudut toisiinsa, ja kirjapainotekniikan kehitys teki kirjoista paremmin painettuja, kestävämpiä ja halvempia. Vuoden 1848 vallankumous, joka tähtäsi saksalaisen kansallisvaltion luomiseen, epäonnistui, mutta antoi liberaaleille aatteille etenkin lehdistönvapaudelle uutta voimaa. Sivumennen voi mainita, että vallankumouksen epäonnistuminen sai osan liberaalisti ajattelevaa saksalaista sivistyneistöä muuttamaan maasta pois, etenkin Yhdysvaltoihin. Poistumalla näyttämöltä he jättivät Saksassa enemmän pelitilaa konservatiivisille ja yltiönationalistisille voimille. 164\n7 Vuonna 1871 syntyi yhtenäinen Saksa, josta tuli keisarikunta. Nationalistiset liberaalit joukossa sekä kirkollisia että ei-kirkollisia vaikuttajia näkivät valtionmuodostuksessa mahdollisuuden demokratian ja parlamentarismin sekä yksilönvapauksien kehittämiselle vanhoja konservatiivisia arvoja vastaan. Toisaalta uusi kehitys innosti myös konservatiivisia piirejä, jotka olivat kirkossa vahvasti edustettuina. Ranska oli lyöty juuri päättyneessä sodassa, ja isämaallinen innostus oli huipussaan. Preussin armeija ja sen edustama kova kuri yhdessä sentimentaalisen nationalismin kanssa nousivat arvoonsa. Saksan konservatiiviselle evankeliselle papistolle voitto Ranskasta merkitsi symbolista voittoa paitsi roomalaiskatolisuudesta myös Ranskan vallankumouksesta ja kaikista sen edistämistä ja aiheuttamista kristinuskonvastaisiksi koetuista aatteista muiden muassa poliittisesta liberalismista, sananvapaudesta, sosialismista ja juutalaisten kansalaisoikeuksista. Toiveissa oli saada kristillinen usko ja tapakulttuuri säilyttämään asemansa Saksassa; hurskaus, velvollisuus, uskollisuus ja kuuliaisuus olivat arvoja, joissa isänmaallisuus ja kristillisyys yhdistyivät. Tästä asetelmasta käsin Saksassa käytiin kulttuuritaistelua, jossa piispojen ja papiston kohtuuttomiksi katsottuja etuoikeuksia ja yhteiskunnallisia vaikutusmahdollisuuksia pyrittiin heikentämään. Erityisenä vihollisena oli roomalaiskatolinen kirkko. Sen vuonna 1870 Vatikaanin I kirkolliskokouksessa sorvaama oppi paavin erehtymättömyydestä herätti Saksan protestanttisissa piireissä tyrmistystä. Ylevät tavoitteet eivät kuitenkaan kyenneet vastaamaan karun todellisuuden esiin nostamiin haasteisiin. Vuosisadan jälkipuoliskolla kiihtynyt teollistuminen voimisti kaupunkeja, mutta kasasi niihin samalla lisääntyvässä määrin kurjuudessa elävää väkeä. Kirkko ei kyennyt vastaamaan näiden ihmisten hengellisiin tarpeisiin jos heillä ylipäänsä oli sellaisia. Sosialismi levisi työväestön parissa, ja marxilainen sosiaalidemokraattinen puolueen perustettiin Vaikka valtakunnankansleri Otto von Bismarck kielsi sen lailla vuonna 1878, mikään ei estänyt puolueen kannatuksen räjähdysmäistä kasvua. Voimaton laki kumottiin vuonna Papisto oli luonnollisesti laillisen esivallan puolella kapinoitsijoita vastaan. Ei ole ihme, että teollisuustyöläisten asuttamilla kaupunkialueilla kirkossakäyntiluvut olivat hyvin alhaisia, ja köyhille ja ahtaasti asuville oli turha saarnata kuuliaisuutta esivallalle, oikeaa kristillistä oppia ja korkeaa seksuaalimoraalia. Kristillinen sosiaalityö ja hyväntekeväisyys pelastivat sen, mikä pelastettavissa oli, mutta suurta kokonaiskehitystä ne eivät muuttaneet. Halki 1800-luvun Saksan pappien teologinen koulutus oli monipuolista ja tieteellisesti korkeatasoista. Historiallisesta raamatuntutkimuksesta ja systemaattisen teologian kysymyksistä kaikkine finesseineen tuli olennainen osa seurakunnassa vaikuttavan papin identiteettiä ja ammattitaitoa. Ei olekaan ihme, että 1800-luvun lopun Saksassa toisin kuin esimerkiksi Suomessa hyvin monet teologit ja papit olivat valmiit hyväksymään Darwinin kehitysopin kristil- 165\n8 lisen uskon kanssa yhteensopivaksi. Oma ongelmansa oli kuitenkin se, että varsinkin liberaali sivistynyt papisto puhui usein seurakuntansa yli ja ohi. Adolf Harnack ( ; vuodesta 1914 von Harnack) sopii varhaiskristillisyyden tutkijana, teologina ja kulttuurivaikuttajana havainnollistamaan 1800-luvun lopun ja alkavan luvun kirkollisia haasteita Saksassa ja eritoten Berliinissä, jonne Harnack oli kutsuttu professoriksi vuonna 1888 ja jossa hän vaikutti elämänsä loppuun saakka. Harnack kohtasi oman aikansa sekularisaation paitsi kriittisenä teologina myös vakaumuksellisena kristittynä ja kirkon tulevaisuudesta huolestuneena vaikuttajana. Adolf Harnack ja kirkon kriisi 1800-luvun jälkipuoliskon teologisessa keskustelussa kehittyi vähitellen kysymys siitä, sitoiko kirkossa lausuttava uskontunnustus pappien ajattelua ja julistusta. Koska uskontunnustus nähtiin sitovaksi tekstiksi, osa papistosta olisi mielellään halunnut muuttaa sen vapaamielisempään, nykyaikaista maailmankuvaa ja kriittisen raamatuntutkimuksen avaamaa tietoa vastaavaksi. Niin sanottu kiista apostolisesta uskontunnustuksesta (Apostolikumstreit) havainnollistaa tunnustuksellista konfliktia, joka viitoittaa tietä joihinkin oman aikamme kirkollisiin kriiseihin. Vuonna 1892 württembergiläinen pastori Christoph Schrempf oli irtisanottu virastaan, koska hän ei käyttänyt apostolista uskontunnustusta jumalanpalveluksessa eikä kasuaalitoimituksissa. Joukko teologian opiskelijoita kääntyi tämän vuoksi Harnackin puoleen ja tiedusteli tältä, voisiko hän esittää evankeliselle ylikirkkoneuvokselle pyynnön, että apostolicum poistettaisiin pappisvalasta ja jumalanpalveluksen kaavasta. Harnack ei täysin yhtynyt opiskelijoiden esitykseen, mutta julkaisi vastauksensa kulttuuriprotestanttien lehdessä Die Christliche Welt. Hän yhtyi kysyjien näkemykseen siinä, että kirkolle sopisi käyttää apostolicumin sijaan tai sen rinnalla lyhyempää tunnustusta, joka vastaisi paremmin reformaatiossa ja sen jälkeen saavutettua käsitystä evankeliumista. Harnack piti kysymystä kirkolle erittäin tärkeänä, mutta korosti, ettei mikään päätös asiassa saisi loukata tunnustukseen sitoutuvien kristittyjen tunteita. Jos lyhyt tunnustus laadittaisiin, sen tulisi olla sisällöltään ja iskevyydeltään entistä parempi eikä sen laatimista voisi antaa teologian ylioppilaiden tai muiden teologisessa osaamisessaan harjaantumattomien käsiin. Vaihtoehtoisen tunnustuksen laatiminen kuitenkin osoittaisi, etteivät vanhan tunnustuksen sanamuodot sinällään takaa lausujansa erityistä kristillisyyttä. Apostolicumin ongelmallisina kohtina Harnack piti ajatusta kirkosta pyhien yhteytenä, Paavalin teologian vastaista tunnustautumista lihan ylösnousemukseen sekä uskontunnustuksen yksityiskohtien luettelemista paljaina tosiasioina sen sijaan, että ne nähtäisiin uskolle arvokkaina asioina. Lausetta Jeesuksen neitseellisestä syntymästä Harnack sen sijaan piti mahdottomana hyväksyä. Sen voisi poistaa uskontun- 166\n9 nustuksesta, koska kysymys on monille papeille vaikeasti uskottavasta ja uskon ydinsisällön kannalta perifeerisestä asiasta. Harnack ei kannattanut uskontunnustuksesta luopumista vaan sen osittaista korvaamista lyhyemmällä tunnustuksella, jota myös saisi käyttää jumalanpalveluksissa. Tällaiseen tunnustukseen kuuluisivat olennaiset asiat: syntien anteeksiantamus, ikuinen elämä, usko kaikkivaltiaaseen Luojaan, hänen Poikaansa Jeesukseen Kristukseen sekä Pyhään Henkeen. Tunnustuksessa tulisi sitoa kaikki tämä selvästi Herramme Jeesuksen Kristuksen työhön. Vaikka Harnack oli käsitellyt tunnustuksen ongelmaa tähän tapaan jo luennoillaan ja kirjoituksissaan, artikkelista nousi ennen näkemätön myrsky. Kirjallinen polemiikki Harnackia vastaan koostuu tutuista aineksista. Oikeaoppisesta kristillisyydestään ja poliittisesti aktiivisesta antisemitismistään tunnettu hovisaarnaaja Adolf Stöcker ( ) väitti, ettei Harnack kunnioita historiaa eikä tunnustusta vaan esittää pelkkiä hypoteeseja. Vähemmän asiallisissa kirjoituksissa Harnack esiteltiin pilkkaajaksi, antikristillisen opin levittäjäksi, joka tekee Kristuksesta hullun hurmahengen tai kieron huijarin. Joukko teologian professoreita tuki Harnackia maltillisella julkilausumalla. Harnackia ei erotettu professorin virastaan eikä siirretty Berliinistä vähäpätöisempään yliopistoon kuten kiistan tiimellyksessä ehdittiin vaatia. Sen sijaan Berliiniin perustettiin Harnackin liberaalin vaikutuksen vastapainoksi ylimääräinen professuuri, jota hoitamaan kutsuttiin konservatiiveille mieluinen Adolf Schlatter ( ). Harnack otti hänet ystävällisesti vastaan ja jäi jopa kaipaamaan Schlatteria, kun tämä vuonna 1898 siirtyi professoriksi Tübingeniin. Harnack oli monien vastustajiensa silmissä kuvainraastaja ja kristinuskon tuhoaja, mutta hänellä oli vilpitön huoli kirkon ja kristinuskon tulevaisuudesta. Vuonna 1896 julkaistussa artikkelissaan protestantismin nykytilasta ( Zur gegenwärtigen Lage des Protestantismus ) Harnack näki tärkeäksi tehdä työtä kolmen keskeisen asian eteen: 1) miten esittää evankelinen usko selvästi ja yksinkertaisesti nykyajan kielellä, 2) miten rikastuttaa ja tehdä joustavammaksi uskonelämää sekä kehittää kristittyjen sosiaalista vastuuta, ja 3) miten rakentaa kirkkoa kärsivällisesti, kaikesta vastarinnasta huolimatta. Harnack osallistui keskusteluun kirkon sosiaalisesta vastuusta muuttuneessa yhteiskunnassa ja asettui vahvasti kirkon aktiivisen sosiaalisen työn kannalle huonosti palkatun työväestön ja puutetta kärsivien parissa. Tällaisen työn yleiskirkollisena yhteistyöelimenä oli evankelissosiaalinen kongressi ( Evangelisch-sozialer Kongress ), yhdistys, jonka suuri joukko kirkollisia vaikuttajia suunnitteli ja kutsui koolle vuotuisiin tapaamisiin 1890 alkaen. Harnack osallistui aktiivisesti laajapohjaisen yhteisön toimintaan ja edusti siellä välittävää kantaa sosiaalidemokratiaa lähellä olevien liberaalien ja Adolf Stöckerin johtaman tunnustuksellisen siiven välillä. Huolimatta jyrkistä teologisista eroista Stöcker oli hyväksynyt Harnackin mukaan toimintaan, eikä Harnack tavoilleen uskollisena halun- 167\n10 nut omaksua sosiaalipolitiikassakaan demagogin roolia. Hänen tavoitteenaan oli vahvistaa Saksan evankelisessa kirkossa varhaiskristilliseen eetokseen perustuvaa toimintamallia, jossa yksittäisten seurakuntien konkreettinen sosiaalinen työ olisi keskeisessä asemassa. Huolimatta kirkollisten vaikuttajien yhteisistä huolenaiheista ja hyvistä aikomuksista repeämä kongressin sisällä oli väistämätön. Harnack vastusti monien muiden liberaalien ja maltillisten tavoin Stöckerin ankaraa sosiaalidemokraattisen puolueen tuomitsemista ja tökeröä antisemitismiä sekä sosiaalisiin kysymyksiin liittyvän teologisen tutkimuksen vähättelyä. Stöcker, jolle hänen omien sanojensakin mukaan taistelu juutalaisuutta ja demokratiaa vastaan oli hänen kaikkea muuta työtään tärkeämpää, ei voinut kauan sietää liberaalin siiven arvoja ja asenteita. Yllä kuvattu kiista apostolisesta uskontunnustuksesta oli myös omiaan kiristämään tunnelmaa kongressin sisällä. Stöcker oli lisäksi ajautunut riitaan edustamansa konservatiivisen puolueen kanssa ja joutui lähtemään sieltä. Hän jätti lopulta myös evankelis-sosiaalisen kongressin vuonna Apostoliseen uskontunnustukseen ja evankelis-sosiaalisen kongressin toimintaan liittyneet kriisit osoittavat, miten vaikea evankelisen kirkon oli vastata aikansa haasteisiin ja pysyä samalla yhtenäisenä. Monesti Adolf Harnack esitellään kaiken liberaaliteologian isäksi ja siinä mielessä yhdeksi pahimmista syyllisistä kirkon opin rapautumiseen. Lähempi tutustuminen Harnackin tuotantoon ja sen takana vaikuttaneeseen näkemykseen kristinuskosta viittaa kuitenkin aivan toiseen suuntaan. Kirjoituksessaan protestanttisen lähetystyön perusteista ( Grundsätze der evangelisch-protestantischen Mission, 1900) Harnack kirjoittaa suorastaan konservatiivisesti: Meidän lähetysvelvollisuutemme vankkumaton vakaumus juontuu tietoisuudesta, että kristinusko ei ole vain uskonto uskontojen joukossa, vaan se on uskonto itse ja että vasta siinä ja sen kautta jokaisesta kansasta ja ihmiskunnasta tulee se, mikä niiden pitää olla. Harnackin vuonna 1902 ilmestynyttä kirjaa varhaisen kristinuskon lähetystyöstä ja leviämisestä (Die Mission und Ausbreitung des Christentums in den drei ersten Jahrhunderten; 2. painos 1915) lukee vaikuttavan tieteellisen aineiston rinnalla kuin paremmanpuoleista hartauskirjaa. Sen liberaali optimismi kristillisen eetoksen ja sen maailmanlaajuisen kantavuuden suhteen saattaa tuntua ummehtuneelta, mutta oman aikansa kontekstissa nähtynä se tuntuu olevan jonkinlaisella aallonharjalla. Vuonna 1909 Harnack, jota liberaali papisto ja esimerkiksi sosiaalidemokraatit pitivät edistyksellisenä voimana kirkon ja teologian alalla, joutui uudestaan mukaan kirkkopoliittisiin kiistoihin eikä väistänyt osallistumasta niihin. Vuosisadan alussa evankelisessa papistossa ilmeni tarvetta uudistaa kirkon julistusta. Julkisuudessa keskusteltiin luonnontieteellisen tutkimuksen ja siihen usein liittyneen monistisen maailmankuvan seuraamuksista kristilliselle uskolle. Osin tähän keskusteluun liittyen, osin 168\n11 kirkon liberalisoitumisen innoittamina jotkut papeista olivat taipuvaisia panteismiin ja toivat sen esille saarnoissaan. Julkisuudessa keskusteltiin vilkkaasti myös Arthur Drewsin ( ) teesistä, jonka mukaan Jeesus ei olisi ollut olemassa, vaan hän olisi puhtaasti varhaiskristillisen uskon tuote. Teesin taustalla oli puhtaaksiviljelty (ääri)hegeliläinen ajattelu, jonka mukaan ideat hallitsevat historiaa eivätkä niinkään yksittäiset ihmiset. Saksan kirkon johtajat ajattelivat, että tilanteelle olisi tehtävä jotakin ja pian. Vuonna 1909 preussilainen yleissynodi perusti erityisen kollegion (Spruchkollegium) tutkimaan pappien mahdolliseen harhaoppisuuteen liittyviä tapauksia. Kollegio koostui ensi sijassa kirkkoneuvoksista ja kirkolliskokouksen jäsenistä, mutta mukana oli myös kaksi keisarin nimittämää teologian professoria. Harnack kutsuttiin kollegioon varajäseneksi mutta hän ei koskaan joutunut osallistumaan sen kokouksiin. Yhtä kaikki kirkon opillinen identiteetti ei ollut Harnackille yhdentekevä asia, ja hän kannatti periaatteessa kollegion perustamista ja sille myönnettyjä valtuuksia. Hän halusi itsekin liberalisoida kirkkoa, mutta toivoi sen tapahtuvan maltillisesti. Maltilliseen optimismiin oli syytäkin, sillä Saksan evankelinen kirkko oli muuttunut huomattavasti liberaalimpaan suuntaan vuoden 1860-luvun tilanteesta, jolloin Ernst Wilhelm Hengstenberg ( ), ultraluterilainen neo-ortodoksian edustaja kuului kirkon johtaviin teologeihin. Ensimmäinen suurta huomiota herättänyt tapaus koski kölniläisen pastori Carl Jathon ( ) opillisia käsityksiä. Jatho oli aikansa liberaaliteologi, joka vieroksui dogmatiikkaa ja korosti uskon yksilöllistä luonnetta. Jeesus oli hänelle henkisen vapauden esikuva eikä taivaasta tullut Jumalan Poika. Tapauksen teki erityisen vaikeaksi Jathon kiistaton antautuminen työlleen ja hänen hyvä maineensa seurakuntalaisten parissa. Kollegio erotti Jathon virastaan, ja pastorin puolustajat pyysivät Harnackia ottamaan kantaa asiaan. Harnack piti Jathon oppia kirkon uskon rajat ylittävänä. Hän piti silti hänen erottamistaan vääränä ratkaisuna, koska pastorin olisi seurakuntatyönsä ansiollisuuden vuoksi pitänyt voida jatkaa virassaan. Jatho ja hänen tukijansa olivat pettyneitä Harnackin reaktioon ja olisivat sen sijaan toivoneet tältä varauksetonta tukea. Sosiaalidemokraattien lehti Vorvärts puhui jopa Harnackin vararikosta (Bankerott). Jatho itse kirjoitti Harnackille kahteenkin otteeseen ja selosti, kuinka hänen opillinen ajattelunsa itse asiassa on johdonmukaista seurausta Harnackin omista kirjoituksista. Harnack vastasi Jatholle kerran, mutta pidättyi jatkamasta keskustelua sen pidemmälle. Jathon tapausta seurasi toinen: kesällä 1912 kollegio tuomitsi pastori Gottfried Traubin ( ) menettämään virkansa ja eläkkeensä. Syynä ei ollut hänen viranhoitonsa, joka todettiin esikuvalliseksi, eikä edes hänen julistuksensa. Sen sijaan syytös kohdistui siihen, että Traub oli protestoinut Jathon virasta erottamista vastaan sekä ottanut myös muissa yhteyksissä kantaa epäoikeuden- 169\n12 mukaiseksi kokemaansa kirkollista vallankäyttöä vastaan. Tällä kertaa Harnack asettui varauksettomasti syytetyn ja tuomitun puolelle. Hänen mielestään Traubia saattoi syyttää agitaatiosta, mutta hänen toimintansa oli totuudenmukaista. Traubin vika oli ainoastaan se, että hän oli vaatinut kirkoltaan korkeampien ihanteiden mukaan toimimista. Puolustuskirjoituksessaan Harnack viittaa ekumeenisten kirkolliskokousten aikaan 300- ja 400-luvuilla todeten, että kirkko on ilmaissut tunnustuksensa niin eksentrisesti ja ihanteensa niin korostetun henkisesti, että täysi totuudenmukaisuus ei ole siellä hallinnut. Siksi Harnack piti välttämättömänä jälleen kerran sanoa avoimesti, että kirkon tietyt opinkohdat eivät ole totuudenmukaisia ja että niihin pitäisi voida pidättyä tunnustautumasta. Satojen saksalaisintellektuellien tapaan Harnack piti ensimmäistä maailmansotaa Saksalle oikeutettuna ja eettisesti perusteltuna. Sodan myötä hänen mielensä kuitenkin muuttui ja sen päätyttyä vanhasta kansallisliberaalista tuli liberaalidemokraatti, joka sai ennen kuolemaansa seurata huolestuneena Saksan poliittista kehitystä. Vain pari vuotta hänen kuolemansa jälkeen Saksassa sai vallan liike, jonka imuun monet kirkossakin joutuivat. Kansallissosialistien ristiretki rauhaa, demokratiaa ja juutalaisuutta vastaan päättyi tuhoon, joka saattoi myös perinteisesti esivallan kanssa liittoutuneen evankelisen kirkon aivan uuteen tilanteeseen. Kirjallisuutta Nicholas Hope, German and Scandinavian Protestantism Oxford: Clarendon Press Christian Nottmeier, Adolf von Harnack und die deutsche Politik : Eine biographische Studie zum Verhältnis von Protestantismus, Wissenschaft und Politik. Tübingen: MohrSiebeck Agnes Zahn-Harnack, Adolf von Harnack. Berlin: Hans Bott\n13 Aika on meidän puolellamme : kirkosta eroaminen Saksassa René Meintzin haastattelu ja paavin vierailun aiheuttama kuohunta Mikko Ketola & Matti Myllykoski Kun saksalainen ateisti katsoo maansa historiaan, hän näkee siellä muutamia keskeisiä ilmiöitä, jotka viitoittavat tietä parempaan yhteiskuntaan: Karl Marxin yhteiskunnallinen kritiikki, sosiaalidemokratia sekä kirkon ja valtion välinen ero Weimarin tasavallan aikana. Niin Saksan historiaa hahmottaa ainakin René Meintz, 39-vuotias aktiivinen sosiaalidemokraatti ja kirkosta eroamisesta tiedottavan nettisivun (kirchenaustritt.de) organisaattori, jonka kutsuimme Berliinin itäpuolella mukavaan ravintolaan keskustelemaan kanssamme. Evankeliselta seudulta Lyypekistä Berliinin Friedrichsheiniin muuttanut Meintz erosi itse varsin liberaalista evankelisesta maakirkosta (Nordelbische Landeskirche) jo murrosiässä. Poliitikkojen uskontokannan suhteen hän on kuitenkin skeptinen. Toisin kuin sosiaalidemokratia ja kommunismi aikoinaan, nykyiset puolueet eivät oikeastaan ole kirkon ja valtion erottamisen kannalla. Meintz tietää kertoa meille, että hänen puolueensa lisäksi myös muut merkittävät puolueet vasemmalta oikealle ovat varovaisia suhteessaan evankeliseen ja roomalaiskatoliseen kirkkoon. Vihreistä ei ole vallitsevan tilanteen kriitikoiksi, eikä edes entisen DDR:n perintönä muodostuneen vasemmistopuolueen politiikasta saa selvää tukea kirkon ja valtion erottamiselle. Meintz näkee kuitenkin, että aika on hänen asiansa puolella. Kun hän kymmenisen vuotta sitten aloitti nettisivunsa, hän sai vihamielistä postia, mutta nyt tilanne on rauhoittunut. Kirkosta eroamisen suositteleminen on luonnollinen osa yhteiskunnallista keskustelua, ja itse asiakin on tullut aiempaa ajankohtaisemmaksi. Katolisen kirkon pedofiiliskandaali ja sen riittämätön kohtaaminen kirkon piirissä ovat lisänneet kirkosta eroamista Saksassa. Myös media on valpastunut kaivelemaan aiempaa enemmän 171\n14 kirkkojen ja uskonnon vaiettuja pimeitä puolia. Aiemmin tätä rintamaa edusti lähinnä Der Spiegel, mutta joukkoon on nyttemmin liittynyt myös muita kausijulkaisuja. Berliinissä uusin käänne liittyy uskonnonopetuksen statuksen radikaaliin muuttamiseen kouluissa. Aiemmin pakollinen uskonnonopetus aiheutti sekavuutta kouluissa, joihin tuli oppilaiksi kasvavassa määrin islaminuskoisia ja muunlaisen uskonnollisen taustan parissa kasvaneita siirtolaisia. Nyt tilalle on tullut kansanäänestyksen jälkeen kaikille pakollinen etiikan opetus, ja tunnustuksen mukaista (evankelista) uskontoa opetetaan vain ylimääräisenä aineena. Meintz kertoo, että uuden käytännön kannattajien joukossa oli kampanjoinnin aikaan myös aktiivisia evankelisen kirkon jäseniä. Hän mainitsee edelleen, että osa DDR:n aktiivisista kristityistä kokee Saksan jälleenyhdistymistä seuranneessa tilanteessa kirkon ja valtion välisen suhteen oudoksi. Etenkin kirkon ja puolustusvoimien (Bundeswehr) välinen yhteistoiminta tuntuu vieraalta. Meinz toteaa tuttuun tapaan, että aiemmin juuri kirkollisveron välttäminen oli tärkeimpänä motiivina kirkosta eroamiselle. Nyttemmin etenkin tyytymättömyys viranhaltijoihin on kiihdyttänyt kiinnostusta eroamiseen. Katolisessa kirkossa ovat pedofiiliskandaalin lisäksi vaikuttaneet tähän suuntaan myös jotkut antisemiittiset välikohtaukset, kuten esimerkiksi Pius X:n veljeskuntaan kuuluneen holokaustin kiistäjän Richard Williamsonin lausunnot. Kun kysymme, onko ateistien joukossa antisemiittejä, Meintz kiistää väitteen. Parin vuosikymmenen takainen äärivasemmistolainen buumi on jo kaukana takanapäin, ja nykyiset ateistit osaavat erottaa antisionismin ja antisemitismin selvästi toisistaan. Toisin kuin Suomessa, Saksassa kirkosta eroaminen on ollut perinteisesti byrokraattisen hankalaa. Meintz selittääkin nettisivullaan seikkaperäisesti, miten eroajan tulee toimia. Ensiksi hänen tulee mennä oman hallintoalueensa vastaavaan virastoon (Amtsgericht), jossa ilmoitus täytetään ja josta eroaja myös saa erotodistuksen. Ilmoitus lähetetään edelleen sekä kirkon viranomaisille että paikalliseen taloustoimistoon (Finanzamt). Berliinissä eroilmoitus on maksuton, mutta esimerkiksi Baden-Württenbergissä se saattaa maksaa kirkosta eroajalle jopa 70 euroa. Meintz korostaa, että useimmat nuoret kirkosta eroajat asioivat virastossa juuri ennen siirtymistään työelämään. Kirkosta eroamisesta tulee merkintä palkkakuittiin, minkä perusteella työnantaja pystyy selvittämään alaistensa uskonnon (kirkkokunnan tarkkuudella) tai uskonnottomuuden. Kirkosta eroamisen suurin riesatekijä liittyy kuitenkin siihen, että eroaja on velvollinen visusti säästämään virastosta saamansa erotodistuksen, jonka esittämistä häneltä voidaan vaatia jopa vuosia myöhemmin. Todistuksen kadottanutta voidaan vaatia maksamaan takautuvat kirkollisverot jopa kuuden vuoden ajalta. Meintz mainitsee lehdissäkin vahvasti esillä olleen uutisen, jonka mukaan erityisesti kirkosta eronneita uusberliiniläisiä kiusataan kyselyillä ja vaaditaan 172\n15 erotodistuksen näyttämistä. Kerromme Meintzille, miten yksinkertaiseksi ja riskittömäksi koko toimitus on tehty Suomessa, mutta hän ei reagoi asiaan odottamallamme kateudella. Seuraavaksi Meintz odottaa saksalaisen paavi Benedictus XVI:n vierailua Berliiniin ja osallistuu aktiivisesti asiaankuuluvien mielenosoitusten järjestämiseen. Meintz huomauttaa satiirisesti olleensa vahingoniloisen tyytyväinen, kun umpikonservatiivinen Ratzinger valittiin paaviksi. Nyt paavin toiminta on ollut omiaan lisäämään kirkosta eroamista, eikä tulevaisuus näytä muuttavan asiaa miksikään. Meintz kertoo meille, että ateistiset ja humanistiset järjestöt organisoivat Technische Universitätin tiloissa lauantaina koko iltapäivän mittaisen tapahtuman, jossa esitelmöidään ja keskustellaan paavin vierailuun liittyvistä asioista. Päätämme olla paikalla kuulemassa mielenkiintoisimpia esityksiä. Seminaari Vatikaanin syntien paljastamiseksi Tilaisuus on otsikoitu hieman Woody Allenia imitoiden Was Sie schon immer über den Vatikan wissen sollten. Tulemme paikalle kesken seminaarin ja otamme paikat melko edestä. Jaossa on järjestäjien esitteitä ja paavivastaisia julisteita levitettäväksi ympäri Berliiniä. Kaikki esitelmät kuvataan videolle ja ne löytyvät YouTubesta tapahtuman nimellä. Vartijan toimittajatkin voi tarkkasilmäinen katsoja bongata ainakin seminaarin päättäneen Alan Posenerin esityksen lopusta. Posenerin esiintyminen on You- Tubessa katsotuin tilaisuuden esitelmistä, mutta se ei olekaan ihme, sillä hän on ehdottomasti nimekkäin mukana olleista. Hän on saksalais-brittiläinen journalisti, Die Welt -lehden senioritoimittajia ja Saksan vaikutusvaltaisimpia bloggareita. Hän julkaisi aiemmin vuonna 2011 teoksen nimeltä Der gefährliche Papst. Eine Streitschrift gegen Benedikt XVI. Esitelmä perustuu tähän kirjaan. Muut tilaisuuden esitelmät ovat otsikoiltaan Die christliche Staatskirche und ihr neues Weltbild (Kristillinen valtiokirkko ja sen uusi maailmankuva; Rolf Bergmeier), Der Vatikan von Innen. Ein (ehemaliger) Insider berichtet (Vatikaania sisäpuolelta (entisen) sisäpuolisen silmin; Prof. Horst Herrmann), Der Vatikan und die Geschlechterpolitik der Päpste (Vatikaani ja paavien sukupuolipolitiikka; Ulrich Kessler), Vatikan und totalitäre Regime im 20. Jahrhundert (Vatikaani ja 20. vuosisadan totalitääriset järjestelmät; Lukas Mihr) ja Die Finanzen des Vatikans (Carsten Frerk). Useat esiintyjistä ovat tunnettuja myös kirjailijoina. Heistä Bergmeier on viimeksi kirjoittanut teoksen Kaiser Konstantin und die wilden Jahre des Christentums. Die Legende vom ersten christlichen Kaiser (2010), Herrmann kirjan Sex und Folter in der Kirche Jahre Folter im Namen Gottes (2009) ja Frerk teoksen Violettbuch Kirchenfinanzen. Wie der Staat die Kirchen finanziert (2010). Bergmeierin ja Frerkin teokset on julkaissut Alibri Verlag, joka on eksplisiittisesti sekulaari kustantaja ja julkaisee paljon uskonto- ja kirkkokriittisiä kirjoja. Tilaisuudessa oli parhaimmillaan 173\n16 noin 60 kuulijaa, joista huomattava osa oli naisia. Järjestäjinä toimivat Atheistische Hochschulgruppe (ATH), Evolutionäre Humanisten Berlin Brandenburg e. V. ja Internationaler Bund der Konfessionslosen und Atheisten. Lisäksi esillä oli vahvasti myös Giordano Bruno Stiftung, jonka avointa kirjettä liittokansleri Angela Merkelille oli tilaisuudessa jaossa. Kirjeessä kehotettiin Merkeliä kritisoimaan paaville katolisen kirkon ihmisoikeusrikkomuksia. Keskiluokkaiset kirkosta eroajat Perjantai-iltana Friedrichstrassen metroaseman lähellä sijaitsevassa ravintolassa nimeltä Ständige Vertretung meille tarjoutuu erinomainen tilaisuus keskustella kirkkoon kuulumisesta samaan pöytään istuutuvan pariskunnan kanssa. He kuuluvat samaan väliinputoajasukupolveen kuin mekin. Mies kertoo eronneensa evankelisesta kirkosta nimenomaan verotuksen vuoksi, vaikka pitää itseään ilman muuta kristittynä, ja mainitsee ylpeänä, että perhe viettää hartaasti joulua ja pääsiäistä. Jumalanpilkkaa ja kristillisillä arvoilla pilailua hän ei myöskään siedä. Hänen mielestään kirkko kerää kuitenkin jäseniltään aivan liikaa rahaa, ja hyvin toimeentulevana hän säästää kirkosta erottuaan huomattavia summia. Ainoa huoli, jonka senkin hän mainitsee humoristiseen sävyyn, on hautauksen järjestämisestä. Kysymme, miksi juuri taloudelliset motiivit ajavat ihmisiä eroamaan kirkosta ja miksi rahaan liittyvät asiat ovat ylipäänsä Saksassa niin paljon tapetilla, olipa kyse uskonnosta tai politiikasta. Pariskunta johtaa saksalaisten säästäväisyyden ja raha-asioista kinaamisen uskottavaan tapaan välittömästi sotaa seuranneesta ajasta, jolloin perheet elivät taloudellisessa kurimuksessa. Tiukkuus ja säästäväisyys, samoin kuin tinkimätön taloudellisten oikeuksien ajaminen jäivät päälle myös talousihmeen ja vaurauden räjähdysmäisen kasvun jälkeen. Kun kärjistämme, että kirkosta eroamisessa ei näytä olevan lainkaan kysymys uskosta tai uskonnosta, mies vahvistaa käsityksen. Hän sanoo, että puolet kirkosta eroajista lähtee ulos yksinomaan rahan vuoksi, vaikka oma elämänkatsomus on pohjimmiltaan kristillinen. Vaiteliaampi vaimo jakaa miehensä käsitykset, vaikka itse onkin jäänyt katolisen kirkon jäseneksi. Hän sanoo harkinneensa eroa pedofiiliskandaalin vuoksi ja kertoo monen jättäneen kirkon juuri siksi. Mies kertoo huvittuneena ja vähän ylpeänäkin, että heidän tyttärensä on juuri liittynyt evankeliseen kirkkoon. Tilastot eivät kerro kaikkea tavallisten saksalaisten elämästä ja ratkaisuista. Mielenosoitukset paavia vastaan Paavin Saksan-matkan aikaan olimme jo takaisin Suomessa, mutta seurasimme tiedotusvälineiden avulla tarkkaan, millaisia protesteja Saksassa näkyi. Turvatoimet vierailun aikana olivat massiiviset. Berliinissä ei ollut näkynyt yhtä paljon poliiseja sitten George W. Bushin käynnin tai jalkapallon MM-kisojen. Taivaalla pörräävistä helikoptereista näki, missä paavin autosaattue kulloinkin oli menossa. Berliinin itäpuolen keskustan liikenne oli kaaoksessa. Turvatoimissa ei ollut niinkään varauduttu terroristien 174\n17 kuin kirkkokriittisten tahojen toimien varalle, mutta silti tarkka-ampujiakin näkyi talojen katoilla. Berliinissä järjestettiin useampia kirkkokriittisiä tapahtumia. Eräs protestiryhmä vannoi pitävänsä paavin hereillä yökaudetkin meluamalla hänen asuinpaikkansa, Südsternissä sijaitsevan apostolisen nuntiatuurin edustalla. Tämä uhkaus ei ilmeisesti toteutunut, mutta mielenosoituksia oli kyllä tasaisena virtana koko paavin Berliinissä-olon ensimmäisenä päivänä. Potsdamer Platzilla kokoontui Berlin-Brandenburgin lesbo- ja homoyhdistyksen aloitteesta mielenosoitusväkeä kaikkiaan 67 eri yhdistyksestä. Demonstraation teemana oli Ei mitään valtaa dogmeille ja sen tarkoituksena oli vastustaa paavin ihmisvihamielistä sukupuoli- ja seksuaalipolitiikkaa. Mukana olivat esimerkiksi Deutsche Aids-Hilfe, Pro Familia -liiton Berliinin-yhdistys, Amnesty International sekä nuorsosialistien ja vihreiden nuoriso-osastoja. Kylteissä vaadittiin muun muassa lesboille ja homoille kotipaikkaoikeutta kirkossa sekä kirkon ja valtion erottamista. Mielenosoituskulkue liikkui Potsdamer Platzilta Hedwigskathedralea kohti. Ensimmäisissä kulkueen kuorma-autoissa oli mukana paavin Bundestagin-puhetta boikotoivia kansanedustajia. Poliisin mukaan mielenosoittajien joukossa oli myös noin 300 väkivaltaan valmista autonomia. Autonomit ovat riippumattomia vasemmistoradikaaleja tai anarkisteja, jotka vastustavat kaikenlaista autoritäärisyyttä. Yksittäisiä poliiseihin kohdistuneita pullonheittelyitä lukuun ottamatta marssi sujui kuitenkin rauhallisesti. Järjestäjät olivat odottaneet osanottajaa, mutta lopulliset arviot vaihtelivat välillä Brandenburgin portilla puolestaan kokoontui entisiä katolisten lastenkotien lapsia ja hyväksikäytön uhreja. He protestoivat tapaa, jolla katolinen kirkko kohtasi väkivaltaisen kasvatuksen uhreja. He vaativat liittohallitusta poistamaan vanhentumisrajan kirkollisissa laitoksissa ilmenneiltä hyväksikäyttötapauksilta. Myös Erfurtissa oli samanaiheisia mielenosoituksia. 175\n18 Saksalainen paavi ja Saksa Mikko Ketola Kuusi vuotta paaviksi valintansa jälkeen paavi Benedictus XVI teki ensimmäisen valtiovierailunsa Saksaan Se ei ollut suinkaan hänen ensimmäinen käyntinsä paavina Saksassa, sillä hän oli ollut katolisen kirkon Maailman nuorisopäivillä Kölnissä vuonna 2005 ja Regensburgissa seuraavana vuonna. Viimeksi mainitulla vierailulla hän oli pitänyt Regensburgin yliopistossa puheen, joka oli syössyt muslimimaailman raivon valtaan. Tämänkertaista vierailua edelsi vilkas pohdinta siitä, mitä paavi oikeastaan halusi matkaltaan, mikä merkitys sillä tulisi olemaan Saksan katolisuudelle ja katolilaisille, millaiset matkan ekumeeniset vaikutukset olisivat ja millaisia negatiivisia reaktioita se tulisi herättämään. Monessa yhteydessä kiinnitettiin huomiota siihen, kuinka nopeasti saksalaisten innostus saksalaisen paavin valinnasta oli hiipunut. Kun Uskonopin kongregaation johtaja kardinaali Joseph Ratzinger valittiin paaviksi huhtikuussa 2005, Saksassa syntyi hetkessä valtava paavi-euforia. Wir sind Papst oli iskulause, jota toisteltiin ahkerasti. Kuusi vuotta tapahtuneesta aikakauslehti Der Spiegelin juttu alkoi syyskuussa 2011 sanalla Der Fremde, vieras. Kansikuvassa taas sanottiin paavin olevan unbelehrbar (puupää, kovapäinen), jolla taas viitattiin sanaan unfehlbar (erehtymätön). Der Spiegelille antiklerikaalisuus ei ole vuosien varrella ollut vierasta; kriittisiä juttuja varsinkin katolisesta kirkosta on aina riittänyt. Edellisen paavia koskevan kansikuvajutun otsikko vuonna 2009 oli sanonut saksalaisen paavin saattavan katolisen kirkon häpeään. Kriittisyys ei ole kuitenkaan välttämättä merkinnyt huonoa journalismia, vaan tarkkanäköisyyttä lehdellä on aina ollut. Saksassa Benedictuksen lempeys ja valmius myönnytyksiin arkkikonservatiivista ja antisemitististä Pius X:n veljeskuntaa ja muita katolisen kirkon konservatiivisia tahoja kuten Kristuksen legioonalaisia tai Opus Deitä kohtaan on herättänyt ärtymystä ja ihmetystä. Der Spiegelin mukaan kaikki Saksan piispat suhtautuvat enemmän tai vähemmän myönteisesti Opus Deihin. Berliinin vasta nimitetty piispa Rainer Woelki valmistui Opus Dein yliopistosta Roomassa. Vielä suurempaa pahastumista tavallisten saksalaisten katolilaisten keskuudessa on herättänyt se, että uudistuksia kaipaavat kirkon teologit ja maallikot eivät ole saaneet mitään vastakaikua paavilta ja kardinaaleilta, eräiltä Saksan piispoilta kylläkin. Se on johtanut kirkon sisäiseen kansalaistottelemattomuuteen: 176\n19 saksalaiset katoliset papit siunaavat yksityisesti homopareja, katoliset maallikot viettävät ehtoollista yhdessä protestanttien kanssa, saksalaiset katoliset naiset saarnaavat, ja uskonnonopettajat eivät opeta jäykkää syntikäsitystä. Katolisuuden sisäinen uudistusliike Wir Sind Kirche on Saksassa voimakas. Sen vaatimuksiin kuuluvat valinnainen pappisselibaatti, naisten ordinaatio ja laajempi yhteistyö protestanttien kanssa. Der Spiegel oli haastatellut vierailun edellä paavin pitkäaikaista kriitikkoa ja kirkon sisäisten oppositioliikkeiden kruunaamatonta kuningasta tai vastapaavia, professori Hans Küngia, jolta oli aiemmin kuluvana vuonna ilmestynyt teos Ist die Kirche noch zu retten? (Onko kirkko vielä pelastettavissa?). Kirjan mukaan kirkko on kriisissä, joka ei johdu vain hyväksikäyttötapausten peittelystä. Kyse on laajasta systeemikriisistä. Kirkon kiinnipitäminen omasta valta- ja totuusmonopolistaan sekä nais- ja seksikielteisyydestään on kohtalokasta. Sen olisi suostuttava reformeihin ja kohdattava avoimesti moderni maailma, muuten se ei selviäisi. Küng esittää kirjassa laajan toimenpideohjelman, jolla kirkon pelastaminen onnistuisi. Küng ja Ratzinger olivat olleet Vatikaanin II konsiilin aikaan 1960-luvulla vielä uudistuksista innostuneita hengenheimolaisia, mutta Ratzinger oli 1960-luvun lopun opiskelijaradikalismista pelästyneenä lähtenyt konservatiivisille raiteille. Küng joutui teologiseen paitsioon kirkossa paavi Johannes Paavali II:n aikana, ja Ratzingerilla oli tuolloin Uskonopin kongregaation eli entisen Pyhän inkvisition johtajana suuri osa Küngin kurittamisessa. Paaviksi tultuaan Benedictus kuitenkin kutsui Küngin yksityiseen ystävällismieliseen tapaamiseen syksyllä 2005, ja Küngin toiveikkuus kirkon tulevaisuuden suhteen heräsi hetkeksi. Hän oli kuitenkin joutunut pian pettymään paavin linjanmäärityksiin. Haastattelussa Küng varoitti kirkon putinisoitumisesta. Sillä hän ei tarkoittanut, että Benedictus muistuttaisi henkilönä Vladimir Putinia, vaan hän viittasi sillä siihen, miten niin Johannes Paavali II kuin Benedictus XVI olivat menetelleet saamansa demokraattisen perinnön kanssa. Samaan tapaan kuin Putin oli pyrkinyt kahlitsemaan ja mitätöimään Neuvostoliiton sortumisen jälkeen tehdyt demokraattiset poliittiset uudistukset, paavit olivat pyrkineet vetämään maton Vatikaanin II konsiilin reformien alta. Ja samoin kuin Putin oli Benedictus nimittänyt omat hengenheimolaisensa tärkeisiin asemiin kirkossa ja painanut alas niitä, jotka olivat eri mieltä hänen kanssaan. Tällä tavalla hän oli varmistanut ajamansa linjan jatkumisen vielä pitkään oman kuolemansa jälkeen. Küng piti välttämättömänä itsevaltaisesta klerikalismista luopumista. Kirkko oli ensimmäiset tuhat vuotta pärjännyt ilman sitä ja pärjäisi vastakin. Küngin mukaan kukaan Saksan piispoista ei uskaltanut tunnustaa sitä, että kirkko oli todellisuudessa hätätilassa. Sen toiminta oli seurakuntatasolla monin paikoin romahtanut. Vuonna 2010 kirkosta eroamisia oli ollut enemmän kuin kasteita. Konsiilin jälkeen kirkko oli menettänyt kymmeniä tuhansia pappeja. 177\n20 Sadat pappilat olivat ilman pappeja, miesten ja naisten sääntökunnat olivat kuolemassa, koska jälkikasvua ei ollut. Jumalanpalveluksissa käyminen laski jatkuvasti. Küng piti mahdollisena, että katolisella kirkolla olisi edessään uusi reformaatio. Hän ihmetteli sitä, miten kukaan piispoista ei Lutherin aikaan ollut pystynyt tunnustamaan sitä, että kirkossa tarvittiin uudistuksia. Kyse saattoi kuitenkin olla samasta ilmiöstä, joka oli ollut havaittavissa suhtautumisessa Küngin vastikään kaikille maailman katolisille piispoille osoittamaan avoimeen kirjeeseen. Yksikään maailman 5000 piispasta ei ollut reagoinut siihen julkisuudessa. Küngin mukaan yksityisesti monikin piispa saattoi kuitenkin tunnustaa muutoksen tarpeen. Küngin ideaali oli, että syntyisi reformiteologeista, -maallikoista ja -sielunhoitajista sekä reformeihin valmiista piispoista koostuva ryhmittymä, joka alkaisi panna vastaan Rooman byrokraateille. Küng toivoi, että kirkko saisi kokea pian kolmannen Vatikaanin konsiilin tai vastaavan edustavan kokouksen. Die Zeitissa kirjoittanut berliiniläinen katolilainen Bernd Ulrich sen sijaan oli huomattavasti kriittisempi paavia kohtaan. Hänelle paavi ei ollut erehtymätön, sen sijaan kylläkin vaikeasti ohitettava. Ulrich ei voinut jättää huomioimatta sitä, mitä paavi sanoi, ja samaan tapaan paavin vaikenemiset kaikuivat hänen korvissaan. Hän ihmetteli sitä, miksi paavi etsi ekumeenista yhteyttä ensi sijassa demokraattisesti jälkeenjääneiden ortodoksisten kirkkojen kanssa ja jätti demokratian suhteen huomattavasti edistyksellisemmän protestanttisen suunnan paitsioon. Hän piti katolisen kirkon opetusta homoista ja eronneista erityisen epäterveenä ja vanhaan maailmankuvaan sidottuna. Hänestä oli selvää, että katolisen kirkon seksuaaliopetus ei perustunut rakkauteen vaan sen taustalla oli kauas heimomenneisyyteen juontuva lisääntymisen suosiminen ja turvaaminen. Ulrich ei aikonut lähteä seuraamaan paavin messua Berliinissä, sillä hän olisi ollut siellä liian kriittisellä mielellä, eikä se olisi ollut kunnioittavaa myöskään paavia kohtaan. Ulrich halusi korostaa erityisesti sitä, että vaikka katolinen kirkko piti hengelliset ja maalliset työtekijänsä kovalla kädellä ruodussa, tavallisia kirkon jäseniä se ei pystynyt hiljentämään. Hänen mielestään tavallisilta katolilaisilta ei vaadittu suurtakaan rohkeutta arvostella paavia julkisesti. Se oli sallittua. Berliiniläinen jesuiittaisä Klaus Mertes, joka paljasti vuoden 2010 alussa johtamassaan jesuiittojen ylläpitämässä ja laadukkaana tunnetussa koulussa tapahtuneen pitkäaikaisen seksuaalisen hyväksikäytön, oli puolestaan sitä mieltä, että hän voi arvostella paavia ja samalla kunnioittaa tätä. Mertes kannatti periaatetta esiintulo eroamisen sijaan (auftreten statt austreten), sillä hänen mielestään hänellä oli paavia kohtaan uskollisuuteen perustuva velvollisuus sanoa vastaan, kun siihen oli aihetta. Poliitikkojen kohtaamisia ultrasekulaarissa Berliinissä Matkalla oli kolme pääkohdetta: Berliini, Erfurt ja Freiburg. Kaikki kolme olivat 178


Outfit Anton puutarhapöytä - Veke.fi\nOutfit Anton puutarhapöytä\nKaunis, pyöreä Outfit Anton puutarhapöytä. Materiaalina metalli, polyrottinki ja polywood, joka on puun näköistä, helppohoitoista materiaalia. Väri musta. Pöydän halkaisija on 105 cm.


Vielä ehtii! Suomalainen ostaa lomamatkansa kesä-heinäkuussa - Studio55.fi\nStudio55.fi > Matkailu Julkaistu 25.06.2015 19:30\nYli 60-vuotiaat ostavat lomamatkansa eri aikaan kuin muut.\nSuomalaisten lomamatkaostoksissa on piikki kesä–heinäkuussa. Tällöin matkoja ostavat erityisesti alle 50-vuotiaat. Tiedot selviävät Turkin valtion kulttuuri- ja matkailutoimiston kyselystä, joka toteutettiin Matka2015-messuilla.\nLomamatkojen ostajina suomalaiset voi jakaa karkeasti kahteen ryhmään. Alle 50-vuotiaiden kesäostajien vastapainona ovat yli 60-vuotiaat, jotka ostavat lomamatkansa aikaisin keväällä tai syksyn kuluessa.\nErityisesti nuoret ostavat yhä yleisemmin matkat suoraan internetistä. Kaikista vastaajista jopa yhdeksän kymmenestä kertoi olevansa nettiostajia.\nÄkkilähtöjen ostaminen on yleistä. Alle kolmekymppisistä aikuisista jopa 75 prosenttia kertoi tarkistavansa viime hetken tarjoukset lomamatkapäätöksen yhteydessä.\nTästä vinkkejä lomalle!\nKuvat: Upeat rantaparatiisit Euroopassa\nPakoon koleutta? Näitä kesän äkkilähtöjä on vielä jäljellä\nPitääkö Kreikkaan varata paljon käteistä kriisin varalta? Suurlähetystö vastaa\nNäin seniorimatkailija säästää – poimi kätevät vinkit\nNauti kesästä – kuuntele MTV Lifestylen musiikkilistoja Spotifyssa!


Reilu vuosi kaasu-Octavialla: vanhaan dieseliinkin nähden huima säästö polttoainekuluissa | Autotalli.com\nEtusivu / Artikkelit / Reilu vuosi kaasu-Octavialla: vanhaan dieseliinkin nähden huima säästö polttoainekuluissa\nReilu vuosi kaasu-Octavialla: vanhaan dieseliinkin nähden huima säästö polttoainekuluissa\nJulkaistu: 25.11.2019 , Päivitetty: 25.11.2019 18.43\nKAUPALLINEN YHTEISTYÖ: GASUM Arto ja Päivi Purkunen hankkivat reilu vuosi sitten kaasuauton. Uutta autoa valittaessa toiveissa olivat sekä kustannussäästöt että ympäristöystävällisyys.\nReilu vuosi sitten Arto ja Päivi Purkunen tulivat siihen tulokseen, että vanha Saksasta tuotu dieselmallin Mercedes-Benz on tullut tiensä päähän.\nUuden auton suhteen toiveissa olivat sekä kustannussäästöt että ympäristöystävällisyys. Myös meneillään ollut vanhojen autojen romutuspalkkio-kampanja houkutteli katselemaan uusia autoja.\n– Vertailimme eri vaihtoehtoja, ja kaasu polttoaineena oli sekä edullinen että ympäristöystävällinen. Myös ystävämme, jonka perheellä on kaksi kaasuautoa, sai meidät vakuuttuneeksi kaasuautoilun eduista, Arto Purkunen kertoo.\nPerheeseen hankittiin matalapäästöinen Skoda Octavia G-TEC, jonka mittariin on kertynyt heinäkuun 2018 ja syyskuun 2019 välisenä aikana 57 000 kilometriä.\n– Bensaa on tarvinnut käyttää vain kaksi ja puoli tankillista, Purkunen kertoo.\nKerran bensatankki otettiin täyteen Viron Pärnussa, koska Baltian läpi ajettaessa kaasuasemia ei sattunut reitin varrelle.\n– Toisen kerran bensaa tankattiin Lapin-reissua varten, koska Suomen pohjoisimmat kaasuasemat sijaiset Oulussa ja bensalla jouduttiin ajamaan siihen saakka, kunnes oltiin taas etelän kaasunjakeluverkoston äärellä.\nSekä Arto että Päivi Purkunen tarvitsevat autoa työmatkoihinsa. Toinen ajaa Lahdesta Helsinkiin, toinen Mäntsälään.\n– Kaasuauto tuli meille alun perin kakkosauton korvaajaksi, mutta siitä on tullutkin ykkösauto, Arto Purkunen kertoo.\nYleensä se, joka ajaa pidemmän matkan, menee kaasuautolla.\nSkoda Octavialla on tehty myös pitkiä ulkomaan matkoja.\n– Teimme viime syksynä 5 000 kilometrin ”roadtripin” käymällä autollamme Sloveniassa tervehtimässä siellä asuvaa tytärtäni. Matka kulki Baltian läpi Puolaan ja siitä edelleen Tšekin tasavallan ja Itävallan halki Sloveniaan, Arto Purkunen kertoo.\nKaasutankkausasemia osui hyvin matkan varrelle niin Virossa, Puolassa, Slovenissa, Tšekeissä kuin Itävallassakin.\n– Myös Saksassa ja Italiassa kaasutankkausasemia on paljon, joten Keski-Euroopassa kaasulla ajaminen onnistuu hyvin, Purkunen kertoo.\nKotimaassa hän ajaa usein myös tapaamaan Pohjois-Savossa asuvia vanhempiaan. Tankkausasemien vuoksi reitti on hiukan muuttunut.\n– Ennen ajoin pohjoista kohti akselilla Mikkeli-Kuopio-Iisalmi, nyt ajan Jyväskylä-Kanavuori-Suonenjoki-reittiä, Purkunen kertoo viitaten Jyväskylän Kanavuoressa sijaitsevaan Gasumin kaasutankkausasemaan.\nEnsimmäinen vuosi kuukausihintaisella kampanjalla huikean edullinen\nPurkusten mielestä kaasuautosta ei löydy moitteen sanaa. Tankkaaminen on helppoa eikä kaasusäiliön olemassaoloa autossa edes huomaa.\n– Säiliö on auton tavaratilan verhoilun alapuolella. Koska Skoda Octaviassa on muutenkin iso tavaratila, säiliön viemä pieni lisätila ei vaikuta arkeemme millään lailla, Arto Purkunen sanoo.\nPolttoainekustannuksissa on tullut huomattavaa säästöä.\n– Ensimmäinen vuosi Gasumin kuukausihintaisella kampanjalla oli huikean edullinen. Arto Purkunen kertaa.\n– Nyt ensimmäinen kuukausi ilman "kampanjahintaa" oli myös selvästi edullisempi kuin dieselautoilla ajettaessa. Biokaasulla ajettaessa 100 kilometrin hinta on noin 6 euroa ja maakaasulla ajettaessa noin 5 euroa 100 kilometriä kohti.\nAinoa asia, mikä Purkusia ihmetyttää, on kaasuautoilusta perittävä käyttövoimavero.\n– Tuntuu kummalliselta, että vaikka ajat puhtaammin kuin bensa-autolla, joudut silti maksamaan käyttövoimaveroa, jota bensa-autoista ei tarvitse maksaa ollenkaan, Arto Purkunen ihmettelee.


Tee itse perässä: Treenit crossfitin hengessä - My Project Is Me\nLiikunta | 23.1.2015\nTässä seuraa treeniohje, joka sisältää ehkä oman elämäni pisimmän viisitoistaminuuttisen koskaan. Kiitos kaikesta kuuluu PTEK:ille, jonka kanssa pääsin crossfit-henkisen treenin tekemään. Itsellänihän ei tämäntyyppisestä harjoittelusta mitään kokemusta ole ja mielenkiinnolla odotin mitä tuleman pitää. Kuten kuulemma crossfitissä yleensä, ei minullakaan ollut ennen treeniä mitään käsitystä mitä liikkeitä tuleman pitää ja myönnän että odotin leuanvetoja mutta niitä ei ollut.\nKaikki alkoi tietysti alkulämmittelystä, joka sisälsi hieman juoksua ja kehonhallintaharjoituksia sekä treeniin varsinaisena osana kuuluvan sumo-maastavedon. Liike oli minulle uusi ja rakastuin siihen kertaheitolla. Lämmittelyä seurasi voimaosuus, joka siis käsitti liikkeenä tuon mainitun sumo- maastavedon. Sarjoja tehtiin viisi ja jokaisessa sarjassa toistoja oli viisi. Tarkoituksena oli etsiä maksimipainomäärä tuolle viidelle toistolle, joten painot nousivat jokaisessa sarjassa. Viimeisen sarjan aikana PT:n tuki oli jo välttämätöntä ja ilman hänen kannustustaan olisin luovuttanut kolmen jälkeen. Hetken itseäni keräiltyäni nostin kuin nostinkin ne viimeiset kaksi kappaletta ja tulokseksi kirjattiin 75kiloa.\nTätä seurasi se, mistä olen tähän asti käsittänyt crossfitin muodostuvan. Nopea, erilaisista kokovartaloa rasittavista liikkeistä muodostuva, kiertoharjoittelu, jonka kesto oli 15min. Tämä on myös se mainitsemani elämäni rankin viisitoistaminuuttinen, jossa jokaista seuraavaa liikettä toistetaan putkeen kierroksena niin kauan kunnes aika loppuu.\nsumo maastaveto x5\nboksihyppy + burpee x10\njuoksu täysiä n.100m (tai paikallaan vaikka 50 polvennostojuoksua/jalka)\njuoksu täysiä n. 100m\nLuonnollisesti, tässä vaiheessa maksimipainot mavessa oli tiputettu vähemmäksi mutta ihan tarpeeksi rankkaa homma oli näinkin. Tuon vartin aikana sykkeeni pysyivät lähes yksinomaan 185-190 välillä ja osassa kuvia (sekä erityisesti videolla) se on nähtävissä paremmin kuin hyvin.\nKiitokset siis vielä kerran PTEKille, joka tämän minulle mahdollisti. Muistutan vielä tässä vaiheessa huikeasta tutustumistarjouksesta henkilökohtaisiin treeneihin PTEK:in kanssa, vain 20€ (mainitsemalla etä olette blogini lukija). Omia treenejä odotellessa, kokeile miten sinulla ylempänä mainittu treeni sujuu. Itse ehdin 3 täyttä kierrosta sekä neljännen kierroksen mavet mutta hypyissä loppui aika.\nJos siis haluat nähdä todellista tuskanhikeä niin ohessa vielä mainittua videoklippiä treeneistä. Hiki tulee jo ajatuksesta! Video on tosiaan kuvattu siltä viimeiseltä kierrokselta, jolloin vauhti ei enää ollut erityisesti päätä huimaava… Montako kierrosta sinä saat?\nHauskan näköistä! Haluaisin myös itse kokeilla 🙂\nHeh, itseasiassa kaikkea muuta 😉 Tai siltä se ainakin tekohetkellä tuntui 😀 😀 Siitä vain testaamaan ja tarttumaan hyvään htarjoukseen Even kanssa!


Parturit/kampaamot - Seksifoorumi.net\nViesti Kirjoittaja irsd » 27 Elo 2012, 13:44\nOnkos porukoilla hyviä kokemuksia partureista? Itse yleensä käyn paikassa jossa vuosi sitten kesällä harjoittelijana oli törkeen kuuma muija, ja ilmeisesti ihan töissä nykyään kun oli taas tänäänkin Kiva kun painautuu mukavasti takaapäin kun leikkaa, ja peilistä kiva vilkuilla tissejä. Siinähän olis aivan loistava kun leikkaa edestäpäin, mutta ei vaan riitä koskaan pokka kattoo suoraan tisseihin\nViesti Kirjoittaja Deleted User 2112 » 27 Elo 2012, 14:09\nParturit on yleensä semmosii mestoi missä voi huoletta kattoo tissei ja peppuu\nViesti Kirjoittaja irsd » 27 Elo 2012, 15:37\nOli vielä aika kiva kun hiuksia oli sitten pitkin kaula-aukkoo, eiköhän sinne sisällekin joku päätynyt Joku saa varmaan sellasen kuvan että se parturi oli joku huorahtava, mutta ihan "normaali" hyvännäkönen se oli\nViesti Kirjoittaja Ektomorph » 27 Elo 2012, 17:11\nPartureissa on kyllä mukava nauttia naiskauneudesta, kun itsekin olen päässyt yleensä ihan hyvännäköisten typyjen käsittelyyn. Joskus kun tissit tulevat oikein lähelle, tulee vähän tukala fiilis kun pitää varoa, ettei katso kerralla liian pitkään. Toisaalta jos parturineidolla on vakoa näkyvissä reilumminkin, hän varmaan tietää, että se on monella huomion kohteena.\nViesti Kirjoittaja bikundi90 » 27 Elo 2012, 17:30\nMä oon tykännyt käydä parturissa erään parturissa leikauttamassa hiukseni. Siellä parturina toimii sellainen hoikahko ja tosi kelvollisen näköinen nainen joka on noin 47-55 vuotias, ja hänellä on about mun ikäinen tytär. Ikää tosin en oo tarkemmin kysynyt. Tekis mieli kysyä häneltä että saisko kenties maksaa luonnossa tukanleikkuun Olishan se säästöä ja sais samalla pillua.\nViesti Kirjoittaja Fr11kk1 » 27 Elo 2012, 17:44\nOli mullakin kesällä sellanen parturikokemus että jäi mietityttämän joksikin aikaa: Vakioparturiliikkeessäni joku uusi, nuori ja vaalea nainen tulee leikkaan mun hiukset. Yleensä en juttele mitään parturille vaan luen lehtiä, mutta nyt tämä yrittää muutamaan kertaan jututtaa, kehuu mun hiusten laatua jne. ja jälkeenpäin ajatellen flirttaili mulle kyllä ihan tietoisesti. Sitten toiselta sivulta leikatessa painautuu aivan tuolin käsinojalla lepäävää kättäni vasten. Tunnen ohuen kesämekon läpi naisen kiinteät reidet käsivarttani vasten ja olkapäätäni vasten sileän vatsan. Oli pikkuisen kuuma siinä istuessa kun parturi vaan pysyi jatkuvasti kosketusetäisyydellä. Tunsin niin selvästi ne vartalon timmit muodot naisen mekon läpi, vaikka koskettikin vain olkavarttani. Ei paljon tullut lehtiä luettua. Eihän se mihinkään sen ihmeempään johtanut, mutta jotenkin toivois että hiukset kasvaisi nopeammin ja nainen ei olisi ollut vain kesätyöntekijänä vaan pääsisin vielä uudestaa käsittelyyn.\nViesti Kirjoittaja Kaukokaato » 02 Syys 2012, 02:02\nNykyään parturi kotona. Koneella sivut siiliks ja päältä höylällä sileeks. Ja sama "alakertaan".\nJoskus nuorempana mul oli "hoviparturi" joka on K. Tuomolan näköinen.. Ja iloinen höpöttäjä.\nNuoruuden kun sais takasin tällä kokemuksella ja itsevarmuudella...\nTiedä mistä itteesä löytäs.\nViesti Kirjoittaja petter » 02 Syys 2012, 23:06\nKaukokaato kirjoitti: Nuoruuden kun sais takasin tällä kokemuksella ja itsevarmuudella...\nNo sanoppas muuta.\nMitä varsinaiseen kysymykseen tulee, niin parturit on vähän niin kuin prostituoituja. Kun juttelee mukavia niin asiakas palaa todennäköisemmin takaisin. Parturin ystävällisyys on pinnallista sorttia, tai ainakin näin luulen.\nVähän aikaa sitten oli yksi vasta valmistunut tyttö parturina jolta ei tuo asiakkaan kanssa jutteleminen oikein sujunut. Tuli samanlainen fiilis kuin poliisi kuulustelussa. Kaikki menemiset ja tulemiset piti tietää. Toiseen kertaan kävin samassa liikkeessä ja kuulin kun tyttö tenttasi täsmälleen samoilla kysymyksillä jotakuta toista. Onneksi itse sain sillä kertaa toisen parturin. Näin tämän ristikuulustelija-parturin hiljakkoin baarissa. Olisi pitänyt maksaa potut pottuina ja kuulustella häntä, mutta jäi varattuna tekemättä...\nViesti Kirjoittaja jugi » 05 Syys 2012, 11:22\nKaukokaato kirjoitti: Nykyään parturi kotona. Koneella sivut siiliks ja päältä höylällä sileeks. Ja sama "alakertaan".\nMulla sama juttu teini iässä tuli vielä käytyä parturissa. Mutta nykyään kotona koneella itse lyhentelen. Pitäs varmaan joskus käydä jossai parturissa missä olis joku hyvän näköinen harjoittelia. Jos leikkaa vähän huonosti vois himassa sitten itte tasoitella tai kaljuksi kokonaan\nViesti Kirjoittaja r0sv0 » 05 Syys 2012, 12:20\nEn tiedä käynkö väärässä parturissa, sillä vakipaikassani ei kyllä pahemmin mitään hyvännäköisiä tai -muotoisia ole. Ei ainakaan siellä parturin puolella, kampaamon puolella on muutama josta on jotain silmän iloa. Muutenkin inhoan parturissa käyntiä yli kaiken, saattaa tosin johtua siitäkin ettei mukavaa parturia ole hetkeen osunut kohdalle. Siinä sitä sitten istutaan ja luetaan rypistynyttä Tekniikan Maailmaa vaivautuneena.\nOliskohan aika vaihtaa paikkaa?


Ypäjä, Suomen mestaruuden finaali - Kouluratsastuksen Kannatusyhdistys ry\nYpäjä, Suomen mestaruuden finaali\nKuva SRL Hanna Heinonen\nHagels Tiffany oli paras Breeder´s Prize -kilpailussa. Kuva Anna-Kaisa Rantalainen\nAnna von Wendt ja Denzel jatkoivat voittoputkeaan ja saivat kultamitalin\nKouluratsastuksen SM ja Nuorten Hevosten Festivaali 18.–21. 8. Ypäjä\nAnna von Wendt ja Denzel SM-kultaa kouluratsastuksessa 2016!\n- Lähdin hakemaan mitalia, mutta en ollut varma väristä. Yllätyin, että voitin eilen. Meni kyllä tosi hyvin, ja olen iloinen, että saimme niin hyvät pisteet, jotka olivat myös ennätyksemme. Tänään jännitettiin loppuun asti kuinka käy. Vedin vasenta piruettia kolme kertaa, kun se meni aina pieleen. Ensimmäisessä tuli yksi huono askel, ajattelin että teen sen uudelleen. Nappiin ei mennyt viimeinenkään, mutta piti yrittää kaikkensa, tuore SM-voittaja hymyilee.\n- Denzel on hassu tyyppi, auttaa minua ja tekee kaikkensa puolestani. Se voi olla tosi räjähtävä tai laiskanpulskea, mutta kun sen saa oikeaan vireystilaan, se on tosi hieno.\n- PM ja SM olivat kesäkauden tavoitteet. Nyt otetaan iisimmin, varmaan Horse Show on edessä seuraavaksi. Nyt pitää tehdän vähän muita hommia, kun puinnit alkavat kotona.\n- Miellä oli aika lailla vielä kultaisen keskitien löytämistä. Olen koettanut saada hevosta liikkumaan vähän vähemmän, että saisin ehjempiä suorituksia. Tänään tosi hyvät passaget ja piaffet. Alkuohjelma oli hyvä, mutta laukkaohjelmassa tuli informaatiokatkos eikä niin portaatonta menoa, välillä aika paljon mentiin ylös ja eteen. Se osuus olisi kaivannut enemmän rentoutta ja tasaisuutta, ratsastaja toteaa.\n- Tiffany on ihanalla ratsastettavuudella varustettu nuori hevonen, ratsastin sitä radalla tänään vähän enemmän, ja se oli koko ajan mukana. Se on tosi positiivinen ja yritteliäs. Sillä on hyvä rakenne ja ratsastettavuus, tähtäin on gp-tasolle.\n- Ratsastuksellinen tavoitteeni oli kerran elämässä osallistua senioreiden SM-kisoihin, joten tavoite aika lailla ylittyi nyt. Ylipäänsä se tuntui kauan hyvin kaukaiselta haaveelta. Ratsastus lähti muuttumaan aika paljon, kun mieheni työn vuoksi asuimme viisi vuotta Saksassa. Hoidin kahta lasta ja sisustusfirmaa, ja ajattelin, että sen lisäksi voisin ratsastaa ja valmentautua kerrankin tavoitteellisemmin, Högsten taustoittaa.\n- Kuusi päivää viikossa piti sitoutua valmennukseen, oli mitä tahansa, sitten vasta tuli kaikki muu. Opin siinä rutiinia ja johdonmukaisuutta, ja yllätyin itsekin, miten hyvin lähdin edistymään. Pitää ehdottomasti kehua hevosta. Se on ihan mieletön, sillä on huippuratsastettavuus, se on aina ratsastajan puolella ja tekee parhaansa, tsemppaa radalla, eikä koskaan tarvitse pelätä, että se jättäisi ratsastajan pulaan. On onni omata sellainen kilpahevonen – todellinen herrasmies.\n- Teemalla oli kaksoismerkitys. Pidän Andrew Lloyd Webberin musiikista, mutta samalla pidän itseäni kouluratsastuksen kummituksena. Olin Kyralla (Kyrklund) hevosenhoitajana, kun kaikki muut nykypäivän tähdet kilpaivat, nyt olen eksyuyt kilpailijaksi ja kummittelen gp-tasolla. Högsten hymyilee.\n1) Anna von Wendt, Björkboda Dressage ry - Denzel 137,180%\n2) Stella HagelstNew, Boen Ratsastajat ry - New Hill Julitrea 134,640 %\n3) Peggy Högsten, Helsingin Ratsastajat ry - Lord of Lennox 133,070 %\n4) Mikaela Soratie, Helsingin Ratsastajat ry - Royale De Topaz 130,540 %\n5) Maria Pyykönen, Ratsastusseura Equus ry - Zelle 130,150 %\n6) Kira Kanerva, Hyvinkään Urheiluratsastajat ry - Dorazio 129,055 %\n7) Susanna Hyypiä, Boen Ratsastajat ry - Avemmo 128,650 %\n8) Mia von Schantz, Lohjan Ratsastajat ry - Zalzatime 128,525 %\n9) Johanna Heikkilä, Dressage Team Travers ry - Adonna 128,235 %\n10) Marjo Kujala, Ruohojärven Kartanon Ratsastajat ry - Nazareno xx 56,260 %\nBREEDERS’ KOULURATSASTUS, YPÄJÄ 19.–21.8.\nKouluratsastuksen Racing Breeders´ Prize 2016\n1.palkinto 4727 € Hagels Tiffany, kasvattaja Heidi Hagelstam, omistaja Passion for Dressage oy, ratsastaja Stella Hagelstam\n2.palkinto 2364 € Woikoski Seaside Figaro, kasvattaja Ann-Christine Brunström ja Eevamaria Porthan-Broddell , omistajat Clas ja Sari Palmberg, ratsastaja Tiina Polso\n3.palkinto 1773 € Kiahan Sinclair, kasvattaja Hannele Tommila, omistaja Saara Keihäs, ratsastaja Helkky Ylönen\n4. palkinto 1182 € Bonifaz von Insel, kasvattaja ja omistaja Outi Peltola, ratsastaja Riikka Kuosmanen\n5. palkinto 827 € Fürst Wild S, kasvattaja Mia Salonen, omistajat Aila ja Maria Pyykönen, ratsastaja Maria Pyykönen\n1) Anna Kärkkäinen, Ypäjän Ratsastajat ry - Hoyard's Tyson 143,800, 2) Tiina Polso, Dressage Team Travers ry - Ras Trent 143,400, 3) Annamari Heikkilä, Ypäjän Ratsastajat ry – Lunalle 139,800, 4) Anne Rautiainen, Perniön Ratsastajat ry - Goldwing Laddie, 136,200, 5) Lotta Kivimaa, Jyvässeudun Ratsukot ry - Wf Woogie Boogie, 133,200, 6)Hanna Karvonen, Keurusseudun Ratsastajat ry, Korven Esan, 121,400\n1) Sanna Sivusalo, Rauman Ratsastajat ry - Eternita d' Amore 144,400, 2) Suvi Kuisma, Kouvolan Ratsastajat ry - Fieldhill Blue Butterfly , 137,200, 4) Anna Petäjä, Ypäjän Ratsastajat ry - Braith Wicked Heart, 136,300, 4) Pauliina Räisänen, Kainuun Kopse ry - Wig-Wam Bam 133,600, 5) Sissi Rentto, Ratsastusseura Kannustin ry - Moondelight Lavender 126,600, 6) Sari Siira, Hollolan Ratsastajat ry , Sweet D Salamander Sally 125,600, 7) Mira Mahosenaho, Ypäjän Ratsastajat ry - S.W. Matilda 0,000\n1)Stella Hagelstam, Boen Ratsastajat ry - Hagels Tiffany 155,200 %, 2) Tiina Polso, Dressage Team Travers ry - Woikoski Seaside Figaro 153,700 %, 3) Helkky Ylönen, Jyvässeudun Ratsukot ry, Kiahan Sinclair 147,200 % 4) Riikka Kuosmanen, Siilin Ratsastajat ry - Bonifaz von Inseln 142,200 %, 5) Maria Pyykönen, Ratsastusseura Equus ry - Fürst Wild 141,600 %, 6) Emilia Kaikkonen, Dressage Team Travers ry - Qalisco KS 140,600 %, 7) Anu Sironen, Ypäjän Ratsastajat ry - San Quelle 137,000 %, 8) Kira Kanerva, Hyvinkään Urheiluratsastajat ry - Browmoor 135,400 %, 9) Essi Hiidensalo, Lohjan Ratsastajat ry – Notholmens Linzano 128,800 %, 10) Johanna Järvinen, Rusi Riders ry - Malus Domes 122,800 %


Nostalgiatrippi: T-1000-tähti vierailee Terminator 2:n kuvauspaikoilla - Respawn.fi\nKoti Uutiset Elokuvauutiset Nostalgiatrippi: T-1000-tähti vierailee Terminator 2:n kuvauspaikoilla\nMuistatko vielä Terminator 2: Tuomion päivä -elokuvan vuodelta 1991? Entä muistatko ikonisen pahiksen, nestemäisen T-1000-terminaattorin?\nKoska Terminator 2 -elokuvan jälkeen ei olla onnistuttu tekemään ainuttakaan hyvää Terminator-elokuvaa, on Paramount Pictures julkaissut päiväkirjavideon, jossa Robert Patrick viedään leffan nostalgisimmille kuvauspaikoille mm. Los Angelesin sadevesiränniin.\nEdellinen artikkeliUusi pc-modi mahdollistaa Red Dead 2 -seikkailut jättiläisenä tai lilliputtina\nSeuraava artikkeliKuinka pelien ikäraja todetaan ja päätetään? Dokumentti kurkistaa ESRB:n kulisseihin


Avoimet oppisopimuspaikat turku | avoimet työpaikat - open positions\nAvoimet oppisopimuspaikat turku\nTransvalin avoimet työpaikat tarjoavat osa-aikaisia, kausiluonteisia, määräaikaisia ja vakinaisia tehtäviä, jotka sopivat erilaisiin Transval Henkilöstöpalvelut - Avoimet työpaikat haussa\nEtusivuOta yhteyttäAvoimet työpaikatHarjoittelu ja oppisopimuskoulutus Footer menu - 2nd and 3rd levels FI Organisaatio Päätöksenteko Talous ja strategia Turku-tieto Ota yhteyttäAnna palautetta Asioi verkossa Avoimet työpaikat Avustukset Laskutus ja maksaminen Neuvonta Palveluhakemisto Vuokrattavat tilat Yhteystiedot Harjoittelu ja oppisopimuskoulutus KorkeakouluharjoitteluTurun kaupunki on varannut vuodelle 2020 erillisen määrärahan korkeakouluopiskelijoiden harjoittelupaikkojen järjestämiseksi. Harjoittelujakso on enimmillään 3 kk:n mittainen ja harjoittelusta maksetaan palkkaa 1 300 €/kk. Harjoittelulla tarkoitetaan tutkintoihin liittyviä käytännön harjoittelujaksoja tai opinnäytetöiden toteuttamista, joita ei vielä ole suoritettu. Google nemokama paslauga akimirksniu išverčia žodžius, frazes ir tinklalapius iš lietuvių k. į daugiau nei 100 kitų kalbų ir atvirkščiai Lisätietoja oppisopimuskoulutuksesta saa oppisopimustoimistosta ja työ- ja elinkeinotoimistosta. Turun oppisopimustoimisto. Haussa olevat oppisopimuspaikat\nAvoimet työpaikat. Olvi tarjoaa työpaikkoja monen eri alan osaajille aina markkinoinnin, myynnin, talous- ja tietohallinnon tehtävistä moninaisiin panimon, tuotannon, laadunvarmistuksen.. Avoimet työpaikat. Museoviraston historiaa. Strategia\nAvoimet kesätyöpaikat. AKAA. Viialan apteekissa kesätöitä tarjolla farmaseutille tai proviisorille kesä-elokuussa tai sopimuksen TURKU. Farmaseutti, tule kesätöihin Turkuun Tampereentien apteekkiin Meille töihin›Avoimet työpaikat. Veripalvelu työpaikkana. Löydät avoimet työpaikkamme tältä sivulta. Jos meillä ei ole juuri nyt sopivaa tehtävää tarjolla, jätä avoin hakemus Meyer Turku. Avoimet kesätyöpaikat. Tehtävä Hakuaika päättyy Paikkakunta. Ei avoimia paikkoja tällä hetkellä avoimet Helsingin poliisilaitoksen avoimet työpaikat. Rikosylikonstaapeli. Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen avoimet työpaikat. Vanhemman konstaapelin 04.02 virka\nAvoimet työpaikat oppisopimus, Turku - Duunitor\nAlla avoimet työpaikkamme. Voit halutessasi jättää myös avoimen työhakemuksen. Huomioithan, että käsittelemme ainoastaan hakulomakkeiden kautta tulleet työhakemukset Espoo. Vantaa. Turku. Tampere Avoimet työpaikat. Avoimet työpaikat. Mehiläisellä pääset tekemään merkityksellistä työtä huippuammattilaisten keskellä - laatu edellä Tarjolla elämyksellisiä työpaikkoja. Avoimet työpaikat - 3 kpl. Ainutlaatuisia mahdollisuuksia pelialan ammattilaisille. Veikkauksessa teemme työtä, josta on iloa ja hyötyä kaikille suomalaisille Asiakaspalvelu Myymälät Avoimet työpaikat\nTietoa Fidasta. Avoimet työpaikat. Myymälävalikoima Avoimet työpaikat Avoimet työpaikat. Avoimet työpaikatCurrently selected. Näillä sivuilla julkaisemme Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin avoimet työpaikat Mikäli avoimet korkeakouluopinnot Turussa kiinnostavat, kannattaa tutustua Diakin, Humakin tai Turun yliopiston avoimen tarjonnan puoleen. Täydennyskoulutus Turussa - suuntaa uralla eteenpäin Tältä sivulta löydät ammattiliitto PAMissa ja Palvelualojen Työttömyyskassassa avoinna olevat työpaikat. Palvelualojen ammattiliitto PAM ry - Avoimet työpaikat 11.05.2020\nHarjoittelu ja oppisopimuskoulutus Turku\nEri aloilla opiskelevat kertovat opintopoluistaan. Katso lisää videoita ja lue haastatteluja. Avoimet korkeakouluopinnot. Tutustu koulutuksiin\nAvoimet työpaikat. Kajaanin kaupunki hakee jatkuvasti uusia työntekijöitä, sijaisia ja harjoittelijoita. Kuntarekrystä löytyvät Kajaanin kaupungin ja liikelaitosten avoimet työpaikat ja siellä voi jättää.. Avoimet työpaikat Turussa. 12,272 likes · 43 talking about this. Seuraa avoimia työpaikkoja Turussa ja lähialueilla! Palvelut työnantajill\n..Lappi Sauvo, Varsinais-Suomi Seinäjoki, Etelä-Pohjanmaa Siilinjärvi, Pohjois-Savo Somero, Varsinais-Suomi Suomussalmi, Kainuu Tampere, Pirkanmaa Tornio, Lappi Turku, Varsinais-Suomi.. Me muodostamme Mustilauman, ja me vaalimme ainutlaatuista yhteistä Mustifiilistä. Katso tästä avoimet työpaikat. Mitä on Mustifiilis\nAVOIMET TYÖPAIKAT. 44-vuotias Stemma on yksityisten huonekalukauppiaiden perustama ja omistama 100 % kotimainen ketju, johon kuuluu noin 40 myymälää ympäri Suomen SUOSITUIMMAT REITIT. Helsinki - Turku työpaikat Turku Turku. Avoimet työpaikat Aavassa. Juuri nyt haemme. Lääkärit Avoimet työpaikat. Kauttamme voit löytää ammattiasi ja osaamistasi vastaavaa työtä avustavista työtehtävistä aina johtotason tehtäviin asti. Lisäksi tarjoamme kesätyö- ja harjoittelupaikkoja..\nSvenska Teatern. Teatteri Avoimet Ovet. Casino Helsinki. Tullikamarin Pakkahuone. Tapahtumapaikkoja: Tampere. Turku Katso Pyhätunturi Oy:n avoimet työpaikat tulevalle talvikaudelle. Avoimet työpaikat talvikaudella 2019-2020. Hiihtokeskustyöntekijä, 10 paikkaa Avoimet työpaikat. POP Pankkiliiton ja Bonum Pankin avoimet työpaikat. Alta näet parhaillaan avoinna olevat haut Avoimet työpaikat. Aloita uusi urasi Boltilla! Etsimme jatkuvasti uusia tekijöitä eri pituisiin työsuhteisiin raksalle, teollisuuteen, logistikkaan ja kiinteistöhuoltoon. Käyntiosoite Turku. Bolt.Works Oy\nHaluatko osaksi uudistuvaa K-ryhmää? Katso alta lisätietoa monipuolisista työmahdollisuuksistamme sekä avoimet työpaikat kohderyhmittäin. Asiakaspalvelun ammattilaiset\nAvoimet työpaikat Turku - monilta eri toimialoilta. Kauttamme löydät avoimet työpaikat Turusta monilta eri toimialoilta, kuten esimerkiksi hotelli-ja ravintola-ala (horeca), kiinteistönhuolto ja siivous.. Pysy ajan tasalla uusista uramahdollisuuksista Rekrytointi.com hakuvahdin avulla. Hakuvahti luodaan äsken käyttämiesi hakukriteerien perusteella ja se lähettää soveltuvat uramahdollisuudet suoraan sähköpostiisi.\tOppisopimuskoulutus on käytännönläheinen tapa opiskella ammattiin. Oppisopimuskoulutus on joko tutkintoon valmistavaa koulutusta tai ammatillista lisäkoulutusta. Oppisopimuskoulutuksessa työssäoppiminen on keskeistä ja suurin osa (n. 80 %) koulutuksesta toteutetaan työpaikalla työtä tehden. Koulutusta täydennetään tietopuolisella teoriaopetuksella, jonka hankinnasta vastaa oppisopimustoimisto. Tarjoamme laajan valikoiman tuotteita ja palveluita aiheesta oppisopimuspaikat. Oppisopimuspaikat Hakusanalla oppisopimuspaikat löytyi 38 yritystä\nAvoimet työpaikat Turku VM\nAvoimet työpaikat. Tutustu avoinna oleviin paikkoihin tai jätä avoin työhakemus. YHTEYSTIEDOT. Joukahaisenkatu 3 20520 Turku\nAvoimet työpaikat. Leipien ja salaattien valmistaja, Tampere (5 paikkaa) Betonielementtien valmistaja, Turku (2 paikkaa), Varsinais-Suomi\nSeurojen Palloliitto - kehitysohjelma. Avoimet tehtävät. Valitse tyyppi Kaikille avoimet Ottelut Pelaajaleirit Turnaukset Koulutukset. Kohderyhmä\nKauttamme löydät avoimet työpaikat Turusta monilta eri toimialoilta, kuten esimerkiksi hotelli-ja ravintola-ala (horeca), kiinteistönhuolto ja siivous, kauppa, terveydenhuolto ja teknologiateollisuus.\nKatso kaikki avoimet työpaikat haulle oppisopimus, Turku. Avoimet työpaikat oppisopimus, Turku. Löysimme haullesi 8 työpaikkaa, joista 3 on julkaistu viimeisen 7 päivän aikana\nAvoimet tehtävät. Tervetuloa meille töihin! Koronavirustilanne\nYli sata uutta oppisopimuspaikkaa naisjohtajien kampanjassa yle\nAvoimet työpaikat. Kuva: Julia Hautojärvi. Maanmittausinsinööri, Turku (haku päättyy 5.6. Kun aika on - Katso kaikki avoimet työpaikat yhdestä palvelusta! Hae kätevästi työtä ja avoimia työpaikkoja - löydä omasi! Turku. Merkitse suosikiksi. Teollisuusputkiasentajia, reissutyö\nKäytämme sähköistä rekrytointijärjestelmää, josta löytyvät kaikki avoimet työpaikkamme. Tehtävään haetaan täyttämällä sähköinen työnhakulomake, joka avautuu kunkin avoimen työpaikkasivun.. Avoimet työpaikat Palmialla. Tule jättämään oma kädenjälkesi! Olemme kasvava ja kehittyvä siivous-, kiinteistö-, turvallisuus- ja ruokapalveluja tarjoava palveluyritys turku@musamaailma.fi Avoimet työpaikat. Ura Autokeskuksessa. Avoimet työpaikat. Autokeskuksen kesätyöpaikat. Autokeskus työpaikkana Katso avoimet työpaikat ja tule joukkoomme rakentamaan parempaa huomista. Meillä voit työskennellä esimerkiksi rakennustehtävissä, tuotannossa, suunnittelussa tai projekti- ja johtotehtävissä\nKeilailun trio-joukkuemaailmanmestari ja henkilökohtainen pronssimitalisti 1999 Ari Halme avaa vuoden 2011 Keilailun SM-kilpailut\nUutiset. Kuulutukset. Avoimet työpaikat. Avustukset kaupunkiympäristön kunnostamiseksi, Talkooavustukset. Avoimet työpaikat\nOppisopimuksella tarkoitetaan työnantajan ja opiskelijan välistä määräaikaista työsopimusta tai virkamiehen määräaikaista oppisopimusta, jossa työnantaja maksaa oppisopimusopiskelijalle virka- tai työehtosopimuksen mukaista palkkaa. Oppisopimus solmitaan työnantajan, oppisopimusopiskelijan ja oppisopimustoimiston kesken.\nEtsitkö työpaikkaa Turun alueelta? Tutustu avoimiin työpaikkoihimme Turussa ja sen lähialueilla. Katso kaikki avoimet työpaikkamme alueella Turku alla olevan linkin kautta.\nTurun kaupungin vuosittainen korkeakouluharjoittelu on käynnistynyt. Vuoden aikana turkulaisten korkeakouluopiskelijoiden haettavaksi avataan noin 40 harjoittelupaikkaa.\nAvoimet oppisopimustyöpaikat. Tältä sivulta löydät Stadin ammatti- ja aikuisopistolle ilmoitetut avoimet oppisopimustyöpaikat S-Pankki työnantajana. Avoimet työpaikat Avoimet hakemukset sähköpostitse: satu.vaisanen@eezy.fi. Otsikoi hakemuksesi vanhustyö. Noora Jaakkola HR-konsultti Smile Palvelut Turku p. 050 303 5116 noora.jaakkola@eezy.fi Avoimet työpaikat. VAK-konserni on yksi Varsinais-Suomen merkittävimmistä työnantajista. Konsernin palveluksessa on kaikkiaan yli 550 henkilöä\nAvoimet työpaikat. Alanteen Tila viljelee Paimiossa marjoja noin 35 hehtaaria avomaaviljelyksessä ja varhais- ja loppukaudesta 2 ha:n alalla huoneessa. Mansikan lisäksi meillä tarvitaan ahkeria.. Avoimet työpaikat. Tilastokeskus kertoo kesäkuun 2016 julkistuksessaan työttömyysasteen olevan 10,8 prosenttia. TE-toimiston Avoimet työpaikat -palvelu onkin Suomen laajin maksuton rekrytointikanava Avoimet työpaikat. Avoin myyjähaku. Asentajia / asennusryhmiä Kajaaniin. Kastelli-kauppias PK-seudulle. LVI-asentajaa Pirkanmaa-Turku alueelle\nAvoimet tehtävät ulkoasiainhallinnossa. Ulkoministeriön rahoittamat kansainväliset tehtävät. Avoimet tehtävät kansainvälisissä järjestöissä Avoimet työpaikat. Yhdessä voimme kehittää Pintoja, joilla on merkitystä! Tikkurilassa olet osa kansainvälistä yritystä, joka on tunnettu arvoistaan ja tuotebrändeistään Porsche Center Turku. Avoimet työpaikat. Tilaa uutiskirje. Rieskalähteentie 89, 20300 Turku. Created with Sketch Ura H&M:llä. Avoimet työpaikat. Lohja Maarianhamina Mikkeli Oulu Pietarsaari Pori Porvoo Raisio Riihimäki Rovaniemi Salo Savonlinna Seinäjoki Tampere Tornio Turku Vaasa Vantaa Varkaus\nKlikkaa linkkiä, lue tehtävästä tarkemmin ja hae tehtävää lomakkeen kautta. Turku. Pieksämäki: Opintie 2 76100 PIEKSÄMÄKI. Turku: Vähäheikkiläntie 50, PL 64 20811 TURKU Avoimet työpaikat. Puuilo on perustettu vuonna 1982 ja yhtiö on yksi johtavista tarjoustavarataloketjuista Suomessa. Vahvasti kasvavalla yhtiöllä on tällä hetkellä jo lähes 30.. Lue aiheen Turku keskusteluja. Katso, mitä muut ajattelevat, ja osallistu keskusteluun. J Rosted järjestää nyt bileet avustusrahoilla avoimet bileet kaikille halukkaille Löydä parhaat Työpaikat Asiakaspalvelu - Turku avoimet työpaikat 16 tarjouksen välillä. Etsitkö lisää työmahdollisuuksia? Tsekkaa kaikki Työpaikat Turku ilmoitukset\nKun aika on - Katso kaikki avoimet työpaikat yhdestä palvelusta! Hae kätevästi työtä ja avoimia työpaikkoja - löydä omasi! Turku. Merkitse suosikiksi. Vastaava työterveyshoitaja\nAvoimet työpaikat. Säätiön säännöt. Tietosuoja. TURUN YLIOPPILASKYLÄSÄÄTIÖ. Yo-kylä 12A 20540 TURKU ». puh. +358 2 2750 200\nKokki Viikinkiravintola Harald Turku (Varsinais-Suomi, Turku). Asiantuntijamyyjä Uudellemaalle (Uusimaa). 2 kesätyöntekijää muovituotantoon (Pohjois-Savo) Polarn O. Pyret valmistaa vaatteita kaikenikäisille lapsille. Lastenvaatteet, jotka helpottavat arkeasi ja jotka menevät perinnöksi pikkusisarukselle Avoimet työpaikat. HOK-Elanto on S-ryhmän suurin alueosuuskauppa, jonka omistavat sen yli 600 000 asiakasomistajaa. HOK-Elanto tarjoaa vakituisen työpaikan noin 6 000 palvelualan ammattilaiselle\nTäältä löydät kaikki Selektan avoimet työpaikat rakennus-, talotekniikan, logistiikan, kiinteistö-, teollisuus- ja tuotantoaloilta kautta Suomen Löydä Kansallisoopperan ja -baletin avoimet työpaikat sekä tietoa järjestettävistä koelauluista, -soitoista ja -tansseista. Avoimet työpaikat. Tällä hetkellä avoinna olevat paikat Oppisopimusmahdollisuuksia voit kysyä suoraan siitä virastosta ja toimipaikasta, jonka toimialaan kuuluvaan ammattiin haluat kouluttautua. Avoimet työpaikat Turku. Työpaikkoja alueellasi yhteensä: 18. Haetaan lastenhoitajaa lapselle. käyttäjältä Kati • Turku. Etsitään kokenutta, luotettavaa ja tunnollista lastenhoitajaa lapsellemme\nAvoimet työpaikat. VAK-konserni on yksi Varsinais-Suomen merkittävimmistä työnantajista. Konsernin palveluksessa on kaikkiaan yli 550 henkilöä Oma Säästöpankki työnantajana. Avoimet työpaikat. Oma Säästöpankin avoimet työpaikat. Hae meille töihin. Meillä asiantuntijuus ja monipuolinen osaaminen kulkevat käsi kädessä Avoimet työpaikat eri elämäntilanteisiin. Vakituinen, määräaikainen, kokopäiväinen vai osa-aikainen työ? Avoimet Työpaikat. Voit etsiä avoimia työpaikkoja toimialan, työpaikan sijainnin ja työsuhteen.. Ilmoitamme avoimista työpaikoistamme kotisivujemme Avoimet työpaikat-osiossa. Luemme avoimet hakemukset päivittäin, ja ohjaamme ne eteenpäin potentiaalisten tehtävien auetessa\nHarjoittelupaikat on tarkoitettu Turun yliopiston, Åbo Akademin, Turun ammattikorkeakoulun sekä Turussa toimivien Diakonia-ammattikorkeakoulun, Humanistisen ammattikorkeakoulun ja Yrkehögskola Novian opiskelijoille. Muiden korkeakoulujen opiskelijoita voidaan palkata harjoittelutehtäviin niiltä tutkinnonaloilta, joita ei voi suorittaa turkulaisissa korkeakouluissa. Avoimet työpaikat. Täältä löydät julkisessa haussa olevat paikkamme. Kaikki avoimet työpaikat yhdellä sivulla. UKKO Work on uudenlainen henkilöstöalan yritys\nMoni opiskelija suorittaa harjoittelun Museokeskuksessa vuosittain ja tutustuu sitä kautta organisaatiomme lisäksi eri museoammattilaisten työnkuvaan. Oppilaitosten kanssa tehtävä opiskelijayhteistyö on tiivistä ja se koetaan tärkeäksi niin opiskelijan kuin museoalan tulevaisuutta ajatellen.\nPohjois-Savon TE-palvelut - avoimet työpaikat. Iisalmen kaupungin avoimet työpaikat. Kaupungin rekrytointi on keskitetty sähköiseen kuntarekry.fi rekrytointijärjestelmään },\nAnna potentiaalisten työnantajien löytää sinut luomalla itsellesi osaajaprofiili ilmaiseen Rekrytointi.com Osaajapankkiin. Profiilisi avulla Suomen parhaat työnantajat voivat tarjota sinulle kokemustasi ja osaamistasi vastaavia työtehtäviä. Katso avoimet työpaikat ja täytä hakemuksesi verkkosivuillamme! Mikäli toivomaasi työtä ei ole tarjolla juuri nyt, jätä meille avoin hakemus. Avoimet työpaikat. Monta syytä innostua\nKekkilä tarjoaa näköalapaikkoja puutarha-alan mielenkiintoiseen maailmaan. Katso tästä avoimet työpaikat tai jätä avoin hakemus Kärsämäki on kaupunginosa Turussa noin neljä kilometriä keskustasta pohjoiseen Vähäjoen länsirannalla. Siellä on noin 2 000 asukasta. Yleiskaavan mukaan alue on suurelta osin pientalovaltaista asuntoaluetta, minkä lisäksi Paltassa on pieni kerrostaloalue Mitä tekisi kesällä? On klassinen kysymys opiskelijan mielessä. Vaihtoehtoja on monia lomailusta harjoitteluun ja keikkatöihin. Vielä toukokuussa ja kesäkuussa yritykset saattavat hakea kesätyöntekijöitä, joten aktiivinen kannattaa olla koko kevään. Nappaa alta vinkit erilaisiin kesätekemisiin ja mistä löytää lisätietoja. Kiinteistömaailman Digikauppa. Palveluhinnasto. Avoimet ostotoimeksiannot. T. Tampere Tornio Turku Tuusula. V. Valkeakoski Vantaa Varkaus\nKäyttäjätilin varmennusviesti on lähetetty antamaasi sähköpostiosoitteeseen. Sulje tämä notifikaatio ja mene sähköpostiisi varmentamaan käyttäjätilisi. Avoimet ammatilliset opinnot. Opiskelijatyöt ammattitaidolla. Turku varmistaa turvallisen koulunkäynnin ja varhaiskasvatuksen - perusopetus jatkuu lähiopetuksena 14.5. alkaen Oppisopimushaastekampanjan avoimet oppisopimuspaikat\nVideo: Avoimet työpaikat « Avoimet työpaikat - Huma\nAvoimet työpaikat. Jaa tämä artikkeli: Jaa Facebookissa(Avautuu uudessa ikkunassa) Avoimet työpaikat - Oppisopimus - Suomi. Kaikki Uudet Hae työhön helposti. Työpaikat: 1 - 20 / 44. Tilaa sähköpostiisi hakua työpaikat: Avoimet työpaikat - Oppisopimus - Suomi. Aseta hälytys Avoimet työpaikat. Etusivu. Avoimet työpaikat / Open positions Avoimet työpaikat. Tule mukaan rakentamaan tulevaisuutta, jossa haluat elää. Etsimme jatkuvasti kehittymishaluisia osaajia mm. ohjelmistokehitykseen, palvelumuotoiluun, data scienceen, datalla..


AlluringSweet18 livejasmin a0CoconutLuvGirlMeganBurns livejasmin SweetCuteAnnieSkayla livejasmin LorenaSkybellkkaa livejasmin BadAssxxxHotAMAYAts livejasmin jostinBIGcockGoldenPearlX livejasmin LukasDrake\nNatalieLynn livejasmin jostinBIGcockHardBigBoyx livejasmin Foxy1990grilsveryhot livejasmin VickyDuchessErikamia livejasmin sexy4myshirtMeganBurns livejasmin sexy4myshirtNaty0481 livejasmin Neige\nDearestHellen . HardBigBoyx. Brienna. KievLullaby.\nGoldenPearlXmariladywowxTettyGreyxhadehornnyfox .HardBigBoyxiossbrulezbictcchocolatHOTVENI1 .EveShyOldoozy11CHANTALFellinia .DEXTERPLAY20AmberDreamzMonicaScottLorenaSky .HayleyBrooksXbictcchocolatbictcchocolatHOTVENI1 .DARWINSEXHOTAubreyFireAmberDreamzAlanisSub .a0CoconutLuvGirlSkaylaxTettyGreyxLorenaSky .ElinaBellaGoldenPearlXKeiraFacciniHOTVENI1 .SweetNiceLoveKissBianaSARAALOVELYBrilliantAnna .PREGNANTMILK69ExquisiteHope11CHANTALhadehornnyfox .CamiloLatinLoverHotAMAYAtsMonicaScottElinaBella .\nXxplayfulDUOxX VideoSARAALOVELY VideoVickyDuchess Videoa0CoconutLuvGirl VideoDAYANNASEXYTAIL VideoHotAMAYAts Video\nAzzaliSimp VideoAlanisSub VideoAubreyFire VideoSweetCuteAnnie Videoa0CoconutLuvGirl VideoJenniferSam Video\nXxplayfulDUOxXFilippianaOlyaMoonBrilliantAnna .ExquisiteHopeHotGuyJuicy01antonellasexyHOTVENI1 .LukasDrakeSkaylaa0CoconutLuvGirlSelenadream .bellin1latinaNeigeAlroy11CHANTAL .11CHANTALPREGNANTMILK69Skaylatwoguystraigh .SsanaHot01a0CoconutLuvGirlCamiloLatinLoverElinaBella .HardBigBoyxMatheosLukasDrakeJenniferSam .CheersmyloveDAYANNASEXYTAILEveShyJenniferSam .AzzaliSimpaproticatgrilsveryhotSARAALOVELY .SweeKatElinaBellabictcchocolatAzzaliSimp .EveShyAzzaliSimpLacieLuvJenniferSam .


Ulkomaat Julkaistu 14.12.2000 02:28 (Päivitetty 15.12.2000 08:58)\nPuheessaan presidentti syytti valkoisia maanviljelijöitä ja maan oikeuslaitosta maatilojen uudelleenjako-ohjelman vähättelystä. Mugaben mukaan tuomarikunta suojelee lähinnä "valkoisten rasististen kaupallisten viljelijöiden" etuja. Mugaben hallitus on pyrkinyt jakamaan uudelleen arviolta 5-12 miljoonan hehtaarin viljelysmaiden omistuksen.\nMaassa on pitkään vellonut jatkuvia levottomuuksia, kun itsenäisyyssodan veteraanit ovat vallanneet valkoisten maatiloja. Viimeksi tiistaina valtausväkivaltaisuuksissa surmattiin valkoinen maanviljelijä.\nRanska tehostaa lehmien tarkastuksia Bush on poliitikkoperheen vesa


Avaa ovi koulutukseen - KirkonkelloKirkonkello\nAvaa ovi koulutukseen\nJulkaistu 1.09.21 | Ulla Tuovinen\nOsallistuin nuorena työntekijänä Kirkon koulutuskeskuksessa pidettyyn jumalanpalveluselämän koulutukseen kaukaisen 1990-luvun lopulla. Elettiin käsikirjauudistuksen kiihkeitä vuosia. Koulutuspäivien aikana puheissa olivat vilahdelleet niin ambot (lukupulpetti) kuin kredenssipöydätkin (apupöytä), nämä olivat myös käytössä rukoushetkissä ja messussa. Eräänä iltana menimme vuorollamme valmistelemaan iltarukousta Agricolan kappeliin. Huomatessaan että kappelissa oli useita amboja, totesi vanhempi kollega, että ”tämähän on oikea ambomaa”.\nMinulle tässä kokeneemman työtoverin havainnossa, asioiden yllättävässä toisiinsa kytkemisessä, on jotain koulutuksen, uuden oppimisen ytimestä. Ajattelu avartuu, saa uutta tietoa erilaisista asioista, uusia näkökulmia tulee tarjolle mahdollisesti haastamaan vakiintuneita ajatus- ja toimintamalleja. Omatoiminen asioihin perehtyminen mahdollistaa kyllä tämän kaiken, mutta varmimmin se tapahtuu ryhmässä, jossa on läsnä monenlaista ajattelua sekä työ- ja elämänkokemusta huumoria unohtamatta.\nKirkon henkilöstökoulutuksen tavoitteena on, että seurakuntien työntekijöiden osaaminen vahvistuu ja kehittyy työuran eri vaiheissa. Tämä on tarpeellista, jotta seurakunta voisi toteuttaa tehtäväänsä olla Kristuksen asialla tässä maailmassa ja tässä ajassa. Henkilöstökoulutus mahdollistaa moniammatillisia kohtaamisia, yhdessä inspiroitumista ja oppimista, se vahvistaa työntekijöiden hengellistä elämää ja, näin uskomme, uskoa kirkon työn merkityksellisyyteen. Kirkon henkilöstökoulutusta on toteuttamassa laaja verkosto erilaisia toimijoita eri puolilla Suomea. Se osaltaan vahvistaa monimuotoisuutta, jota kirkon työssä kohdataan ja tarvitaan.\nKirkon uudessa Ovet auki -strategiassa kirkon työntekijöitä haastetaan katsomaan rohkeasti ulos- ja eteenpäin sekä arvostamaan sitä, mistä tähän on tultu. Ovien avaaminen ulospäin ja eteenpäin vaatii rohkeutta ja aloitteellisuutta sekä valmiutta muutokseen. Tukea tähän on tarjolla. Olemme avanneet ovet kirkon henkilöstölle suunnattuun vuoden 2022 koulutustarjontaan. Kirkon koulutuskeskuksen kokoama koulutustarjonta sisältää Kirkon koulutuskeskuksen ja yhteistyökumppanien koulutustarjonnan, se löytyy osoitteessa koulutuskalenteri.evl.fi. Kirkon koulutuskeskuksen omat, vuonna 2022 alkavat koulutukset, löydät tästä linkistä. Yhteensä tarjolla on noin 400 koulutusta ja verkostotapaamista. Kaikkien näiden tavoitteena on tukea kirkon henkilöstöä, jotta he voivat parhaalla mahdollisella tavalla kehittää seurakuntien työtä. Tutki tarjontaa ja avaa ovi koulutukseen!\nVuonna 2022 avataan myös uusi ovi, kun Kirkon tutkimuskeskus ja Kirkon koulutuskeskus yhdistyvät yhdeksi yksiköksi, jonka nimi on Kirkon tutkimus ja koulutus. Emme vielä tiedä, mitä kaikkea yhdistyminen tuo mukanaan, mutta innolla sitä odotamme ja sen tuomia mahdollisuuksia. Kirkon koulutuskeskuksen tehtävänä yhdistymisen jälkeenkin on edistää ja tukea kirkon henkilöstön osaamisen kehittämistä.\nPalaan vielä takavuosien koulutuskokemukseen. Kun tänä päivänä menen Agricolan kappeliin ja näen kaksi lukupulpettia, ”ambomaan”, ajatuksissa ehtivät vilahtaa messun sisällöt, sen toteutus ja kirkkotila, mutta myös Ambomaa, kirkon missio ja Kristuksen maailmanlaaja kirkko, jonka osa me olemme. Henkilöstökoulutus liittyy kirkon mission toteuttamiseen tässä ajassa ja paikassa. Ovet ovat avoinna!


Nettiauto.com › Nissan › Nissan vaihtoautot › Samanmalliset\n2576 kpl Nissan vaihtoautoa autoilmoitusta hintaluokissa 120 € - 139 800 €120139800€. Selaa käytettyjä ilmoituksia ja löydä Nissan....Lue lisää Katso myös muut Nissan -automallit ja uudet Nissan 2021 -autot. Palvelustamme löydät myös Nissan-huoltoa tarjoavat yritykset ja Nettivaraosasta Nissan-varaosat.\nLue kaikki 2663 arvostelua merkistä Nissan\nHenkilöautoNissanViistoperäManuaali2005 - 2007Tieliikennekelpoinen Tarkenna hakua »\nNissan Note (1.6)\n1,6 81 Acenta 5-vaiht. 5-ov. - , Korko 1,89%, rahoitus jopa ilman käsirahaa! Juuri katsastettu!\nOta yhteyttä Lahti › Eduard Kulbok\nOta yhteyttä Töysä › Tomi männikkö\n1.6 Visia SportDeck 5d *JUURIKATSASTETTU *TULOSSAMYYNTIIN *ASIALLINEN\nOta yhteyttä Kalajoki › Saara Siirilä\nOta yhteyttä Jyväskylä › Teemu Karhumaa\n1.8 Bensa Rahoitus 0% käsirahalla\nOta yhteyttä Raisio › Jere Terho\n1.6 XE SportDeck 5d\nOta yhteyttä Tampere › Tiina Maunu\n2.0 Tekna ESP SportDeck 5d\nOta yhteyttä Helsinki › Petri Väisänen\nOta yhteyttä Nummela › Peik Söderlund\n1.6 Visia SportDeck 5d ** 1-OMISTAJA ** HUIPPU SIISTI ** VAIHTO/RAHOITUS JOPA ILMAN KÄSIRAHAA **\nOta yhteyttä Loviisa › Janno liivamägi\nOta yhteyttä Helsinki › Markus ostrow\nOta yhteyttä Oulu › Petra Tuulasaho\nOta yhteyttä Seinäjoki › Jesse Rantamäki\nOta yhteyttä Saarijärvi › Kari Roikonen\n1,4 65 Acenta 5-vaiht. 5-ov.\n231 318 km\nOta yhteyttä LIIKE Lapinlahti › Lapinlahden Hyvä-Eväs Oy\nNissan automerkin perusti Japanilainen insinööri Masujiro Hashimoto vuonna 1912. Yhtiön alkuperäisenä ideana oli valmistaa edullisia henkilöautoja tavallisten kuluttajien käyttöön. Myöhemmin Nissanin mallivalikoima laajeni mm. luksusmerkki Infinitilla. Nissan myi autojaan pitkään nimellä Datsun ja vaihtoi nimen Nissaniksi vasta 1983. Vuonna 2006 Helsingissä aloitti Nissan Nordic Europe, joka toimii Nissanin maahantuojana kaikissa pohjoismaissa.


Professori Sirpa Jalkanen TTY-säätiön hallitukseen | Sidosryhmälehti Rajapinta | Tampereen teknillinen yliopisto\nwww.tut.fi\t> Rajapinta 4/2010\t> Professori Sirpa Jalkanen TTY-säätiön hallitukseen\nSirpa Jalkasella on hallitustyöskentelykokemusta muun muassa\nEmil Aaltosen Säätiön ja Orion Oyj:n hallitusten jäsenenä.\nJalkanen työskentelee immunologian professorina Turun yliopistossa ja tutkimusprofessorina Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella, ja johtaa Ihmisen puolustusmekanismit -huippuyksikköä.\n- Työssä ajaa eteenpäin halu ratkoa syöpään ja haitallisiin tulehduksiin johtavia mekanismeja ja löytää uusia ja parempia hoitokeinoja näiden tautien parantamiseksi, Jalkanen kuvailee.\nJalkanen on tehnyt pitkän yliopistouran tutkijana ja tohtorikouluttajana. Mukaan mahtuu myös rooli keksijänä sekä kiinteä yhteistyö yritysmaailman kanssa.\n- Minulla on iso tutkimusryhmä ja nykyään hallintotehtäviä on paljon, mutta edelleenkin teen käytännön työtä niin paljon kuin mahdollista. Katselen päivittäin eksperimenttien tuloksia ja suunnittelen seuraavia eksperimenttejä yhdessä tutkijoiden kanssa. Koko ajan oppii uutta, ja saa työskennellä nuorten ihmisten kanssa, Jalkanen kertoo.\nKUKA: Sirpa Jalkanen\nImmunologian professori Sirpa Jalkanen on lääketieteen ja kirurgian tohtori ja tutkinut tulehdustautien ja syövän syntymekanismeja sekä niiden uusia hoitomahdollisuuksia.\nJohtaa Ihmisen puolustusmekanismit -huippuyksikköä Turun yliopistossa ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella. Aiemmin työskennellyt myös muun muassa Suomen Akatemian tutkijana ja tutkimusprofessorina sekä Kansanterveyslaitoksen tutkimusprofessorina.\nNoin 200 tieteellistä artikkelia sekä useita patentteja ja patenttihakemuksia.\nValittiin keväällä Suomalaisen Tiedeakatemian uudeksi esimieheksi.\nUseita kansallisia ja kansainvälisiä huomionosoituksia, viime vuosina muun muassa Matti Äyräpää -palkinto 2008, Tillandz-palkinto 2007 ja 2006, ja Anders Jahre -palkinto 2005.\nOHO! Jalkasen mukaan Turun ja Tampereen välinen kilvoittelu ei hänen kohdallaan aiheuta henkistä kynnystä TTY:n asioihin tarttumiseen. Turkulainen käsitys on, että on pitänyt syntyä Heidekenillä tai asua vähintään 50 vuotta Turussa ollakseen turkulainen. - Kumpikaan näistä reunaehdoista ei ole täyttynyt kohdallani, sillä olen alun perin jyväskyläläinen.\nRajalliset resurssit tuottamaan\nTTY-säätiön hallitukseen lähtöä Jalkanen kertoo harkinneensa jonkin aikaa.\n- Tarjous alkoi pian tuntua hyvin mielenkiintoiselta, sillä tässä on uusi kenttä, jolla kokemukselleni saattaisi olla käyttöä.\nEntuudestaan Jalkanen tunsi TTY:stä erityisesti biomateriaali- ja nanoteknologiatutkimuksen, jotka ovat lähinnä hänen omia tieteellisiä intressejään. Jalkasen yksikkö on mukana myös yhteisessä nanoalan tutkijakoulussa.\n- TTY:llä on korkeatasoista koulutusta ja tutkimusta useilla osa-alueilla. Kilpailutilanne Aalto-yliopiston kanssa on sangen haastava, Jalkanen tiivistää ennakkokäsityksensä.\nHän uskoo pitkän yliopistouran sekä useiden ulkomaisten yliopistojen ja niiden ohjelmien arviointitehtävien antavan hyvän pohjan hallitustyöskentelylle.\n- Hallituksella pitää olla kykyä, näkemystä ja rohkeutta suunnata rajalliset resurssit yliopiston kannalta mahdollisimman tuottavasti. Ulkopuolinen hallitus saattaa pystyä tähän paremmin kuin sisäiset päättäjät, sillä sisäisten ristiriitojen takia ei aina pystytä järkevään päätöksentekoon, Jalkanen arvioi.\n- Tässä yhteydessä täytyy kyllä olla varsin nöyrä ja vain toivoa, että viisaus löytyy ratkaisuja tehdessä. Harva nimittäin pystyy nyt sanomaan, mitä tietoa tarvitsemme 10-20 vuoden päästä.\nSäätiön hallitus on yliopiston ylin päättävä elin. Säätiön hallitus päättää muun muassa säätiön strategiasta, toimintaa ja taloutta koskevista asioista sekä muista laajakantoisista suunnitelmista.\nTTY-säätiön hallituksen jäsenet ovat:\nPääjohtaja, TkL Erkki KM Leppävuori (hallituksen puheenjohtaja)\nKM Marjo Miettinen (hallituksen varapuheenjohtaja)\nKTM Pekka Ala-Pietilä\nLKT Sirpa Jalkanen\nTkT, arkkitehti Anne Stenros\nDI Mika Uusi-Pietilä\nKuva: Sirpa Jalkasen arkisto\n8 Venyvä elektroniikka mukautuu ihoon ja sulautuu vaatteeseen 3/2018