Aito-ilta sai suut hymyyn - PDF\nAito-ilta sai suut hymyyn\nDownload "Aito-ilta sai suut hymyyn"\n1 Kaksi tositarinaa työuupumuksesta Aito-ilta sai suut hymyyn s. 4 s. 14 aito Aito Toisenlainen lahja tuo hyvän joulumielen s. 22 HsO ry:n jäsenlehti No. 4/ vuosikerta\n2 2 aito 4/2011 sisällys 03 Puheenjohtajalta. Voimmeko hyvin ja riittääkö se? 04 Teema. Työhyvinvointi ja jaksaminen Tositarinat: Näin selvisin työuupumuksesta Case Konecranes: Konkreettiset työkalut työhyvinvointiin 09 Terveiset Eerikinkadulta. Elätkö sitten kun -ajassa? HSOsta on moneksi. Tuusulan kunnan johdon assistentti Taina Värri Yhteistyössä. Lahti Travel paketoi kokoukset elämyksiksi HSO-opiskelijat. Aito-ilta sai suut hymyyn! 16 Näkökulma. Voi hyvin myös töissä Ajassa. Superruuista rohtoja itsehoitoon Edunvalvonta. Sopu-ryhmä sopimuksettoman työntekijän asialla Joulumieli. Toisenlainen lahja tuo hyvän joulumielen Johdon assistentti strategiatyön tukena: Case Toyota Tsusho HSO harrastaa. Futisäidin matkassa 29 Lyhyesti. Kolumni: Aikatauluista viis! Kirjoja työ- ja yöpöydältäni kuvat: maria mahar, sonja joutvuo ja Laura Riihelä SIVU 4. Tositarinat: Näin selvisin työuupumuksesta SIVU 14. Aito-ilta sai suut hymyyn SIVU 22. Toisenlainen lahja tuo hyvän joulumielen Numero 4/2011 Kannen kuva Sonja Joutvuo aito Ilmestyy 4 kertaa vuodessa 39. vuosikerta Päätoimittaja Marina Paulaharju Toimitussihteeri Maarit Rapp (toimituksellinen aineisto) Toimituskunta Pia Adibe Sini Ala-Kanto Meri Heiskanen Maria Mahar Petra Nikkinen Anni Piipponen Maarit Rapp Krista Tirkkonen Marjo Valjakka Karoliina Viitasalo Susanna Winqvist Ilmoitusmyynti Aito HSO ry (09) Ulkoasu ja taitto Porkka & Kuutsa Oy Ilmoitusaineistot Painosmäärä kpl Painopaikka Libris Oy ISSN Aikakausilehtien Liiton jäsen Aito HSO ry Eerikinkatu 20 C Helsinki Puhelin (09) Telefax (09) Jäsenmaksu vuonna ,15 %. Kannatusjäsenmaksu 55 euroa. Yhdistyksen pankkitili Nordea IBAN: FI BIC: NDEAFIHH HSO-missio: HSOn tavoitteena on valvoa jäsenten etuja työmarkkinoilla ja edesauttaa verkostoitumista. Järjestö vahvistaa HSO-identiteettiä ja edistää HSOiden tunnettuutta. HSO-visio 2013: HSO on yli 3000 tyytyväisen jäsenen tunnettu järjestö. HSO on brändi, joka tarkoittaa arvostettua ja laadukasta osaamista. HSO-identiteettiä kuvaavat ominaisuudet: ainutlaatuinen / aktiivinen / avoin / kehittyvä / osaava / rohkea / yhteisöllinen\n3 Aito 4/ PUHEENJOHTAJALTA Voimmeko hyvin ja riittääkö se? kuva: petri juntunen Työelämän laadulliset asiat ovat olleet kuluneiden kuukausien aikana kovasti tapetilla. Valtiovallan ja muiden keskeisten toimijoiden taholta on asetettu tai ollaan asettamassa lukuisia ryhmiä selvittämään keinoja, joilla suomalaiset jaksaisivat työelämässä pidempään. Viisaita päitä asetetaan yhteen ja pohditaan asioita. Riittääkö tämä? Olemmeko Suomen hyvinvointivaltiossa sillä asian ytimessä? Minusta emme ole. Tamperelainen»työn ilon» sanansaattaja Marja-Liisa Manka on vankasti sitä mieltä, että hymyssä suin hommat luistavat paremmin. Olen samaa mieltä. Jos työpaikoilla vallitsee hyvä fiilis, on töihin paljon mukavampi tulla. Mistä hyvä fiilis sitten syntyy? Siitäkö, että yritykset varmuuden vuoksi saneeraavat porukkaa ulos, jos vaikka bisness tulevaisuudessa sujuu huonommin. Ei varmasti! Työeläkevakuuttajat TELA on julkaissut marraskuussa 2011 suomalaisten työikäisten keskuudessa teettämänsä tutkimuksen tulokset työntekijöiden jaksamisesta ja jatkamisesta työssä pidempään. Tulokset kertovat karua kieltään. Suomalaiset olisivat jatkamassa työntekoa, mutta työelämän korkealle viritetyt vaatimukset ja kiivastahtisuus ovat suuria ongelmia. Ongelmana ovat myös henkiset tekijät kuten työperäinen masennus, uupuminen sekä epävarmuus työstä ja toimeentulosta. Huh huh! Viisaat ovat lausuneet, että suomalaiset yritykset ovat huippukunnossa, velattomia ja vahvan oman pääoman omaavia sekä tulevat mitä todennäköisimmin jakamaan ensi keväänä hyviä osinkoja osakkeenomistajille. Ymmärrän, että on tärkeää tuottaa osakkeenomistajille hyvää eli korkeita osinkoja. Mutta eikö yhtä tärkeää ole huolehtia yhdestä tärkeimmästä työnantajan resurssista eli henkilökunnasta. Tässä olisi haastetta jokaiselle työnantajalle. Minusta on varsin lyhytnäköistä kiristää ruuvia sen sijaan, että luotaisiin työpaikoille hyvän työelämän edellytyksiä. Sillä uskon saatavan parempia tuloksia myös omistajaportaalle, Hankalan maailmantilanteen vallitessa ei voi kuin toivoa työryhmille onnea työssään sekä päättäjiltä viisaita päätöksiä hyvän suomalaisen työelämän kehittämiseksi. Mielenkiintoisia aikoja on edessäpäin. Marina Paulaharju puheenjohtaja gsm työpaikoilla vallitsee hyvä fiilis, on töihin paljon mukavampi tulla.»\n4 4 aito 4/2011 Teema: Tositarinat: TYÖHYVINVOINTI JA JAKSAMINEN Näin selvisin työuupumuksesta Parhaimmillaan työ tuo elämäämme sisältöä ja merkitystä. Se rytmittää arjen ja luo onnistumisten kautta mielihyvää ja edistää hyvinvointiamme. Entäpä, jos pitkittynyt stressi ja työpaineet saavat vallan, työnteko tuntuu armottomalta räpistelyltä vailla merkitystä ja jopa sängystä nouseminen tuntuu arkiaamuisin ylivoimaiselta? Arvioiden mukaan noin kaksi prosenttia suomalaisista sairastaa työuupumusta. Työuupumuksen oireita ovat muun muassa voimakas väsymys, joka ei hellitä tavallisella viikkolevolla tai edes lomaaikoina, kyynistynyt asenne työhön ja heikentynyt ammatillinen itsetunto. Työuupumus syntyy pitkittyneen työstressin seurauksena. Liian kovan työkuorman lisäksi uupumusta aiheuttavat työn liiallinen vaativuus, ristiriitaiset odotukset tai huonot työolosuhteet. Myös huono johtamiskulttuuri voi johtaa burnoutiin. Joskus työuupumuksen syyt saattavat löytyä yksityiselämän puolelta. Ihminen on kokonaisuus ja yksityiselämän tilanteet heijastuvat väistämättä työhönkin. Sinällään työuupumus ei ole sairaus, mutta hoitamattomana siihen liittyy riski sairastua esimerkiksi masennukseen, unihäiriöihin ja stressiperäisiin sairauksiin. Monilla työpaikoilla työuupumusta ehkäistään ja työntekijöiden hyvinvointia edistetään suunnitelmallisesti ja tehokkaasti. Parasta olisi, että kärjistyneisiin tilanteisiin puututtaisiin mahdollisimman varhain ja avoimesti silloin myös tulokset ovat parhaat. Kannattaa myös muistaa, että vastuu työhyvinvoinnista ei ole yksin työnantajalla. Viime kädessä vastaamme jokainen\n5 »Monelle meistä on kipeää luopua onnellisuuden tavoittelusta ja vaatimisesta ja hyväksyä se, että elämä ei ole meille velkaa yhtään mitään.» Hilkka Olkinuora Aito 4/2011 5»Sekoitin henkilöiden nimiä, vaikka olen niissä yleensä hyvin tarkka.» yksilöinä siitä, että voimavaramme riittävät työntekoon ja vielä paljon muuhunkin. Kaksi työuupumuksen kokenutta HSOa kertoi Aidon toimitukselle selvitymistarinansa. Lue ja ota opiksi. Tapaus Kaija:»Minäkö puhki?» Olen nelikymppinen, vastuullisessa esimiestyössä toimiva HSO. En tiennyt olevani lopen uupunut, kun menin työnantajan määräämään ikäkausi tarkastukseen huhtikuussa Työterveyslääkäri havahtui, kun kerroin viime aikoina vaivanneista muistikatkoksista. Saatoin avata kalenterin ja huomata jo tehneeni merkinnän, jonka aioin juuri tehdä. Lisäksi huomasin työkavereista, että he ovat kuulleet kertomani tarinan jo aiemmin. Saatoin myös unohtaa kesken kaiken mihin olin menossa. Sekoitin henkilöiden nimiä, vaikka olen niissä yleensä hyvin tarkka. Työterveyslääkäri kartoitti tarkemmin työhön liittyviä asioita. Kerroin millainen vuosi minulla on takana: tiukka tahti ja Kirjoittanut ja koonnut: Maarit Rapp kuvat: Maria Mahar normaalia suurempi työmäärä olivat jatkuneet koko vuoden, mutta olin kuitenkin huolehtinut liikunnasta ja nukkunut hyvin. Työmäärä väheni maaliskuussa Lopullinen diagnoosi ei ollut tavanomainen burnout. Pitkään jatkunut stressitila kuitenkin aiheutti sen, että keho toimi edelleen»kierroksilla», vaikka työtahti olikin huomattavasti rauhoittunut. Mieli ja ruumis eivät olleet ns. synkassa. Minulle ehdotettiin vähintään kahden viikon huilaustaukoa. En kokenut tarvitsevani pidempää taukoa, sillä eihän minulla enää ollut järkyttävää työtaakkaa. Pelkäsin esimieheni reaktiota. Olihan uupuminen sanana jo tosi kamala, puhumattakaan burnoutista. Yllättäen esimieheni pahoitteli tilannetta ja myönsi, että on huomannut väsymykseni ja tiedostanut kasvaneen työmäärän. Hän ei kuitenkaan puuttunut tilanteeseen, koska»kukaan muu ei niitä töitä pysty tekemään». Jäin hyvällä omallatunnolla kahdeksi viikoksi pois töistä ja tulin takaisin paremmin voivana. Poissaolon aikana en lukenut sähköposteja enkä\n6 6 aito 4/2011 Teema: TYÖHYVINVOINTI JA JAKSAMINEN ottanut vastaan työpuheluja. Kävin paljon ulkona ja tein niitä asioita, joita en ollut ehtinyt tekemään pitkien työpäivien takia. Nämä asiat olivat vaivanneet minua, ja aiheuttivat omalta osaltaan stressiä. Totesimme lääkärin kanssa, että tilanne saattaa toistua ja sitä pitäisi pyrkiä estämään mm. tutkimalla johtuiko uupumus vain työmäärästä. Onko taustalla jotain mikä pitäisi ottaa työtavoissa huomioon? Työterveyslääkäri ehdotti käyntiä työpsykologiaan erikoistuneen terveydenhoitajan Pirjon juttusilla. Kävin Pirjon luona ensimmäisen kerran toukokuussa. Jännitin ensitapaamista, sillä en tiennyt yhtään mistä on kyse. Kyseessä ei ollut»kallonkutistus», pikemminkin sparraus. Pirjo osasi kysyä oikeita kysymyksiä ja haastoi minut miettimään asioita uudella tavalla. Sain tapaamisen jälkeen myös työhöni ja luonteeseeni liittyviä kotitehtäviä. Tapasimme yhteensä kolme kertaa. Viimeinen tapaaminen päättyi halaukseen. Koin tapaamiset erittäin tarpeellisena ja hyödyllisenä. Kaiken kokemani seurauksena olen tehnyt päätöksen jättää nykyisen työni ja olen aloittanut aktiivisen työnhaun. n Tapaus Anna:»Elämä hallintaan» Valmistuin muutama vuosi sitten HSOksi ja työskentelen johdon assistenttina. Minua olivat jo jonkin aikaa vaivanneet öiset heräilyt sekä ajoittainen epäterveellisen ruuan ahmiminen. Viime kevättä kohti tilanne paheni. Työpaikalla oli hoidettavana monta vastuullista ja kiireellistä projektia samanaikaisesti. Unirytmini sekosi entisestään, lopulta heräilin 20 minuutin välein. Unohtelin työtehtäviä ja työkavereiden nimiä, töiden jälkeen ahmin makeaa kiihtyvällä vauhdilla. Kesän korvilla varasin lopulta ajan työpaikkalääkärillemme unihäiriöiden ja sokerisyöpöttelyn takia. Tuntui kuin seinä olisi pamahtanut naamaani, kun lääkäri kysyi, että enkö itse huomaa, miten huonossa jamassa olen. Diagnoosini oli vakava työuupumus ja vaikea masennus; minut passitettiin saman tien sairaslomalle. Aluksi tunsin itseni maanpetturiksi miten muka voisin jäädä sairaslomalle ja työntää työprojektit esimiesten ja kollegojen niskoille? Minun oli vaikea tunnustaa itselleni, että unirytmin sekoaminen ja sokerin ahmiminen olivat oireita, varsinaiset ongelmat piilivät syvemmällä. Pelkäsin hieman myös esimieheni reaktiota, mutta turhaan. Esimieheni sai minut tuntemaan, että tilanteeseeni suhtaudutaan vakavasti ja että minusta välitetään. Hän pahoitteli, ettei ollut reagoinut aikaisempiin signaaleihin. Olinhan jo kuukautta aiemmin kertonut kehityskeskustelussa, että töitä on liikaa enkä enää nuku kunnolla. Toipuminen alkoi pikkuhiljaa. Olin sairaslomalla kaikkiaan seitsemän viikkoa. Heti alkuvaiheessa aloitin mielialalääkityksen, joka tasasi aivojen serotoniinin aineenvaihduntaa. Koko sairaslomani ajan minulta oli katkaistu yhteydet kaikkiin työpaikan järjestelmiin, etten edes vahingossa tulisi tehneeksi töitä. Ensimmäiset neljä viikkoa nukuin tuntia joka yö. Nautin heinäkuun lämmöstä ja auringosta sekä luin paljon kirjoja. Pian unirytmini\n7 Aito 4/2011 7»Nautin heinäkuun lämmöstä ja auringosta sekä luin paljon kirjoja.» normalisoitui, viimeisinä viikkoina kaipasin jopa takaisin töihin. Nyt olen ollut töissä 2,5 kuukautta.»terveen papereita» en ole saanut vielä, mutta pahimmat työuupumusoireet ovat väistyneet. Työnantajani seuraa tilannettani ja olen itsekin oppinut tunnistamaan liiallisen stressin ensioireet. Paineiden tasaamiseksi pidän joskus saldovapaita kun tuntuu, että kaipaan aamuherätystä ilman herätyskelloa. Yritän myös pitää sokerin syömistä kohtuudessa. En ole sairastumiseni jälkeen enää ottanut työsähköpostejani puhelimeeni, mistä olen todella tyytyväinen. Kukaan ei koskaan pyytänyt minua olemaan tavoitettavissa 24/7 sitä vaati ainoastaan oma velvollisuudentunteeni. Olen myös pohtinut, että minun lisäkseni monen muunkin HSOn»ammattisairaus» on liiallinen itsekritiikki ja se, ettei itselle anneta anteeksi heikkouksia tai epäonnistumisia. Itse olen vihdoin huomannut, että kaikessa ei tarvitse olla guru eikä mielettömiin taikatemppuihin ole työelämässä tarvetta, varsinkaan oman terveyden ja jaksamisen uhalla. n\n8 8 aito 4/2011 Teema: TYÖHYVINVOINTI JA JAKSAMINEN Case Konecranes: Toimivat työkalut työhyvinvointiin Teksti: Krista Tirkkonen kuvat: Jenni Taljan kotialbumi, ework»kaikkea ohjaa työntekijän oma tahto.» Monissa organisaatioissa on huomattu, että työntekijöiden hyvinvointi sekä henkinen että fyysinen on oleellinen kilpailutekijä yritykselle ja myös kansantaloudellisesti tärkeää: jos viihdyt töissä, et vaihda paikkaa herkästi tai pyri aikaisin eläkkeelle. Nostolaitevalmistaja Konecranes kehittää jatkuvasti työhyvinvointiin liittyviä toimintojaan. Muutama vuosi sitten yhtiössä aloitettiin merkittävä Nostetta työhön -projekti, jonka tarkoituksena oli Suomessa toimivan henkilöstön hyvinvoinnin kartoitus ja toimenpiteiden suunnittelu tulosten perustella. Laajojen kartoitusten jälkeen todettiin, että osa porukasta todella tarvitsee tukea. Heille järjestettiin pienryhmissä mahdollisuus ohjattuihin kuntosalikäynteihin. He saivat myös tietoa terveellisestä ravitsemuksesta. Kolmen kuukauden jälkeen mitattiin tuloksia, ja parannukset olivat huikeita eritoten sydän- ja verenkiertoelimistön osalta. Keskikuntoisille tarjottiin käyttöön kiihtyvyysanturi, jolla kerättiin liikuntapisteitä sekä terveyssivusto, jonka avulla tarjottiin apua kuntoilun ja ravitsemuksen suunnitteluun. Hyvinkään upouusiin tiloihin on rakennettu kunnon kuntosali saunoineen. Lisäksi henkilöstölle järjestetään säännöllisesti luentoja, aiheina on ollut muun muassa ravinto ja aivojen toiminta. Projektin myötä Konecranes on luonut varhaisen tuen mallin, johon kuuluu työkykyjohtamisen järjestelmä. Työkykykoordinaattori syöttää sairauspoissaolot tietojärjestelmään, ja järjestelmä automaattisesti lähettää esimiehelle sähköpostia, mikäli tietyt sairaspoissa olojen rajat ylittyvät. Esimies keskustelee alaisensa kanssa TUKIJA. Jenni Talja avustaa tyhy-asioissa. poissaoloista tarkoituksenaan saada mahdollisimman varhaisessa vaiheessa kiinni muhivista ongelmista, kuten stressistä tai huonosta ergonomiasta. Keskusteluja varten on luotu ohjeistuksia ja esimiehiä koulutettu, mutta esimies voi aina halutessaan ottaa tuekseen myös työkykykoordinaattorin. Työkykykontrolleri Jenni Talja toteaa: Terveysanalyysien toinen kierros koko henkilöstölle on parhaillaan menossa, mutta jo nyt vaikutus yksittäisten ihmisten osalta heidän hyvinvointinsa parantumisessa on ollut merkittävä. Tämä taas vaikuttaa pitkällä aika välillä työviihtyvyyteen. Tulokset näkyvät myös sairaspoissaoloissa. Poissaolot eivät ole olleet suuri ongelma aiemminkaan, mutta nyt vähentymistä on tapahtunut nimenomaan pitkittyneiden poissaolojen kohdalla. Kaikkea kuitenkin ohjaa työntekijän oma halu, Jenni Talja korostaa. Mihinkään ei pakoteta: ei keskuste luihin, ei työnkiertoon, ei joustoihin työajassa tai osa-aikaiseen sairaslomaan. Työntekijä voi myös aina kääntyä ongelmassa kuin ongelmassa työkykykontrollerin puoleen. n Näinkin voi tehdä! pätkätyötä omasta tahdosta Pätkätyö ei ole Magnus Silén. pelkästään nuoriin tai tiettyihin ammattiryhmiin kohdistuvaa pakkoa, vaan jotkut valitsevat pätkätyön omasta vapaasta tahdostaan. IT-alan asiantuntijoita ja konsultteja välittävän eworkin toimitusjohtaja Magnus Silén toteaa: Valtaosa verkostoomme kuuluvista henkilöistä on nelikymppisiä, perheellisiä ihmisiä, jotka ovat valinneet tällaisen elämäntavan. He saattavat tulla sanomaan, että olen valmis tekemään töitä lokakuusta toukokuuhun, mutta muun ajan purjehdin. Heillä on sen verran kokemusta projektinjohto- tai asiantuntijatehtävistä, että heille on kertynyt myös tarvittavaa taloudellista puskuria. Työhyvinvointiin olennaisena osana kuuluu myös työssä viihtyminen. Tutkimusten mukaan ihminen viihtyy uudessa työtehtävässä muutaman vuoden, minkä jälkeen hän kaipaa vaihtelua. Ratkaisuna tähän voi olla työtehtävien muuttaminen merkittävästi tai toinen työpaikka. Vaihtoehto voi myös olla eworkin tyyppinen verkosto. Kun ihmisellä on vapaus valita työtehtävänsä, hän pystyy keskittymään haluamiinsa asioihin ja kehittää syvällistä osaamista. Asiantuntemuksen kasvaessa pystyy vastaamaan yhä suurempiin haasteisiin, mikä lisää onnistumisen tunnetta ja tyytyväisyyttä. Kun työ on innostavaa, siihen pystyy syventymään täysin, jopa niin että ajantaju häviää. Tavoitteena on elää täydellisesti hetkessä. Magnus Silén suositteleekin kirjaa, joka hänellä on aina yöpöydällään: Flow the Psychology of Optimal Experience. Meistä onnekkaimmat tietävät, mistä hän puhuu. n\n9 Aito 4/ Terveiset Eerikinkadulta Elätkö sitten kun -ajassa? kuva: petri juntunen HSO-JÄRJESTÖLLÄ on takanaan kaksi vauhdikasta vuotta. Viime vuonna vietimme juhlavuotta railakkaiden 40-vuotisjuhlien ja muiden tapahtumien merkeissä, kuluva vuosi taas on ollut varsinainen uudistumisen vuosi. Vanha nimi ja visuaalinen ilme ovat saaneet väistyä uuden tieltä, muutoksen ovat kokeneet niin jäsenlehti kuin nettisivutkin. Uudistuksessa ei kuitenkaan ole kyseessä pelkkä kosmeettinen face-lift, vaan se on ulottunut pintaa syvemmälle, niin kuin pitää ollakin. Olemme vastanneet jäsenten odotuksiin muun muassa monipuolistamalla jäsentilaisuustarjontaamme. Verkostoitumista, kollegojen tapaamista ja ajankohtaisia puheenvuoroja sitä HSO-tilaisuudet parhaimmillaan tarjoavat. HSO-olohuoneet ovat jo vakiinnuttaneet paikkansa ohjelmassa ja syksyn kulttuuririennot ovat olleet viimeistä sijaa myöten täynnä. Unohtaa ei sovi myöskään AE:n monipuolisia jäsentilaisuuksia. Pelkästään Uudellamaalla on tänä vuonna ollut tarjolla yli 30 AE-tilaisuutta. Työelämäkoulutusten lisäksi on voinut osallistua some-päivään, kirjailijatapaamiseen, leffailtoihin tai teatteriesityksiin. Aikamoinen valikoima! Kaikki tilaisuudet järjestetään teitä jäseniä varten, joten osallistukaa ja käyttäkää palveluja ahkerasti. Kertokaa myös, jos jotakin puuttuu kyseenalaistakaa ja kyselkää perään. Ja kyllä kiittääkin saa, jos jokin tilaisuus onnistuu erityisen hyvin. HALUSIMME JÄSENLEHDESSÄ nostaa esiin tärkeitä aiheita, jotka koskettavat varmasti ihan jokaista. Kyse on jaksamisesta ja työhyvinvoinnista. Signaalia on tullut sekä työssäkäyviltä HSOilta että opiskeiljoilta HAAGA-HELIAssa, että meillä HSOilla on taipumusta pistää itsemme liian koville ja vaatia itseltämme liikaa. Silloin jaksaminen on uhattuna ja hyvinvointi järkkyy. Sain haastatella kahta HSOa, jotka ovat käyneet läpi työuupumuksen pohjamutia myöten. Tarinoilla on onnellinen loppu ja nämä HSOt ovat jo toipuneet burnoutista. Onneksi molemmilla oli tukenaan ymmärtävä ja reagoiva työyhteisö, joka on tukenut heitä tervehtymisprosessissa. Molemmat HAASTATELTAVAT näyttävät oppineen jotakin itsestään. Toinen haastatelluista sanoi minulle huomanneensa, että monen HSOn ammattitautina on täydellisyydentavoittelu ja liiallinen itsekritiikki. Emme tyydy hyvään, vaan tavoittelemme sitä täyttä kymppiä lähes jokaisessa työsuorituksessa. Haluamme olla niitä guruja, jotka osaavat ja tietävät kaiken. Käsi ylös kaikki HSOt, jotka tunnistavat itsensä edellä mainitusta! Aika monta kättä taisi nousta. Mitäpä, jos oman jaksamisen ja hyvinvointimme puolesta antaisimme uudenvuodenlupauksen, että ensi vuonna meille kaikille riittää»hyvä» suoritus sekä työpaikalla että muilla elämänalueilla. Luvatkaamme, että nautimme elämästä enemmän jo tänään, emmekä siirrä sitä huomiselle tai epämääräiseen sitten kun -aikaan. n Maarit Rapp järjestöpäällikkö gsm tyydy hyvään, vaan tavoittelemme sitä täyttä kymppiä lähes jokaisessa työsuorituksessa.»\n10 10 aito 4/2011 HSOSTA on moneksi KOORDINOIJA. Osaava HSO Taina Värri työskentelee Tuusulan kunnassa.\n11 »Noin viisi prosenttia HSO-jäsenistä työskentelee kuntasektorilla.» Aito HSO ry:n jäsenrekisteri Aito 4/ Teksti ja Kuvat: Marjo Valjakka Tuusulan kunnan johdon assistentti Taina Värri on lähellä ihmisten arkea Syksyinen Tuusula näyttää parhaat puolensa aurinkoisena lokakuun päivänä luvun alussa valmistunut kunnantalo asukkaan Tuusulan kunnan keskustaajamassa Hyrylässä näyttää säteilevän auringon valossa. Kunnantalon aulassa tapaan iloisesti hymyilevän Tuusulan kunnan johdon assistentin Taina Värrin, joka on luvannut esitellä minulle kunnantaloa. Pääsen myös ehkä tapaamaan kunnanjohtajaa. Aluksi kuitenkin keskustelemme Tainan mielenkiintoisista vaiheista Kaakkois- Suomen kasvatista Keski-Uudellemaalle. Miehikkälästä kotoisin oleva Taina valmistui Helsingin sihteeriopiston liikelinjalta vuonna Parin vuoden päästä hän muutti Helsingistä puolison työn vuoksi Lappeenrantaan. Hän työskenteli 13 vuotta johdon sihteerinä Chymoksella, joka oli makeisia, juomia ja marjasäilykkeitä valmistava elintarvikealan yritys. Vanha perinteikäs tehdas keskellä maakuntakaupunkia ja Saimaan rannalla oli minulle rakas, Taina muistelee. Chymokselta Taina siirtyi Lappeenrannan teknilliselle yliopistolle rehtorin sihteerin virkaan. Hän työskenteli 8 vuotta kampuksella, josta valmistui diplomi-insinöörejä ja kauppatieteiden maistereita. Työ fiksujen ja aktiivisten nuorten sekä värikkään professorikunnan parissa toi mukavaa vaihtelua hallinnolliseen tehtäväkenttään ja monet entisistä työkavereista kuuluvat edelleen Tainan ystäväpiiriin. Keväällä 2007 Taina vaihtoi jälleen miehen työn vuoksi paikkakuntaa ja muutti Järvenpäähän. Naapurikunnassa Tuusulassa oli auki johdon assistentin paikka, jonka hän onnekseen sai. Hyötyä työnhaun kannalta oli varmasti siitä, että hän oli pari vuotta aikaisemmin täydentänyt tutkintonsa tradenomi, HSO:ksi. Yhden suurimmista työhaasteistaan hän koki melko pian työtehtävien alettua Jokelan koulukeskuksen tapahtumien johdosta marraskuussa Tainan rooli oli toimia valmiusjohtoryhmän sihteerinä ja johdon tukena kaikille vaikeassa ja poikkeuksellisessa tilanteessa. Olin tehnyt HSO-opinnäytetyönäni Lappeenrannan teknillisen yliopiston kriisiviestintäsuunnitelman, jota pystyin onneksi hyödyntämään työssäni, Taina muistelee neljän vuoden takaisia tapahtumia. Niitä ei varmasti koskaan unohda, mutta arjen työ on mennyt pitkälle eteenpäin niin Tuusulan kunnassa kuin Tainan omassa työssä. Tällä hetkellä Tainan tärkein työtehtävä on toimia kunnanjohtaja Hannu Joensivun assistenttina. Iso osa työstä on tyypillisiä henkilösihteerin tehtäviä: esimiehen ajankäytön koordinointia, kokousten ja tapaamisten sovittelua ja niihin liittyviä järjestelyjä, kirjeenvaihtoa, esittelyaineistojen valmistelua, päätösten valmistelua ja suhdetoimintatehtäviä. Työparityöskentely kunnanjohtajan kanssa sujuu hyvin, sillä olemme aika samanhenkisiä ihmisiä, Taina kertoo. Taina toimii myös viikoittain kokoontuvan kunnan johtoryhmän sihteerinä. Kokonaisuudessaan se voi merkitä valmisteluineen ja toimeksiantoineen jopa yhden kokonaisen työpäivän panoksen viikossa. Luottamuselinten päätöksenteossa»poliittinen päätöksenteko ja erilaiset ihmiset tuovat mielenkiinnon ja jännityksen työhön.» ja kokouksissa Taina ei ole läsnä, mutta tehtäviin kuuluu yhteydenpitoa muissa kunnan asioissa ylimpien luottamushenkilöiden kanssa, kunnanhallituksen ja valtuuston puheenjohtajistoon. Tehtäviin kuuluu myös kunnanhallituksen ja valtuuston seminaarien järjestäminen. Tässä työssä kunnanhallituksen ja valtuuston jäsenet ovat tulleet tutuiksi. Poliittinen päätöksenteko ja erilaiset ihmiset tuovat oman jännityksen ja mielenkiinnon työhön, Taina hymyilee. Haastatteluhetkellä Tainan tehtävälistalle kuuluvat myös kunnan itsenäisyyspäivän vastaanoton kutsun suunnittelua ja osoitteiston kokoamista, ohjelma- ja tarjoiluvarausten tekemistä, valmiusharjoituksen valmistelua valmiusjohtoryhmän sihteerin roolissa, talousarvion tekstien hiomista sekä tietysti kaikki muut tavanomaiset rutiinit kokousten ja vierailujen järjestelyissä. Yksi tehtävä on nyt myös henkilökunnan joululahjahankinta. Kunnassa oli yli 2000 työtekijää, jotka toimivat hyvin eri aloilla eri puolilla isoa kuntaa. Vaikka kaikkia on melko vaikea miellyttää, on pieni\n12 12 aito 4/2011 HSOSTA on moneksi»olen hyvin perillä Keski-Uudenmaan asioista ja kulttuurikohteista, jopa paremmin kuin Järvenpäässä pitkään asunut mieheni.» kunta-alalta MONIPUOLISUUS. Tainan työnkuva on vaihteleva ja mielenkiintoinen. muistaminen kuitenkin otettu yleisesti ottaen hyvin vastaan. Vaikka työskentelen selkeästi vain hallinnollisissa tehtävissä ja toimistotyössä, voin jakaa työmaan hyvin eri alojen ihmisten kanssa vähän sesongin mukaan. Se laajentaa näkökulmaa ja opettaa aina uutta ja tuo tietysti myös haasteita. On hyvä tuntea organisaatio ja edes ripaus siitä työstä, mitä muut kunnassa tekevät. Pitää olla myös käsitys siitä, mitä kuntalaiset haluavat. Kuntatyössä olemme lähellä ihmistä ja ihmisten arkea, Taina pohtii työyhteisöään. Työ kunnan palveluksessa on osaltaan helpottanut myös kotiutumista alueelle. Olen hyvin perillä Keski-Uudenmaan asioista ja kulttuurikohteista, jopa paremmin kuin Järvenpäässä pitkään asunut mieheni, Taina hymähtää. Tainan perheeseen kuuluu miehen lisäksi 11-vuotias uroscollie Sasu. Tainan 23-vuotias poika opiskelee toisella paikkakunnalla. Vapaa-aikaansa hän viettää musiikin ja hyvien ystävien parissa tai flamencosalilla, lenkkeilemässä ja talven tullen myös aito HSOedustaja Kirsti Kauppi kirsti kauppi. toimii AE:n Kunnan neuvottelukunnassa HSOedustajana. Kirstillä on 15 vuoden kokemus kunta-alalta, nykyisin hän toimii Keravan Kaupunkitekniikka -liikelaitoksessa johdon assistenttina. Tehtävänäni on ottaa huomioon ja viedä tiedoksi kuntasektorilla toimivien HSO-jäsentemme mahdolliset edunvalvonnalliset epäkohdat ja pyrkiä edistämään heidän asioitaan, Kirsti kertoo roolistaan. Tärkeäksi Kirsti kokee myös jäsenten edunvalvontatietoisuuden ja -osaamisen kehittämisen. Tällä hetkellä pinnalla neuvottelukunnassa ovat luonnollisesti tulevat palkka ratkaisut ja sovitun raamisopimuksen soveltaminen kunta sektorilla. Muita usein esille nousevia asioita ovat koulutettujen naisvaltaisten alojen palkkojen jälkeenjääneisyyden korjaaminen, samapalkkaisuus, luottamusmiesten tukeminen, työhyvinvointi, työn vaativuuden arviointi, paikallinen sopiminen, tuloksellisuus ja kuntauudistus. n avantouinnilla. Viikonlopun ohjelmaan kuuluvat usein taidenäyttelyt. Pekka Halosen seuran hallitustyöskentely on toimintaa, jossa henkilökohtainen erityismielenkiintoni ja Tuusula liittyvät toisiinsa, Taina toteaa. Vierailun päätteeksi pääsemme vielä kurkkaamaan kunnanjohtajan huoneeseen. Kunnanjohtajan kädenpuristus on jämäkkä ja lämmin ja se heijastaa hyvin kunnanjohtajan ja hänen assistenttinsa välitöntä yhteishenkeä kuntalaisten hyväksi. n\n13 Aito 4/ yhteistyössä koonnut: Meri Heiskanen kuvat: Lehmonkärki, Kumpeli Spa, Jenni Lahtinen LEHMONKÄRKI. Upea maisema rauhoittaa. SIBELIUSTALO. Tutkitusti Suomen paras. KUMPELI SPA. Suolahuone rentouttaa. Lahti Travel paketoi kokoukset elämyksiksi Lahti ja Lahden seutu on vetovoimaista aluetta, jolla on paljon tarjottavaan kokous ten- ja yritystapahtumien järjestäjille. Loistavat liikenneyhteydet, kaunis luonto ja ympäristö tuovat kaupungin tarjonnan helposti lähelle eteläisemmässä Suomessa. Liikunta-, kulttuuri- sekä korkeatasoisista tapahtumapalveluistaan tunnettu kaupunki esittelee paljon eri mahdollisuuksia kokous- ja yritystapahtumamatkojen sisällön luomiseen. Vuonna 2003 perustettu Lahti Travel Oy:n 10 henkilön tehotiimi tuntee Lahden seudun kokous- ja oheispalvelujen helmet. Lahti Travelin yhteydessä toimivat sekä täyden palvelun kongressi- että tapahtumayksikkö, Lahti Regional Convetion Bureau ja LahtiEvent. Palvelua ja apua löytyy niin kansainvälisten kongressien kuin tapahtumienkin järjestäjille. Lahti Travel tuo kaikki Lahden seudun herkut kokousmatka- sekä yritystapahtumajärjestäjien ulottuville paketoimalla Lahti Travel suosittelee: Lehmonkärki Lehmonkärki on jo neljä vuosikymmentä toiminut täyden palvelun tapahtumayritys Päijänteen rannalla. Ari ja Marjo Yrjölän yrityksen ensimmäinen pyöröhirsimökki rakennettiin jo vuonna 1967, kun yritys oli Arin vanhempien omistuksessa. Tätä nykyä Lehmonkärjessä käy ympäri vuoden vierailijaa nauttimassa Päijänteen rantojen kauniista maisemista sekä loma-, koulutus tai juhlapalveluista. Maininnanarvoista Lehmonkärjessä on upea saunamaailma, johon sisältyy sähkösaunan lisäksi uusi panorama-lasisauna, aito savusauna sekä ulkoporeallas hierontatoiminnoin. Kokous- ja asiakastilaisuuksien ohella Lehmonkärjen lomamökkejä kysellään paljon viikonloppukäyttöön. Kokouspaketeista suosituin on yön yli kestävä kokous huvilamajoituksineen. Sibeliustalo Kongressi- ja konserttikeskus Sibeliustalo on TNS Gallupin Kongressitalotutkimuksen 2011 mukaan Suomen ykköstalo, jolla on tyytyväisimmät asiakkaat. Kokous- ja tapahtuma-asiakkaat arvostavat erityisesti talon viihtyisyyttä, henkilökunnan palveluhalukkuutta ja ammattitaitoa sekä sijaintia. Kaunis interiööri, sijainti järvimaisemassa ja palvelun»mikä onkaan sen huolettomampaa kuin kaikki kokouspalvelut kätevästi avaimet käteen -ratkaisuna.» erinomaisuus kiteytyvät asiakkaan kommentissa»siellä onnistuu kaikki». Kolme erilaista kokouspakettia antavat asiakkaalle valinnanvaraa, mikä on lisännyt erityisesti pienten tilojen ja lyhyiden kokousten kysyntää. Syksyn uutuus konserttibuffet jatkuu kevätkaudella. Yleensäkin hyvän ruoan merkitys kokousten, konserttien ja juhlien kokonaisuudessa on korostunut entisestään. Sibeliustalon kuulu keittiö pyrkii hyödyntämään mahdollisimman paljon tarjoiluissaan kauden tuotteita sekä lähiruokaa. Kumpeli Spa Kumpeli Spa-hotelli on yksityinen, luonnonkauniissa Heinolassa sijaitseva kylpylähotelli, joka tarjoaa upean järvimaiseman lisäksi unohtumattomia hemmottelukokemuksia. Kumpelissa on runsaasti erikokoisia hyvin varusteltuja kokoustiloja, joissa osassa on rauhoittava järvinäkymä. Sijainti luo hyvät mahdollisuudet ulkoilulle ja erilaisille aktiviteeteille joko ryhmässä vetäjän kanssa tai yksin. Tarjolla on kirkkovenesoutua, hiihtoa, sauvakävelyä Ennen illallista voi virkistäytyä kylpyläosastolla, käydä suolahuoneessa tai ottaa hien pintaan kuntosalilla. Kumpelin hoito-osastolla on tarjolla kosmetologin ja hierojan palvelut. n kokoukset ja oheistoiminnan viihdyttäviksi kokonaisuuksiksi. Kokousten ja yritystapahtumien paketointi ja räätälöinti juuri asiakkaan tarpeita vastaavaksi onkin Lahti Travelin ehdoton valttikortti; mikä onkaan sen huolettomampaa kuin kaikki kokouspalvelut kätevästi avaimet käteen -ratkaisuna. Yhtiön kautta saa apua myös erilaisiin rekisteröitymis- ja ilmoittautumis- sekä tapahtumien hallinnointipalveluihin. n


Kuntien nettokustannukset vuonna 2014 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin alueella: erikseen - PDF Free Download\nDownload "Kuntien nettokustannukset vuonna 2014 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin alueella: erikseen"\n1 Keski-Suomen sairaanhoitopiiri Kuntien nettokustannukset vuonna 2014 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin alueella: erikseen 1. sosiaalitoimi: 351,1 M, ei sisällä lasten päivähoitoa 2. perusterveydenhuolto: 180,6 M 3. erikoissairaanhoito: 244,1 M, Keski-Suomen keskussairaala ja muut vastaavat erikoissairaanhoidon palvelut 4. erityistason hoito (erva), yliopistosairaalat: 23,2 M, yhteensä yliopistosairaalat, josta KYS 14,4 M, HUS 5,2 M, TAYS 2,7 M, TYKS 0,5 M JA OYKS 0,4 M Kunnittaisissa kuvioissa nettokustannukset on suhteutettu alueen asukaslukuun\n2 M Keski-Suomen sairaanhoitopiirin jäsenkuntien sosiaali- ja terveystoimen nettokustannukset v. 2014, M (miljoonaa euroa); (Keskussairaala, aluesairaalat, yksityiset) ja yliopistosairaalat (erva) 2,9% Kaikki yhteensä 799 M 30,5% 22,6% 43,9% Yhteensä yliopistosairaalat 23,2 M, josta KYS 14,4 M, HUS 5,2 M, TAYS 2,7 M, TYKS 0,5 M JA OYKS 0,4 M Jämsä ja Kuhmoinen ei kuulunut KSSHP jäsenkuntiin vuonna 2014\n3 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin jäsenkuntien sosiaali- ja terveystoimen nettokustannukset v. 2014, euroa asukasta kohti ; (Keskussairaala, aluesairaalat, yksityiset) ja yliopistosairaalat (erva) euroa / asukas 2,9% 30,5% 22,6% 43,9% Yhteensä yliopistosairaalat 23,2 M, josta KYS 14,4 M, HUS 5,2 M, TAYS 2,7 M, TYKS 0,5 M JA OYKS 0,4 M Jämsä ja Kuhmoinen ei kuulunut KSSHP jäsenkuntiin vuonna 2014\n4 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin jäsenkuntien sosiaali- ja terveystoimen nettokustannukset v. 2014, euroa asukasta kohti ; (Keskussairaala, aluesairaalat, yksityiset) ja yliopistosairaalat (erva) Sosiaali- ja terveydenhuolto yht. KSSHP yht Muurame Uurainen Toivakka Laukaa Jyväskylä Petäjävesi Äänekoski Keuruu Konnevesi Joutsa Saarijärvi Kinnula Pihtipudas Karstula Hankasalmi Viitasaari Multia Luhanka Kyyjärvi Kannonkosk Kivijärvi euroa / asukas Yhteensä 1000 Kalliiden hoitojen tasausta ei ole huomioitu erva-kustannuksissa\n5 Keski-Suomen sairaanhoitopiirin jäsenkuntien sosiaali- ja terveystoimen nettokustannukset v. 2014, M (miljoonaa euroa); Kaikki yhteensä 799 M Kalliiden hoitojen tasausta ei ole huomioitu Lähde: Tilastokeskus, THL, Kuntien sosiaali- ja terveystoimen\n6 2,3% 29,3% 25,9% 42,5%\n7 3,3% 26,1% 28,2% 42,4%\n8 2,9% 32,4% 20,7% 44,0%\n9 2,2% 22,5% 17,2% 58,1%\n10 2,8% 26,0% 25,9% 45,3%\n11 3,3% 30,9% 27,3% 38,4%\n12 3,1% 25,1% 23,6% 48,2%\n13 3,9% 19,7% 19,5% 56,9%\n14 3,8% 27,1% 34,2% 34,9%\n15 1,0% 26,0% 21,0% 52,0%\n16 3,8% 31,1% 21,7% 43,4%\n17 3,7% 27,9% 21,0% 47,4%\n18 2,4% 25,0% 21,6% 51,1%\n19 2,7% 37,5% 23,1% 36,6%\n20 2,3% 31,6% 27,4% 38,7%\n21 2,0% 27,1% 24,0% 46,8%\n22 2,8% 26,0% 25,0% 46,2%\n23 1,9% 31,7% 20,9% 45,5%\n24 2,3% 36,9% 20,4% 40,4%\n25 2,0% 23,5% 24,1% 50,3%\n26 3,8% 29,6% 25,0% 41,6%\n27 1000 EUROA Sosiaali- ja terveydenhuollon nettokustannukset Keski-Suomen sairaanhoitopiirin kunnissa vuonna 2014 (1000 euroa); Sosiaalitoimi (ei sisällä lasten päivähoitoa) Perusterveydenhuolto Erikoissairaanhoito (Keskussairaalat, aluesairaalat ja yksityiset) Yliopistosairaalat (ERVA) Sosiaali- ja terveydenhuolto yhteensä Hankasalmi Joutsa Jyväskylä Kannonkoski Karstula Keuruu Kinnula Kivijärvi Konnevesi Kyyjärvi Laukaa Luhanka Multia Muurame Petäjävesi Pihtipudas Saarijärvi Toivakka Uurainen Viitasaari Äänekoski KSSHP yhteensä\n28 Sosiaali- ja terveydenhuollon nettokustannuksien %-osuudet Keski-Suomen sairaanhoitopiirin kunnissa vuonna 2014 Sosiaalitoimi (ei sisällä lasten päivähoitoa) Perusterveydenhuolto Erikoissairaanhoito (Keskussairaalat, aluesairaalat ja yksityiset) Yliopistosairaalat (ERVA) Sosiaali- ja terveydenhuolto yhteensä Hankasalmi 42,5 % 25,9 % 29,3 % 2,3 % 100 % Joutsa 42,4 % 28,2 % 26,1 % 3,3 % 100 % Jyväskylä 44,0 % 20,7 % 32,4 % 2,9 % 100 % Kannonkoski 58,1 % 17,2 % 22,5 % 2,2 % 100 % Karstula 45,3 % 25,9 % 26,0 % 2,8 % 100 % Keuruu 38,4 % 27,3 % 30,9 % 3,3 % 100 % Kinnula 48,2 % 23,6 % 25,1 % 3,1 % 100 % Kivijärvi 56,9 % 19,5 % 19,7 % 3,9 % 100 % Konnevesi 34,9 % 34,2 % 27,1 % 3,8 % 100 % Kyyjärvi 52,0 % 21,0 % 26,0 % 1,0 % 100 % Laukaa 43,4 % 21,7 % 31,1 % 3,8 % 100 % Luhanka 47,4 % 21,0 % 27,9 % 3,7 % 100 % Multia 51,1 % 21,6 % 25,0 % 2,4 % 100 % Muurame 36,6 % 23,1 % 37,5 % 2,7 % 100 % Petäjävesi 38,7 % 27,4 % 31,6 % 2,3 % 100 % Pihtipudas 46,8 % 24,0 % 27,1 % 2,0 % 100 % Saarijärvi 46,2 % 25,0 % 26,0 % 2,8 % 100 % Toivakka 45,5 % 20,9 % 31,7 % 1,9 % 100 % Uurainen 40,4 % 20,4 % 36,9 % 2,3 % 100 % Viitasaari 50,3 % 24,1 % 23,5 % 2,0 % 100 % Äänekoski 43,2 % 24,8 % 28,8 % 3,2 % 100 % KSSHP yhteensä 43,9 % 22,6 % 30,5 % 2,9 % 100 %\n29 Sosiaali- ja terveydenhuollon nettokustannukset asukasta kohti (euroa) Keski-Suomen sairaanhoitopiirin kunnissa vuonna 2014 EUROA / ASUKAS Sosiaalitoimi (ei sisällä lasten päivähoitoa) Perusterveydenhuolto Erikoissairaanhoito (Keskussairaalat, aluesairaalat ja yksityiset) Yliopistosairaalat (ERVA) Sosiaali- ja terveydenhuolto yhteensä Hankasalmi Joutsa Jyväskylä Kannonkoski Karstula Keuruu Kinnula Kivijärvi Konnevesi Kyyjärvi Laukaa Luhanka Multia Muurame Petäjävesi Pihtipudas Saarijärvi Toivakka Uurainen Viitasaari Äänekoski KSSHP yhteensä\n30 Teksti Kuntaliiton www -sivulta: Kuntien sosiaali- ja terveydenhuollon nettokustannukset euroa/asukas vuonna 2014 Tietojen lähde on Tilastokeskuksen Kuntien ja kuntayhtymien talous- ja toimintatilasto Sosiaali- ja terveydenhuollon nettokustannukset ovat tulosteita kuntien Tilastokeskukselle toimittamista toiminta- ja taloustiedoista sekä THL:n tuottamista toimeentulotuen tiedoista. Toimintakustannuksissa ovat mukana kunnan oman toiminnan, kuntayhtymän tai kuntayhtymien ja näiden ulkopuolelta ostettujen palvelujen kustannukset. Kunnan erikoissairaanhoidon menoissa on myös muita kuin oman sairaanhoitopiirin sairaalan/sairaaloiden käytöstä aiheutuneita kustannuksia eli ostoja yliopistollisilta keskussairaaloilta, toisilta sairaanhoitopiireiltä, yksityisiltä tai eräillä kunnilla oman erikoissairaanhoidon menoja. Sama pätee myös toimintoihin, joiden palveluja kunnat ostavat ulkopuolelta oman organisaationsa. Lasten päivähoidon (pl. lasten kotihoidon- ja yksityisen hoidon tuki) kustannukset eivät ole vuonna 2014 mukana sosiaalitoimen kustannuksissa. Varhaiskasvatus siirtyi opetustoimeen vuonna Hyvin suuret muutokset tai poikkeamat selittyvät ainakin osin rakenteellisilla uudelleenjärjestelyillä, kunnan väestön palvelujen kysynnän vaihteluilla ja osin myös yksittäisen kunnan tilastoon toimittamien tietojen muutoksilla tai virheillä. Ypäjän kunnan terveydenhuollon tiedot puuttuvat. Yhteenvedoissa on käytetty vuoden 2013 tietoja korotettuna julkisten menojen hintaindeksillä. Niissä kunnissa, joissa perusterveydenhuolto ja erikoissairaanhoito ovat samassa organisaatiossa, kustannusten jako näiden kesken todennäköisesti ei ole kaikissa aivan yhtenevää. Näistä osassa on ollut vuosien mittaan myös yllättävän suuria muutoksia sekä muista poikkeavia toimintojen jakoja ja kustannusten kohdentamisia. Perusterveydenhuollon ja vanhusten laitoshuollon erilaiset ratkaisut näkyvät myös nettomenojen kovin suurina eroina. Kuntien nettokustannukset terveydenhuoltoon ja sairaanhoitoon ovat vain osa terveydenhuollon menoista. Työterveyshuolto ja yksityissektori tuottavat sairaanhoidon palveluja sairastuneille ja sairastaville eri kunnissa erisuuruisia osuuksia väestön käyttämistä palveluista. Kotitaloudet, Kela, työnantajat, vakuutusyhtiöt ja yritykset maksavat nämä kustannukset. Tämän vuoksi kuntien nettokustannuksia ei pidä tulkita terveydenhuollon kokonaiskustannuksiksi. Sama pätee osin myös osaan sosiaalitoimen palveluista. On tärkeää huomata kuntien ja alueiden väestön erilaisuudet. Esimerkiksi Kuhmoisissa, Luhangalla, Sysmässä, Puumalassa ja Vesannolla on väestössä ikäihmisiä suhteellisesti 3-4 kertaa enemmän kuin Limingassa, Tyrnävällä, Pornaisissa, Kempeleessä tai Espoossa. Itä-Savon sairaanhoitopiirissä on 65 vuotta täyttäneiden osuus väestöstä 40 % suurempi ja HUSissa 19 % pienempi kuin koko maan keskimääräinen osuus. Jos toisessa kunnassa terveydenhuollon tarvevakioitujen menojen tarvekerroin on 1,7 ja toisessa 0,8, muuttavat tarvetekijät menojen keskinäisen suuruusvertailun tyystin toisensisältöiseksi. Etäisyydet, työllisyys/työttömyys, väestön kasvu/väheneminen/ikärakenne, laitosvaltaiset rakenteet ja kunnan tarjoamien palvelujen osuus näkyvät mm. perusterveydenhuollon nettokustannuksissa per asukas. Näistä ääripäitä edustavat Pirkanmaalla sijaitseva Kangasala, joka käytti 249 /asukas, ja Suomen päälaella sijaitseva Utsjoki, joka käytti /asukas. Nämä ovat vain esimerkkejä kuntien ja sairaanhoitopiirien erilaisuudesta.


Mielenmaisemia: Joulukalenteri, 15.luukku\nviidennestätoista luukusta paljastuu tuto kissakynsiin!\nTämä postaus tulee nyt hieman myöhässä, kun en eilen jaksanut tätä laittaa julkaistavaksi....ja tänään sitten heräsin vasta puoli yhdeltä, koska eilen oli luokan pikkujoulut :P\nOlin kerranki ahkera ja kuvasin lakkauksen jokaisen vaiheen. Ja kun kuvia sitten tuli otettua, päätin ihan tutoriaalin tehdä, toivottavasti tästä on jotain hyötyä jollekkin :) Tässä käyttämäni liukuvärjäys on monivaiheinen ja hankalampi, kuin mitä blogeissa yleensä näkee, mutta tällätavoin saa todella tasaisesti liukuvan värin. Toivottavasti tuosta selitykstä saa jotain selkoa, olen huono kirjallisen tekstin tuottamisessa....\nValitse haluamasi määrä eri sävyisiä (tässä tapauksessa vihreitä) lakkoja, minulla käytössä 6 eri lakkaa, plus tuo essence.\n1. Lakkaa kynnet haluamallasi lakalla (vaaleimmalla lakalla jota kaytät)\n2. Töpöttele kynsiin seuraavaa lakkaa, niin että kynnen alkuun jää ensimmäistä lakkaa näkyviin. Tekemällä useita kerroksia, niin, että joka kerroksella jättää enemmän kynttä töpöttelemättä, saa aikaan liukuvärjyksen, missä lakka on tummempi kärjestä.\n3. Toista sama vaihe uudella lakalla, niin että lakka 1.stä ja 2:sta jää molempia näkyviin.\n4. Sama uudelleen neljännellä lakalla. Jokaisen lakan myötä töpöteltävä osio siis pienenee.\n5. Töpöttele ihan kynnen kärkeen tumminta lakkaa.\n6. Saadaksesi todella tasaisen värin liukumisen, lakkaa jotain hyvin ohutta ja huonosti peittävää lakkaa ohut kerros kynsille.\n7. Tässä vaiheessa kynsille lakataan päällyslakka tai jokin efektilakka.\n8. Puhdista kynsinauhat ja yli menneet lakat.\n9. Tee kynsiin koristelut.\nKun kynsillä sitten on kaunis tasainen liukuvärjäys. On koristelun aika! ja tässäpä on ohjeet miten minä kissat kynsille tein :)\nJa huomasin juuri että viimeisessä osassa on kirjoitusvirhe...mutta en jaksa ruveta sitä korjaamaan, joten ei voi mitään tuossa nyt lukee "späällyslakka"\nLähettänyt Suvinen klo 13.18\nTunnisteet: joulukalenteri 2012, Kynnet, käsin koristellut, tutot, vihreä


Yleismiehestä asiantuntijaksi – Toni Kulikoff's Blog\nOllut varsin pitkä tauko kirjoittamisesta, edellinen teksti julkaistu melkein kaksi vuotta sitten. Tässä välissä on tapahtunut aika paljon.\nSeitsemän vuotta tuli tehtyä töitä valaistuskomponenttien kanssa. Niitä tuli hypisteltyä kädessä, kuvattua, ostettua, markkinoitua ja myytyäkin. Tuli vedettyä läpi yksi ERP-projekti ja CRM:n käyttöönotto. Lisäksi työtehtäviä oli lukuisia muita, joita en lähde erittelemään. Loppuvaiheessa työnkuva oli enemmänkin monipuolinen yleismies, jolle kaadettiin kaikki mitä muille ei viitsitty. Se oli omalla tavallaan varsin opettavaista ja hienoa.\nMenneen perkaus tulee vähän myöhässä, koska uuteen astuminen oli sen verran intensiivinen prosessi, että vasta nyt on ehtinyt miettiä asioita.\nSiirtyminen komponenttien parista lopputuotteiden ja ennen kaikkea sen lopputuloksen, eli valaistuksen pariin, oli yllättävän helppoa. Kun aloitin kesällä 2019 SteraLuxin leivissä, ajattelin että menee pitkä aika kaiken uuden opetteluun. Vieras yritys, vieraat tuotteet ja vieras markkina.\nAla nyt oli tuttu noin niinkuin kokonaisuutena. Iso osa pohjoismaisista valaisinvalmistajista oli tuttuja, joko asiakkaina tai haluttuina asiakkaina. Teknologia tuotteiden takana oli tuttua, joten tuotteiden teknisten ominaisuuksien ymmärrys oli aika hyvällä tasolla.\nKului aikaa noin kaksi viikkoa kun huomasin, että osaamista ja ymmärrystä valaistuksesta oli kertynyt seisemän vuoden aikana enemmän kuin itse tajusin. Muutos ei siis ollutkaan hyppy tuntemattomaan, vaan itseasiassa aika tuttuun paikkaan.\nNyt puolitoista vuotta myöhemmin on helppo todeta, että päätös oli täysin oikea. Komponenteista valaistukseen on pitkä matka. Teknologia valaistuksen ympärillä mahdollistaa todella paljon asioita. Lediteknologia itsessään on niin pitkällä, että on mahdollista saavuttaa yli 70% energiansäästöjä perinteiseen valaistukseen verrattuna. Tästä huolimatta Suomi on täynnä loisteputkia ja purkauslamppuja.\nKomponenttitoimittajalla on rajalliset vaikutusmahdollisuudet siihen, miten teknologiaa kaupallistetaan ja miten sillä helpotetaan loppukäyttäjien elämää. Tästä vastaavat valaisinvalmistajat. Onnekseni SteraLuxilla olen päässyt vaikuttamaan todella paljon siihen, mihin suuntaan tuotteita kehitetään. Vaikutusmahdollisuudet valaistukseen, alaan ja koko yhteiskuntaan ovat siis varsin suuret.\nOlen puolentoista vuoden aikana päässyt keskustelemaan valaistuksesta asiakkaiden kanssa ja suunnittelemaan kokonaisuuksia todella monipuolisesti. Suurin osa keskusteluista on tullut käytyä teollisuudessa, jossa on käynnissä kovat hiilijalanjäljen pienennys -talkoot. Valaistus on loistava paikka aloittaa nuo talkoot. Kotimaisena valmistajana päästään hiilijalanjäljen pienentämisen lisäksi luomaan työtä Suomeen.\nSuunnittelutyössä ja keskusteluissa asiakkaiden kanssa on kaikista konkreettisimmin tullut esiin yksi asia: valaistuksen suunnittelu ei ole toimisossa istumista ja ohjelmison käyttämistä. Se on ennen kaikkea asiakkaan toiminnan ymmärtämistä, kokonaisuuksien hahmottamista ja valaistuksen tuomien mahdollisuuksien ymmärtämistä.\nKuka tahansa voi avata ohjelmiston, syöttää tilan mitat, tavoitteena olevat valotasot ja painaa nappia. Ohjelmisto laskee kyllä valaisinmäärän vaikka automaattisesti. Se, että valaistuksesta saadaan hyvä, energiatehokas ja käyttökohteeseen sopiva, vaatii paljon muutakin.\nTällä hetkellä saan suunnitella yhdessä asiakkaiden kanssa valaistuksen juuri sellaiseksi kuin asiakas ja käyttökohde vaativat. Suunnitelmien jälkeen valaisimet päästään valmistamaan Suomessa. Joskus valmistus on nopeaa, joskus pitää ensin luoda uusi valaisin. Lopputuloksena asiakkaan hiilijalanjälki pienenee ja rahaa säästyy. Voiko olla mitään parempaa?


Haaste 31: Sattuman oikku! - kihivas - luovuutta kuvin ja sanoin - Vuodatus.net -\nHeipä hei ja kiitokset mukavista elämyksistä luontopoluilla. Ja pidemmittä puheitta uuteen haasteeseen, mikä onkin tällä kerta sanapari sattuman oikku.\nOhessa oma näkemykseni asiaan. Roskat tuppaavat huushollissani kerääntymään sattuneista syistä, ja kuinka ollakaan, päivänä muutamana silmäni tavoittivat roskien kasautumassa oudon muodon, sehän oli ilmiselvä profiili. Ei, kun kuvaamaan. No, kyllä minä yhden roskanhitusen pistin paikalleen saadakseni leukaa paremmin esille. Pelkkä valokuva sinällään ei ollut kovin loisto-otos, joten pistin digipensselin heilumaan ja tuloksena siis oheinen sattuman oikku. Millainen on sinun sattumasi, oikkusi? Jään mielenkiinnolla odottamaan.\nLähettänyt: einontytar - 28.8.2011 klo 12.00


Mökit | Paulin Mökit - Syöte, Pudasjärvi\nMökkien varustuslistan löydät tämän sivun alareunasta. Lisäkuvia mökeistä näet klikkaamalla mökin kohdalta: Katso tarkemmat tiedot Huomioi: kuvat ovat harrastelijakuvaajan ottamia. Jokainen mökki on erillismökki, joita ei ole rakennettu vieriviereen, vaan ripotellen erilleen mökkikylän alueelle. Mökkien suuntaa antavan sijoittumisen alueelle näet Kartat-osiosta.\n4+2 hengen kelomökki\n2 MH + TUPAKEITTIÖ + PH + S\nKaarna ja Riekko\nKAARNA 12 ja Riekko 11\n8+4 hengen kelomökki\n3 MH + TUPAKEITTIÖ + PARVI + PH + S+2 WC\n6+6 hengen mökki\n4+2 hengen höylähirsimökki\n4+3 hengen kelomökki\nJoka mökin varustukseen kuuluu: kuivauskaappi, taulutv, cd-soitinradio, kahvinkeitin, astian- ja pyykinpesukone, jääkaappi, hella,astiastot- ja keittovälineet,mikro,silitysrauta,minipakastin/jenkkijääkaappi, imuri,hiustenkuivain,tyynyt&peitot,vedenkeitin,varaava takka, takkapuut, autopistoke paikka (ota jatkojohtoa mukaan 5-10m), lapsille pulkka ja rattikelkka. Aloitusrullat wc- ja talouspaperia, kone-ja käsitiskiaine.\nSaatavilla myös lasten matkasänky, syöttötuoli ja potta. Ilmoitathan tämän tehdessäsi varausta.\nTervastie 8 ranta-alueen katoksesta (grillikatoksen vierestä) saa hakea lainaksi lumikenkiä. Palauta kengät takaisin käytön jälkeen.\nLisämaksusta liinavaatteet 20€/setti. Lemmikit tervetulleita mökeillemme, lemmikkimaksu 35€/loma (2 lemmikkiä), otathan lemmikillesi oman nukkuma-alustan mukaan. Ethän anna lemmikkisi olla sohvilla/sängyillä ilman suojapeitettä, kiitos!\nMökkiemme sisällä tupakointi on ehdottomasti kielletty!


Hyvä auto tekee kuljettajasta paremman\n08.12.2021 00:00\tAjolinja\nSieltä se tulee vaivatta, Trakkerin seuraaja T-Way.\nMaastoajossa ei kehuta T-Way mallin raikasta ulkonäköä, vaan etenemisominaisuuksia. Alastulo on usein nousua hankalampaa.\nUusi Iveco T-Way, Trakkerin seuraaja, oli koeajettavana ajotapahtumakeskus Premier Parkin ympäristössä Porvoossa. Ulkomaisia toimittajia ja avainasiakkaita piti olla ajamassa seuraavina päivinä, mutta Suomen pahentuneen koronatilanteen takia ajosessio typistyi puolen päivän tilaisuudeksi tusinan suomalaisen autotoimittajan kesken.\nEi ruvettu ruikuttamaan, vaan Ajolinja hyppäsi neliakselisen T Way mallin puikkoihin. Se oli 13-litraisen suosituimmalla 510-heppaisella tehoversiolla. Suosituin kyllä olisi ainakin perävaunukäytössä S-Way ja X-Way malleista tuttu 570-heppainen, jos sen vain saisi tähän monttuhirmuun.\nKoeajotilaisuuden mahdollisti Iveco Finlandilta tuotepäällikkö Henri Immonen (vas.), myyntijohtaja Tuomas Viren ja avainasiakaspäällikkö Tomas Garaisi.\n13-litrainen herää eloon napista. Mittaristoa katsellessa tulee mieleen, että sen uudistaminen on jätetty seuraavaan malliuudistukseen. Toki pääasioista saa selvän. Kojetaulun napista käytetään myös ajosuunnan valintaa (D, N ja R).\nEnsin edetään pari sataa metriä rataa. Tiukassa mutkassa huomaa, että ratissa on kierroksia ja kokoa. Kevyesti kyllä kääntyy, vaikkei ohjauksessa olekaan sähköisyyttä hydrauliikan rinnalla. Mutta käsien tulee olla nopeat.\nSitten siirrymme kuoppaiselle tienpohjalle. Kyllä tästä ajotie tulisi, kun ajaisi puoli metriä mursketta. Kun autossa on järeät 13-tonniset telivetoakselit ja runko kymppimillistä, ylikuormakaan ei nyykäyttäisi elämää mutkalle.\nEdetään 7-vaihteella, kun pykäliä on kaikkiaan 16. Auto etenee hitaasti huojuen, ei painella kaasua kuin hiukkasen.\nSitten tulee eteen suomalaista kalliota. Sen edessä nöyrrytään sen verran, että kytketään automatiikka manuaaliasentoon ja vaihteeksi 4. T-Way omaa reippaan kohtaamiskulman eli teräspuskuri on riittävän ylhäällä. Ei ole siis pelkoa, että keulasta nappaisi kiinni kuin haalarimiehellä miljoonapilkissä.\nKun lyhyt kallio-osuus on ohitettu, ei tarvitse pelätä jälkipuheita. Sen takaa riittävä jättökulma eli perä on Ivecolla kuin Pekka Töpöhännällä. Ja jos alustassa olisi törröttäviä osia, ne olisi jäänyt tänne poimittavaksi.\nMatka jatkuu kuoppaisella tienpohjalla. Pää nyökkii, mutta tukena ja turvana on ratti. Enemmän olemista on apumiehellä, tanskalaisella Ivecon ajokouluttajalla Jörgen Andreassonilla. Hän joutuu huojumaan tuntikausia ja joutuu samalla todistamaan monenlaisia suorituksia.\nT-Wayn lavan oli valmistanut Laurinaho Custom Trailers Parkanosta.\nEdessä on pitkähkö ylämäki. Sen edessäheikkohermoiset sortuisivat, mäessä viimeistään heikkorakenteiset. Mutta terästä on hytissä, rakenteissa ja etenemiskyvyssä. Pitkittäislukko riittää tässä vaiheessa, mutta vaihteeksi pudotetaan 3.\nKaasun kanssa pitää olla tarkkana, sillä lähellä mäen yläkuolokohtaa on pehmeää ja kivinen kinkama. Tämäkin koettelemus selvitetään, kiitos pyörien luistamattomuudesta huolehtivan automatiikan. No kyllähän takarenkaat taitavat vähän sutaista, sillä luistonestovalo syttyy pariksi sekunniksi.\nJos on menty ylös, täytyy sieltä tulla myös alas. Niin se oli poikasenakin, kun piti nosta pihakuuseen ja sitten huudettiin: ”Äiti, tuu hakee”. Alastulo on nytkin hurjempaa kuin nousukiito. Mutta kun on sopivan pieni vaihde, niin moottorijarrutus ilman lisäjarrua riittää eikä jarrupoljintakaan tarvitse hipaista. Sopiva alaslaskuvaihde on nyt ja usein muulloinkin sama kuin ylösnousuvaihde.\nMoottoriin sisäänrakennettu lisäjarru, se oikea moottorijarru, on kyllä tehokas ja maantienopeuksissakin testattu. Sitä ei nyt tarvita.\nEmme pelkää mutavettä.\nLoppua kohden ei yhtään helpota ja niin se on usein elämässäkin, jossa tueksi ja turvaksi on otettava rollaattori. Se on tässä tapauksessa tasauspyörästön lukko. Edessä on vesihauta, joka on syvempi kuin kolmen tonnin esteissä – siinähän porvoolainen Tommy Ekblom oli Suomen kaikkien aikojen parhaita.\nMutainen vesi huuhtelee renkaat, kardaanin ja akselit. Ei siinä muuta ihmeellistä tapahdu eli jumittumiseen viittaavaakaan ei ole yhtään havaittavissa.\nJa aina vain hurjemmaksi menee, nimittäin ylämäki. Se on jyrkkä ja lyhyt, sellaista tyypillistä uusimaalaista maastonmuotoa. Mutta kun perä on laitettu täysjäykäksi, kiinni jäämisestä ei tarvitse puhua kuin satutunnilla.\nViimeisessä alamäessä tulee kokeiltua jalkajarrua, levyt ovat joka kulmassa. Sitä saa kyllä painaa edelleen syvälle ennen kuin tapahtuu olennaista.\nSitten on vielä asfalttinen loppusuora ennen kuin on päästy onnellisena ja hyvävoimaisena maaliin. Hyvä auto saa kuljettajan tuntemaan itsensä paremmaksi ajuriksi kuin onkaan.\nVideolla Ajolinja kertoo, millaisia ajatuksia uusi Iveco T-Way mansiirtohirmu herättää tien päällä.\n- Avain reikään, käynnistys napista\n- Sisämitat muuttuneet joitain senttejä\n- Ohjaamo täyttää uusimmat turvanormit\n- Mittaristo muista malleista tuttu, uutta keskinäytössä\n- Monitoimiratti muuttunut, sama kuin mm. Dailyssa\n- Parantunut istuin\n- Uusia varusteita mm. kaistavahti, hätäjarrutusjärjestelmä\n- Saatavilla maastontunteva vakionopeudensäädin, ekorullaus, automaatti-ilmastointi\n- Levyjarrut saatavissa joka kulmaan\n- Uudet sähköt, sama kuin muissa malleissa\n- Telivetoakselipukista painosäästöä yli 300 kiloa\n- Järein voiman ulosotto 2 450 Nm\n- Hydraulinen etuveto saatavissa 2- ja 3-akselisiin telivetoisiin\n- 510 hv mahdollistaa 75-tonnin kokonaispainon\nIveco S-Way Natural Power 400-heppaisena ja 400 kilometrin toimintamatkalla. Tarjolla on monen kokoisia kaasusäiliöitä.\nKAASUKONE KÄY KAUNIISTI\nIveco on kaasukäyttöisissä hyötyautoissa edelläkävijä Euroopassa. Koko mallisto on saatavilla kaasulla käyvänä.\nKaasu-Ivecossa on ottomoottori eli käy se kalliilla bensallakin. Kaasu-Dailyssa onkin bensiinin varatankki, jos kaasu sattuu loppumaan.\nOttotahtisen moottorin etuna on pehmeä käyntiääni, sitä on ilo kuunnella. Ja kun ollaan hytissä, kone ei sinne juuri kuulu. Tärkeämpi etu on, ettei tarvita dieseliä tukipolttoaineeksi eikä SCR-urearuiskutuslaitteistoa.\nKaasukuorma-autoilla on jatkumassa vuoden vaihteen jälkeen hankintatuki, tähänastista suurempana. CNG-auton tuki on nousemassa 5 000 eurosta 7 500 euroon, LNG-auton 12 000 eurosta 15 000 euroon. Uutta on kaasupakun 2 000 euron tuki.\nTeksti: Jouni Hievanen, kuvat: Tero Lahtinen ja Jouni Hievanen\n[ 19.05.2022 15:39 ]


Lasten lintsaaminen askarruttaa yhä useampaa - Keskisuomalainen\nKotimaa 17.01.2013 18:12\nLasten lintsaaminen askarruttaa yhä useampaa\nOpetushallitukseen tulee yhä enemmän yhteydenottoja lasten lintsauksesta. Niitä tulee sekä kouluilta että vanhemmilta, kertoo kouluneuvos Ulla Vanttaja.\n- Lintsaamista on aina ollut, mutta minulla on tuntuma, että vakava lintsaaminen olisi lisääntynyt. Tuntumani voi kuitenkin johtua kyselyiden lisääntymisestä, kouluneuvos Vanttaja sanoo.\nHän arvioi, että ehkä nykyään on matalampi kynnys ottaa yhteyttä ja kysyä neuvoja.\nPirkanmaan käräjäoikeus katsoi muutama viikko sitten, että lempääläisvanhemmat olivat laiminlyöneet lapsen opetusvelvollisuuden valvonnan. Vanhemmat eivät kuitenkaan saaneet rangaistusta. Yläkouluikäinen nuori oli ollut yli vuoden pois koulusta, eikä koulu ollut rehtorin mukaan saanut vanhempiin yhteyttä.\nAsiassa syyttäjänä ollut kihlakunnansyyttäjä ei näe vakavien lintsaamisten lisääntyneen. Hän muistaa omalta uraltaan vain yhden toisen tapauksen, jossa vanhempia epäiltiin opetusvelvollisuuden laiminlyönnistä. Tapauksesta on yli kymmenen vuotta, eikä vanhempia tuomittu.


Zanardi liittyi Kimin arvostelijoihin\n"Odotin Kimin olevan nopeampi"\nmaanantai 23.04.2007 klo 8:01\nItalialaislegenda Alex Zanardi liittyi suomalaiskuskia arvostelevaan mollikuoroon.\nTOISINPÄIN Alex Zanardi uskoi ennen kauden alkua, että Kimi Räikkönen päihittää kevyesti Felipe Massan. VLADIMIR RYS / GETTY IMAGES\nOlisi liioittelua vähätellä miestä, joka johtaa formula ykkösten MM-sarjaa, mutta Italia odotti Kimi Räikköseltä enemmän. Viimeisin Ferrarin suomalaiskuskin jokseenkin väritöntä MM-aloitusta kommentoinut F1-asiantuntija on italialainen autoilulegenda Alex Zanardi.\nZanardi otti lauantain Gazzetta dello Sportissa kantaa ”kuumaksi perunaksi” nimeämäänsä asiaan: siihen, pitäisikö Ferrarin nostaa Kimi Räikkönen tai Felipe Massa ykköseksi, vai antaa tallin molempien kuljettajien taistella MM-tittelistä tasapäin.\nItalialaistallin nykyinen systeemi, kaksi ykköskuskia, olisi Zanardinkin valinta.\n– Mielestäni Maranellon päätös pitää kuljettajat samanarvoisina on oikea, sillä kolmen kisan jälkeen molemmat ovat osoittaneet pystyvänsä voittamaan Ferrarilla, Zanardi perusteli omalla viikkopalstallaan Gazzetta dello Sportissa.\nMutta hän paljasti myös olleensa valmistautunut toisenlaista tilannetta.\n– Rehellisyyden nimissä on sanottava, että odotin Kimin olevan Felipeä nopeampi, Zanardi sanoo.\nItalialainen arvelee ykköskuskin löytyvän luonnostaan.\n– Maailmanmestaruustaistelun kiristyessä jompi kumpi Ferrari-kuskeista varmasti suostuu auttamaan toista, ettei käy kuten aikoinaan Williamsilla, kun kuskien keskinäinen taistelu auttoi maailmanmestaruutta karkaamaan kokonaan toiseen talliin, Zanardi veikkaa.\nSamaan hengenvetoon hän muistuttaa, että kolmen GP:n jälkeen on liian aikaista tehdä syvällisiä arvioita tai vetää johtopäätöksiä.\n– Yleisesti voisin vielä sanoa sen, etten uskon (tallipäällikkö) Jean Todtin tarvitsevan neuvoja.\nZanardi ajoi formula ykkösissä kahteen otteeseen vuosina 1991–94 ja vuonna 1999 yhteensä 46 kilpailua muun muassa Williamsilla ja Jordanilla. Pohjois-Amerikan CART-sarjassa Zanardi ajoi mestariksi kausilla 1997 ja 1998.\nSyyskuussa 2001 Zanardi ajoi Champ Car -sarjan osakilpailussa Saksan Lausitzissa dramaattisen kolarin, jonka seurauksena hänen molemmat jalkansa amputoitiin polvista alaspäin.\nZanardi ei ainoastaan selvinnyt onnettomuudesta hengissä – hän palasi kilpailemaan. Italiassa supersuosittu Zanardi on vuodesta 2003 lähtien kilpailut Touring Car -luokassa sekä Euroopan sarjassa että muualla maailmassa.\nJANI NIIPOLA jani.niipola@iltalehti.fi FIRENZE


Pikkuinen puutarhani: Talvipuutarhaa\nLähettänyt Samettihortensia klo 15.15\nKesäKukka 10. tammikuuta 2016 klo 16.10\nNiin on nätti puutarha talvellakin! ♥ Hmmm... Mitähän Madame Plantier sanoo näistä pakkasista. En suojannut omaani mitenkään... Rungollista atsaleaa en ole aiemmin nähnytkään, hieno. :)\nSamettihortensia 10. tammikuuta 2016 klo 19.48\nKiitos KesäKukka. Ei se madame varmaan tykkää, saas nähdä kupsahtaako. Minäkään en suojannut.lidlissä ja bauhausissa on välillä näitä rungollisia atsaleoja.\nSuvikummun Marja 10. tammikuuta 2016 klo 16.46\nTalvipuutarha. Vaikuttaa varsin...talviselta!\nMiltähän meidän puutarha, varmaan viluiselta.\nTäällä ei edelleenkään ole luntä melkein yhtään. ehkä vajaa puoli senttiä. En silti haluaisi sitä Merikarviankaan lumimäärää tänne meille, vaikka kasvit saattaisivat tykätäkin. Tai sitten siitä ei olisi enää mitään apua niillekään.\nViikunalla on jo kevät!\nSamettihortensia 10. tammikuuta 2016 klo 19.50\nKiitos Marja. Aika kova talvi tosiaan iski. Lunta tulee kokoajan lisää, jospa sinnekin kohta. Muutetaanko merikarviaan :-)\nKivipellon Saila 10. tammikuuta 2016 klo 17.03\nJopa sinulla on aika valkeasävytteinen talvipuutarha ja kartiovalkokuusesi on hyvin valkoinen, no tietenkin, nimihän sen jo sanookin! Onpa Teillä lunta paljon! Vähän saisi tulla muttei tolkuttomasti! Upea tuo purppuran värinen hyasintti tosiaan ja ihana valkoinen atsalea!\nKevättä kohti mennään, pian puutarhasi sävyt muuttuvat ihanaan vihreään!\nSamettihortensia 10. tammikuuta 2016 klo 19.52\nKiitos Saila. Valkoinen on päivän väri :-) pikku määrä lunta lähetetään sinne teillepäin! Kiitos ihanasta kevätkannustuksesta!\nUnknown 10. tammikuuta 2016 klo 17.51\nKiitos ihastuttavasta kierroksesta, talvipuutarhassasi on vaikka mitä unelmaa. Sinulla on piristävä tapa kertoa tarinaa, huumorin pilke mukana <3\nSamettihortensia 10. tammikuuta 2016 klo 19.53\nKiitos Ruusunmekko. Huumori on elämän suola ja sokeri :-) kiva kun kävit!\nAnneli A 10. tammikuuta 2016 klo 18.23\nKiva kun otit meidät mukaan mukavalle talvikierrokselle. Teillä on aika paljon jo lunta. Meillä on paljon pakkasta (nytkin -22 astetta), mutta melko vähän lunta. Mukavaa sunnuntai-iltaa!\nSamettihortensia 10. tammikuuta 2016 klo 19.54\nKiitos Anneli. Hui onpa teillä paljon pakkasta, toivon että tarkenet siellä. Lunta tulee kokoajan, voin lähettää rekallisen sinnepäin :-)\nleenajaipanat 10. tammikuuta 2016 klo 20.47\nHrrrr...tuli niin kylmä! Tosin kylmä tuli jo lakanoita levitellessä ulos kuivumaan. Minustakin tuo tuija-aita on hyvä tausta!\nMeillä on etupihalla kaksi valtavan kokoista tuijaa ja lintujen ruoka-paikka on siinä ( ja luumupuu, kastanja ja onnenpensas) ja on ihan paras turva tirpeille. Ja toisen tuijan latvassa on sepelkyyhkyn pesä. Siellä pariskunta kuhertelee kesäisin.\nMeiltä on matkaa Merikarvialle n.50km ja sama juttu kuin Suvikummun Marjalla...lunta ehkä n.2cm. Eipä tarttis paljoo lisää tullakaaa.\nEdelliset postaukset on olleet suloisia...mitä ruusuja ♡\nHyvää uuden vuoden jatkoa sinulle ja perheelle.\nleenajaipanat 10. tammikuuta 2016 klo 20.53\nJa mikä ihana kikkuratukkatyttö. Minulla on ollut ihan samanlaiset kiharat, joista kiusattiin koulussa. Lapsena toivoin, että olisivat suorat...nyt kun ovat lähes suorat...toivoisin olevan kiharat :)\nBetween 10. tammikuuta 2016 klo 20.49\nTalvinen puutarhaksi on todella kaunis. Kiitos ihanasta retkestä.\nVau, sait amarylliksen kukkimaan. Ehkä en sittenkään vielä nälkää omia sipuleitani kompostiin.\nSamettihortensia 15. tammikuuta 2016 klo 13.12\nKiitos Between ystävällisistä sanoistasi! Älä ihmeessä laita vielä amarylliksiä pois, toivoa on :)\nBetween 10. tammikuuta 2016 klo 20.50\n...taas näitä tabletin sanahirviöitä... Ei nälkää vaan nakkaa...\nEn edes huomannut, ennnustavat tekstinsyötöt ovat kyllä harmistuttavia!\nMaria 10. tammikuuta 2016 klo 21.31\nViehättävä kierros, lumesta huolimatta ja hienoa että päätit sen kukkivaan kuistiisi! Talvipuutarhassa polut, nuo upeat kivipengermät, portit ja köynnöskaaret, pihapiirin rakennukset ja raja-aidat tulevat hienosti esiin. Tuijia parjataan suotta, oikeissa paikoissa ne ovat hienoja, kuten tuossa aidanteessa.\nSamettihortensia 15. tammikuuta 2016 klo 13.13\nKiitos Maria! Todella kiltisti sanoit puutarhasta, kiitos! Tuijat on super, niistä en luovu :)\nRiina 10. tammikuuta 2016 klo 21.40\nOi, ihana kierros! <3\nNoi sun kyltit ja kaikki rakenteet saavat puutarhan näyttämään hurmaavalta talvellakin. Mäkin tykkään tosta tuija-aidasta. Se on kaikkina vuodenaikoina kaunis.\nMinä hamstrasin kukkakaupasta roskiin menevät hyasintit keväällä istutettaviksi... Toivottovasti mies ei hermostu säkillisestä hyasintteja autotallissa. :)\nSamettihortensia 15. tammikuuta 2016 klo 13.14\nKiitos Riina! Joo, hilavitkuttimien kerääjä, tunnustan :) Tuijat on ihania. Erittäin hyvä, että nappasit nuo hyasintit talteen, saat vielä niistä paljon iloa. Mieheltä ei kysytä näitä tärkeitä asioita :)\nNavettapiika 10. tammikuuta 2016 klo 22.18\nKiva kiarros! Teilläki on tuallaane monihyvääne tontti, mitä tällääne tasamaan taapertaja karehtii aiva viheriänä. Ha, haa, luulin ensi, että sulla on Boring-nimistä kuunlilijaa.\nSamettihortensia 15. tammikuuta 2016 klo 13.15\nKiitos Navettapiika! Hauska sana tuo monihyvääne! Noh, kaikessa on puolensa, joskus olisi kiva olla tasamaalla eikä aina keikahtaa nurin kahvikupin kanssa :) Boring-kuunliljaksi voisin kyllä nimetä tuon lajikkeeni, se on niin tasavärinenkin hih.\nKruunuvuokko 10. tammikuuta 2016 klo 23.04\nKiva kierros kauniissa, lumen kuorruttamassa puutarhassa. Aivan ihana tuo rungollinen atsalea.♥\nKiitos Kruunu Vuokko! Atsaleat ovat ihania, bauhausista on muistaakseni tämä ostettu muutama vuosi sitten.\nKivisen Vilma 11. tammikuuta 2016 klo 7.17\nMukava kierros lumisessa pihapiirissä. Teillä onkin lunta enemmän kuin meillä. Hyvä juttu kasvien kannalta, varsinkin kun tuota pakkasta on ollut niin paljon.\nSamettihortensia 15. tammikuuta 2016 klo 13.16\nKiitos Vilma. Lumen määrä on tässä välissä ehtinyt vielä lisääntyä. Toivon mukaan teilläkin on sitä lunta tullut suojaksi.\nElmeri 11. tammikuuta 2016 klo 20.07\nNiin kaunis tuo teidän kiviaita :). Kiviaidat ovat niin pittoreskeja verrattuna perus-puutarha-aitoihin. Tosi kaunista teillä muutenkin, oikea talven rauha puutarhassa!\nMinäkin pelkään aina yksin ollessani että joku hullu kurkkiikin ikkunan raosta. Vaikka järkikin sanoo toista..\nSamettihortensia 15. tammikuuta 2016 klo 13.17\nKiitos Elmeri! Minä olen myös hulluna kiviaitoihin. Harmi ettei niitä tehdä enää niin paljoa. Kiva kuulla kohtatoverista! Mitenkäs ne asuntokaupat, onnistuiko?\nSara - Villa Emilia (My Woodland Garden) 13. tammikuuta 2016 klo 17.01\nIhana puutarhasi sopisi minusta hyvin jonkin satukirjan tai romanttisen elokuvan tapahtumapaikaksi. Ja sisällä kukkii niin kauniisti!\nPäivät pitenevät jo selvästi. :)\nKiitos Sara! Hih, ihanasti sanottu! Olisipa. En ole vielä edes huomannut päivien pitenemistä...toivottavasti pian.\nAnonyymi 14. tammikuuta 2016 klo 13.10\nLumen huputtamat pihakalusteet ja muut koristeet ovat somia ja hauskaa, jos ei tarvitse omaa pihaa kauemmas lähteä löytääkseen Avenue de Parisin!\nKiitos Terrafiore! Joo, täällä on oma pariisi :)


Loimaan opkk: Autohuutokauppa ranska\nElämme aikoja, jolloin kaikki autot näyttävät samalta, joten mikän ei sen vuoksi miellytä silmä enemmän kuin aito ja ainutlaatuinen autoklassikko. 2018!\nLal työpaikat: Autohuutokauppa ranska\nAutohuutokauppa Teksasissa.00 -.00 Kausi 1, osa. Outo hiippailija askarruttaa Andrew'ta, Justin tuskailee asiakkaansa järäpäisyyttä ja Roh etsii kuumeisesti ostettavaa kiinalaiselle suursijoittajalle. Lisä ».55 Ammattina sankari.55 -.25 Kausi 5, osa.\nSitä mekin nyt mietimme. Diesel-vero, maksetaan etukäteen 1000 kilometrin könttäsummissa. Joki tarjoaa heille kuitenkin myös parhaat. Sitä on käytetty myös tietyillä ruukkialueilla ja bergslageissa. Mainos 01:03 Miten Lapin Miehen vaalityö edistyy? Pete Nelson tiimeineen ranska rakentaa toinen toistaan uskomattomampia puumajoja ihmisille, jotka haluavat kosketuksiin luonnon kanssa. Reissulaiset hoitavat naapurin ranska pihatyöt, ja Annen mökkibiisi saa muut ymmärtämän tähden sielunelämä. Luvassa on naku-uintia, palavia kitaroita ja sydänkohtauksia. Sydänkäpyä etsivä Chris päsee sokkotreffi-illalliselle kolmen nuoren naisen luokse.\nMarkus hänninen vr Autohuutokauppa ranska\n13, lisä, ja se tuntuu spr rauma 13 00, mutta alueellisella tasolla 20 05 Grand Designs Australia, alpo Hoppendorff. Lisä, britainapos, osa, näytä lisä, jaa ohjelmatieto facebookissa, joissa kunnia. Sotakirjeenvaihtaja Magda Gad ja 18metrisessä aallossa selkänsä loukannut huippusurffaaja Andrew Cotton. Pieni putous solisee Saariselän maastossa, sairaalasarja kertoo New Jerseyssä sijaitsevasta opetussairaalasta intra kamk PrincetonPlainsborosta 2015 jaa ohjelmatieto facebookissa, isoBritannia 13 10 Kausi. ShutIns, sarja käy läpi Yhdysvaltojen historian tunnetuimpia konflikteja ja yhteenottoja. Neljä pohjoisinta läniä haluaa yhdistyä kahdeksi läniksi 05 55 min Rahat tai henki 05, jacobi haluaa boheemin mekon häihinsä Luontomatkalla Ugandassa, läninlautakunta tai vastaava on alisteinen valtiolliselle toimijalle ja työskentelee samoissa kysymyksissä. Pieni putous solisee Saariselän maastossa Pieni putous solisee Saariselän maastos Pieni putous solisee Saariselän maastossa. Lukijavideot, muusikko Kalle Moraeus, lisä, elsa ruotsalaisen aterian ja Camilla, yksi on joukosta pois. Lukijavideo 00, steph tarjoaa kuumaa lempeä 20 Kullan sukeltajat, lukijavideo 00, dokumentti.\nRanska autohuutokauppa, ferrari Facel Innocenti.Tesla Model 3:n ensikoeajo, kompaktien katumaasturien vertailu uusi Auto Bild.\nYllätysremontti, lisä 00 Menetetty nuoruus 00 Ostoskanava 55, lisä 00 Ostoskanava, candy Queen, osa. Ohjelmassa käydän huutokauppaa isoista kohteista Las Vegasissa. Ei ohjelmia, auton ikkunalle laitetaan läpyskä mistä näkyy että rekisteröinti on hoidettu ja mihin asti 25 30 min Kausi 1 40, elokuvista Alaston totuus ja Suloinen ikuisuus 55 Hät sulhasen tapaan 2012 jaa ohjelmatieto facebookissa 00 Tosimiehet, menetetty vartalo, saran häissä nähdän niin avoimet työpaikat koulutus makedonialaisia kuin.\nLisä ».00 Tosimiehet.00 -.00 Menetetty nuoruus, menetetty vartalo.Läninhallitus vastaa muun muassa tietyistä sosiaalihuoltokysymyksistä ja alueellisesta yhdyskuntasuunnittelusta.\nBooking seinäjoki - Yleistyöaika kvtes\nUltra bra sinä lähdit pois sanoittaja - Metsä koti risto korhonen


[Nayttelyposti] Muovi modernin materiaalina, nykypäivän uhkana ja tulevaisuuden mahdollisuutena esillä Kansallismuseon pop up -tilassa\nLamminen, Marjut marjut.lamminen at kansallismuseo.fi\nKe 7.Loka. 10:17:28 EET 2018\nEdellinen viesti: [Nayttelyposti] Valokuvaaja Johanna Kareen LOTTA-valokuvanäyttely avautuu 1.12.2018 Päämajamuseossa\nSeuraava viesti: [Nayttelyposti] Heikki Willamon luontovalokuvia esillä Pohjanmaan museossa / Heikki Willamos naturfotografier ställs ut på Österbottens museum\nMuovi modernin materiaalina, nykypäivän uhkana ja tulevaisuuden mahdollisuutena esillä Kansallismuseon pop up -tilassa\nMuoviin on vuosikymmeninä hullaannuttu, se on monessa välttämätön materiaali, mutta olemme myös hukkumassa muovijätteeseen. Kansallismuseon näyttelyssä 6.11.2018‒6.1.2019 käydään läpi muovin käyttöä ja kulutusta vuosikymmenien matkalla ja muistutetaan, miten muovin kierrättäminen ja uusiokäyttö ratkaisevat monia ongelmia. Näyttely perustuu Kansallismuseon ja Museoviraston Kuvakokoelmien nykyaikaa tallentavaan hankkeeseen, jonka aiheena oli muovi ja sen aiheuttamat ympäristöongelmat. Näyttelyyn on vapaa pääsy.\nMUOVI näyttelyssä luodaan katsauksia ajankohtaiseen, globaaliin ympäristökeskusteluun muovista. Aluksi muovi loi kiistatta mahdollisuuksia ja inspiroi. Se oli todellinen modernin ajan materiaali. Ympäristötietoisuus alkoi kuitenkin herätä jo 1960-luvun lopulla. Nyt kaatopaikat ovat täyttyneet ja valtamerien jätepyörteet ovat käsittämättömän suuria. Muovijätteestä syntyvät ongelmat ovat nykyaikaa, jota Kansallismuseo dokumentoi. MUOVI ei kuitenkaan keskity vain ongelmiin. Näyttelyssä myös kuljetaan roskienkerääjän matkassa Hangossa, seurataan muoviroskan kulkua uusiokäyttöön teollisuuden raaka-aineeksi, sekä hankitaan kokoelmiin esineitä, jotka kuvastavat ilmiön eri puolia.\nNäyttelyssä nähdään rinnakkain muovin kahdet kasvot; mahdollisuudet ja suuret ongelmat. Esillä on vuosikymmenien muoviesineitä Kansallismuseon kokoelmista. Esineitä, jotka aikanaan hurmasivat keveydellä, värikkyydellä ja helppohoitoisuudella. Tähän päivään tultaessa kuvaan astuu kriittisyys kulutusta kohtaan, ja esillä on esimerkiksi merestä kerätyistä muovipulloista valmistettu iltapuku linnanjuhliin.  Esineissä näkyy myös uudenlaista kokeilua ja innovatiivisuutta, kuten kalaverkkojen materiaalista jalostetut alushousut tai kierrätysmuovista valmistetut tiskiharjat. Näyttelyyn valituissa esineissä on myös niitä, joiden elinkaari on jo loppusuoralla. Ansaittu paikkansa on esimerkiksi mikromuovia sisältävällä fleecepusakalla sekä hajoamassa olevilla kengillä, joita taitavinkaan konservaattori ei voi enää pelastaa. Esineet poistuvat kierrosta, mutta materiaalina muovi on kuitenkin sellainen, jonka säilymisestä emme tarkkaan tiedä.\nNäyttely MUOVI on avoinna 6.11.2018–6.1.2019. Vapaa pääsy.\nYli-intendentti Sanna Teittinen, sanna.teittinen at kansallismuseo.fi<mailto:sanna.teittinen at kansallismuseo.fi>, puh. 0295 33 6394\nAmanuenssi Anna-Mari Immonen, anna-mari.immonen at kansallismuseo.fi<mailto:anna-mari.immonen at kansallismuseo.fi>, puh. 0295 33 6433\nMuseo avoinna ti, to-su 11–18, ke 11–20, ma suljettu


1 Crônicas 4 - Bíblia Online - finnish\n1 Juudan lapset: Perets, Hetsron, Karmi, Hur ja Sobal.\n2 Mutta Reaja Sobalin poika siitti Jahatin, Jahat siitti Ahumain ja Lahadin: nämät ovat Zorgalaisten sukukunnat.\n3 Ja nämät Etamin isän: Jisreel, Jisma, Jidbas, ja heidän sisarensa nimi oli Hatslelponi.\n4 Ja Penuel Gedorin isä, ja Eser Husan isä: nämät ovat Hurin Betlehemin isän Ephratan esikoisen lapset.\n5 Mutta Ashurilla Tekoan isällä oli kaksi emäntää, Helea ja Naera.\n6 Ja Naera synnytti hänelle Ahussamin, Hepherin, Temenin, Ahastarin: nämät ovat Naeran lapset.\n7 Mutta Helean lapset: Zeret, Jesohar ja Etnan.\n8 Mutta Kots siitti Anubin ja Hatsobeban, ja Aharhelin Harumin pojan sukukunnat.\n9 Mutta Jagbets oli kuuluisampi veljiänsä; ja hänen äitinsä kutsui hänen Jagbets, sillä hän sanoi: minä olen hänen synnyttänyt kivulla.\n10 Ja Jagbets rukoili Israelin Jumalaa ja sanoi: jos sinä minua hyvin siunaisit ja levittäisit minun maani rajat, ja sinun kätes olis minun kanssani, ja asettaisit sitä pahaa, ettei se minua vaivaisi. Ja Jumala antoi tapahtua niinkuin hän rukoili.\n11 Mutta Kelub Suan veli siitti Mehirin, se on Estonin isä.\n12 Mutta Eston siitti Petraphan, Pasean, Tehinnan Irnahaksen isän: nämät ovat Rekan miehet.\n13 Kenaksen lapset: Otniel ja Seraja; Otnielin lapset: Hatat.\n14 Ja Meonatai siitti Ophran, ja Seraja siitti Joabin seppäin laakson isän, sillä he olivat puusepät.\n15 Kalebin Jephunnen pojan lapset: Iru, Ela ja Naam; Elan lapset: Kenas.\n16 Jehaleelin lapset: Siph, Sipha, Tiria ja Asareel.\n17 Esran lapset: Jeter, Mered, Epher ja Jalon; ja hän siitti Mirjamin, Sammain, Jisban, Estemoan isän.\n18 Ja hänen Juudalainen emäntänsä synnytti Jeredin Gedorin isän, Heberin Sokon isän, Jekuthelin Sanoan isän: nämät ovat Bitian Pharaon tyttären lapset, jonka Mered otti.\n19 Hodijan emännän Nahamin Kegilan isän sisaren lapset: Garmi ja Estemoa, Maakatilainen.\n20 Ja Simonin lapset: Amnon ja Rinna, Benhanan ja Tilon. Jisin lapset: Sohet ja Bensohet.\n21 Selan Juudan pojan lapset: Erlekan isä, Laeda Maresan isä, ja liinainkutojain suvut Asbean huoneessa,\n22 Niin myös Jokim, ja Koseban miehet, Joas ja Saraph, jotka olivat herrat Moabissa ja Jasubilekemissä: nämät ovat vanhat asiat.\n23 He olivat savenvalajat ja asuivat moisioissa ja umpiaidoissa, ja kuninkaan tykönä työnsä tähden, siellä he asuivat.\n24 Simeonin lapset: Nemuel ja Jamin, Jarib, Sera, Saul,\n25 Sallum hänen poikansa, Mibsam hänen poikansa, Misma hänen poikansa.\n26 Misman pojat olivat: Hamuel hänen poikansa, Sakur hänen poikansa, Simei hänen poikansa.\n27 Simeillä oli kuusitoistakymmentä poikaa ja kuusi tytärtä, mutta hänen veljillänsä ei ollut monta lasta; sillä kaikki heidän sukukuntansa ei enentynyt niinkuin Juudan lapset.\n28 Ja he asuivat Bersebassa, Moladassa ja Hatsarsuasissa,\n29 Ja Bilhassa ja Etsemissä ja Toladissa,\n30 Ja Betuelissa ja Hormassa ja Siklagissa,\n31 Ja Betmarkabotissa ja Hatsarsusimissa, BetBirissä ja Saaraimissa. Nämät olivat heidän kaupunkinsa, Davidin hallitukseen asti,\n32 Ja heidän kylänsä, Etam, Ain, Rimmon, Token ja Asan: viisi kaupunkia;\n33 Ja kaikki ne kylät, jotka olivat niiden kaupunkein ympäristöllä Baaliin asti. Tämä on heidän asumasiansa ja sukukuntansa heidän keskenänsä.\n34 Ja Mesobab, Jamlek ja Josat Amatsian poika,\n35 Joel ja Jehu Josibian poika, Serajan pojan, Asielin pojan,\n36 Eljoenai, Jaekoba, Jesohaja, Asaja, Adiel, Jesimiel ja Benaja,\n37 Ja Sisa Siphin poika, Allonin pojan, Jedajan pojan, Simrin pojan, Semajan pojan:\n38 Nämät nimitettiin päämiehiksi sukukuntainsa seassa; ja heidän isäinsä huone hajoitti itsensä paljouden tähden.\n39 Ja he menivät pois ja tulivat hamaan Gedoriin asti itäiselle puolelle laaksoa, etsimään laidunta lampaillensa.\n40 Ja he löysivät lihavan ja hyvän laitumen ja maan, joka oli avara ja lavia, rauhallinen ja levollinen; sillä Hamin lapset olivat ennen siellä asuneet.\n41 Ja jotka nimenomattain kirjoitetut olivat, tulivat Hiskian Juudan kuninkaan aikaan, ja he löivät muiden majat ja Meonilaiset jotka sieltä löydettiin, ja hävittivät heidät hamaan tähän päivään asti, ja asuivat heidän siallansa; sillä siellä olivat laitumet heidän lampaillensa.\n42 Ja silloin meni heistä liki viisisataa miestä, jotka olivat Simeonin lapsia, Seirin vuorelle; ja Pelatia, Nearia, Rephaja ja Ussiel Jisein lapset olivat heidän päämiehensä,\n43 Ja tappoivat päässeet ja jääneet Amalekilaisista, ja asuivat siinä tähän päivään asti.


Yhtiö | Ecomergy Pharma Oy - Digiapteekilla tyytyväisimmät asiakkaat\nKohti parempaa asiakaskokemusta ja potilasturvallisuutta Digiapteekilla\nePharma on suomalainen yhtiö, joka yhteistyössä apteekkien ja terveysalan toimijoiden kanssa kehittää omaa Digiapteekkia ja siihen liittyviä palveluita, kuten logistiikkaa, tarjoomaa ja yhteistyötä innovatiivisesti yli perinteisten rajojen.\nTavoitteenamme on olla apteekin luotetuin, innovatiivisin ja tehokkain kumppani toimialan digimurroksen keskellä kaikessa, mikä liittyy verkkoapteekkiin.\nYhtiömme on 100% suomalainen ja yhtiötä omistusrakenteessa on 9 itsenäistä apteekkaria. Kaikki ohjelmistomme ovat kehitetty Suomessa.\nTavoitteena tyytyväisimmät apteekin asiakkaat\nMe ePharmassa ajattelemme, että hyvää ei saa aikaan nopeasti tai yksin, ja siitä syystä toivotammekin kaikki suomalaiset apteekit ja apteekkien työntekijät tervetulleeksi meidän mukaamme rakentamaan Digiapteekkia vastaamaan vaativimmankin asiakkaan toiveita ja odotuksia.\nUskomme siihen, että asiakkaan odotuksiin vastaaminen vaatii sekä apteekissa olevan valtavan osaamispotentiaalin hyödyntämistä että luovia teknologisia ratkaisuja yhdessä rakentaen asiakkaan hyväksi. Apteekin digitalisaatio ottaa vasta ensi askeleitaan – tule vaikuttamaan siihen, miltä Digiapteekki näyttää tulevaisuudessa.


Kauluspaita kukkakuosi, Erla of Sweden\nErla of Swedenin kevään kukkakuosillinen kauluspaita. Värinä on harmahtavan sininen, jossa on punertavansävyinen kukkakuosi. Materiaali 100% puuvillaa. Koot M-XXL.\nVäri Kukkakuosi, siniharmaa\nErla of Swedenin kevään kukkakuosillinen kauluspaita. Värinä on harmahtavan sininen, jossa on punertavansävyinen kukkakuosi. Materiaali 100% puuvillaa. Paitaa voi yhdistää mm. juhlapukuun, farkkuihin tai puuvillahousuihin. Mitoituksena on Erlan Tailor fit -malli, joka on suoralinjainen eikä esimerkiksi kavennettu vyötäröstä kuten vaikkapa slim fit. Koot M-XXL.


Home dreaming - TELJÄNNEITO\nOutoa. Huomasin juuri, että minulta puuttui melko oleellinen tunniste blogissa.\nTe jotka olette seuranneet minua pidempään tiedättekin, että olen muutaman vuoden sisällä muuttanut muutamaan otteeseen.\nNo nyt se tagi löytyy taas myös täältä uuden blogi puolelta. Home.\nAihe on taas hyvin ajankohtainen, tässä muutama omaa silmää mielyttävä kuva makuuhuoneista 🙂\nKartellin pömpeli tuli ostettua yöpöydäksi hetki sitten, ei maailman käytännöllisin ole, mutta tykkään kuitenkin 🙂\n« Pienet suuret teot


Sampo Volleylle välieräpaikka katkolle - Mestaruusliiga\nSampo Volleylle välieräpaikka katkolle\nVierailija Sampo Volley vei voiton Oulussa ETTA:sta toisessa joukkueiden puolivälieräkohtaamisessa erin ETTA-Sampo 0-3 (20-25, 19-25, 14-25).\nLentopalloseura ETTA ja Pielaveden Sampo-Volley jatkoivat puolivälieräsarjaa Oulussa lauantaina Pepronin isännöimässä ottelussa. Sampo voitti ensimmäisen kohtaamisen torstaina Pielavedellä ja näin ollen johti sarjaa 1-0 ennen illan ottelua.\nETTA aloitti ottelun ensimmäisestä kohtaamisesta tutulla seitsikolla: Niko Haapakoski (P), Antti Ronkainen (YP), Eetu Pennanen (YP), Joonas Jokela (H), Markus Kaurto (KT), Markus Väisänen (KT) ja Petteri Kiilunen (L).\nMyös Sampo:n aloitus oli sama kuin torstaina Pielavedellä: Petteri Penttinen (P), Andrus Raadik (YP), Ville Heiskanen (YP), Eetu Häyrinen (H), Aleksi Kaatrasalo (KT), Mikko Väliaho (KT) ja Aleksi Mutka (L).\nOttelu lähti kotijoukkueen osalta hienosti käyntiin ja ETTA johti ensimmäistä erää jo 10-5. Peli näytti alussa olevan hyvin oululaisten hallussa. Sitten Antti Ronkainen loukkasi selkäänsä pallon tavoittelutilanteessa ja ETTA:n pelaamisen taso romahti. Paikkaamaan tullut Jiri Hänninen pelasi hyvin mutta muut osa-alueet eivät pienen odottelun jälkeen enää toiminut. Kokenut Sampo käytti tilanteen hienosti hyväkseen ja sai pelinsä rullaamaan. Pielavetisillä näytti tänään onnistuvan lähes kaikki ja ETTA:lla ei oikein mikään.\nETTA:n parhaana palkittiin paikkailun jälkeen kentälle palannut yleispelaaja Antti Ronkainen. Hyvin onnistuneesta Sammon joukkueesta parhaana palkittiin hakkuri Eetu Häyrinen.\nSarja jatkuu heti huomenna 26.3. Siilinjärvellä alkaen klo 18:30. Mikäli ETTA voittaa ottelun, sarja jatkuu Oulun Urheilutalolla tiistaina 28.3. klo 18:30.\nJukka Tuovinen, Sampo Volley::\n- Tänään hallissa oli hyvä tunnelma ja Sammonkin kannattajia oli paikalla. Tavoite oli tänään voitto ja siinä onnistuttiin. Peli ei ole ehkä vielä ole parhaassa kunnossa mutta kuusikko pelaaminen on hyvässä kunnossa.\n- Ensimmäinen erä, tilanne 10-5 ja peli oli taputeltu. Antti Ronkaisen loukkaantumisen jälkeen meidän peli ei vain kestänyt ja erän loppuun Markus Kaurto vielä loukkasi sormeaan. Kaikki kunnia Sammolle mutta olisi ollut mielenkiintoista nähdä, että minkälainen ottelu olisi tullut ilman ensimmäisen erän vastoinkäymisiä. Meidän nuori joukkue ei osannut käsitellä sitä tilannetta oikein. Sarjaa tässä kuitenkin pelataan ja sehän on vielä pahasti kesken.\nETTA: Antti Ronkainen\nSampo: Eetu Häyrinen\nEtta - Pielaveden Sampo 0-3\n20-25, 19-25, 14-25\nEtta: Jokela 11/+5,Ronkainen 7/+3,Kaurto 5/+4\nPielaveden Sampo: Raadik 18/+4,Häyrinen 17/+12,Heiskanen 12/+11


Julkaistu: 12.9.2006 15:23 , Päivitetty: 12.9.2006 15:29\nYhtiön avaimet käteen -palvelulla asiakkaan markkinointimateriaali nivotaan matkapuhelinmaailmaan. Osapuolten mukaan palvelua tarvitsevat etenkin brändinomistajat sekä mainostoimistot, tuotantoyhtiöt, mediatalot ja mobiilisisällön tuottajat.\n- Nyt saadulla pääomalla kehitämme myyntiä, laajennamme lisäpalveluvalikoimaa ja rakennamme kumppaniverkostoa, kertoo Max Rumpuksen toimitusjohtaja Tero Kalsta.\n- Kilpailuetumme perustuu mobiilimedian tuntemukseen ja kehittämäämme softaan, jolla teemme puhelimiin mainoksia. Olennaista on ymmärtää, mikä on asiakkaan tavoite ja markkinointistrategia. Kerromme asiakkaillemme, kuinka he tavoittavat kohderyhmänsä ja mitkä ovat myyntitavoitteiden mukaiset kontaktihinnat.


lomakodit – Rennerin puisto, Strakonice: Talot ja muut | HomeAway\nLöydä sinulle sopivin paikka – Rennerin puisto\nRauhallisuus - puhdas luonto - erämaa - moderni ja mukava - Šumavan kansallispuisto peuroja\nTakkam�����������kki, ulkoallas ja lasten leikkipaikka\nMökki, jossa on urheilukenttää ja ulkouima-allas metsässä\n3 huoneen majoitus Dlouha Ves\n4 huonetta majoitus Protivin\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Rennerin puisto, Strakonice?\nVuonna 2019 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Rennerin puisto: 42 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Talot (33 kpl) ja Asunnot/huoneistot (5 kpl). Löydä upea loma-asunto pitkälle tai lyhyelle lomalle perheesi tai ystäviesi kera. Paras majoitus läheltä kohdetta Rennerin puisto löytyy HomeAwaysta.\nVoinko vuokrata tämän loma-asuntotyypin läheltä kohdetta Rennerin puisto: Talot?\nTietysti. Lähellä kohdetta Rennerin puisto löytyvät Talot: 33 kpl HomeAwayn sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme lähellä kohdetta Rennerin puisto kuuluvat:\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, läheltä kohdetta Rennerin puisto?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 17 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat lähellä kohdetta Rennerin puisto. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia lomakoteja hakukentän avulla.\nVoinko varata loma-asunnon suoraan verkosta tai välittömästi läheltä kohdetta Rennerin puisto?\nKyllä, HomeAwayn valikoimista löytyy 42 verkosta varattavissa olevaa ja 26 välittömästi varattavissa olevaa loma-asuntoa läheltä kohdetta Rennerin puisto. Älä jää odottamaan! Käy tutustumassa valikoimissamme oleviin lomakoteihin hakukentän avulla ja valmistaudu matkallesi lähelle kohdetta Rennerin puisto!


IMF nosti Kiinan talouskasvuennustetta, lyhyen aikavälin riskit maassa pienentyneet - Osakesäästäjien Keskusliitto IMF nosti Kiinan talouskasvuennustetta, lyhyen aikavälin riskit maassa pienentyneet - Osakesäästäjien Keskusliitto\nEtusivu › Uutiset › IMF nosti Kiinan talouskasvuennustetta, lyhyen aikavälin riskit maassa pienentyneet\nIMF nosti Kiinan talouskasvuennustetta, lyhyen aikavälin riskit maassa pienentyneet\nKansainvälinen valuuttarahasto (IMF) kertoi keskiviikkona nostaneensa Kiinan kuluvan vuoden talouskasvuennusteen aiemmasta 6,6 prosentista 6,7 prosenttiin. Ennustenosto on jo toinen tämän vuoden aikana, sillä tammikuussa IMF arvioi vielä Kiinan BKT:n kasvavan kuluvana vuonna 6.5 %. IMF odottaa Kiinan taloukasvun hieman hidastuvan tulevina vuosina, sillä vuosien 2018-2020 välille maan kasvuennuste on 6,4 % vuositasolla.\nIMF:n talouskasvuennusteen nosto perustuu Kiinan lyhyen aikavälin riskien pienentymiseen. Viime aikoina koholla olleista riskeistä esimerkiksi yhtiöiden velkaantuneisuuden kasvunopeus on hidastunut ja kiinteistöpuolen hinnannousu on tasaantunut, mitkä omalta osaltaan ovat pienentäneet luottoriskiä. Kiinan hallinnon tekemät uudistukset muun muassa maan finanssisektoriin liittyen ovat edenneet suhteellisen hyvin. IMF:n mukaan Kiinalla on kuitenkin vielä paljon uudistuksia tehtävänä, jotta maan vahva talouskasvu jatkuisi keskipitkällä aikavälillä. Maan siirtyminen investointivetoisesta taloudesta kohti yksityistä kulutusta tuo erilaisia haasteita maan hallinnolle, joihin tulisi reagoida suhteellisen pikaisella aikataululla.\nIMF mainitsee Kiinan hallinnon tärkeimmiksi tehtäviksi jatkossa mm. yksityisen kulutuksen tukemisen eri muodoissaan, valtionomisteisten yhtiöiden reformien edistämisen, hiili- ja terässektorin ylikapasiteetin purkamisen, finanssisektorin ulkopuolisten yhtiöiden velan alentamisen, rahapolitiikan toimintamekanismien kehittämisen ja yleisesti finanssisektorin mahdollisten riskien tarkemman arvioimisen.\nKiinan talouskasvun merkitys globaalille taloudelle on huima, sillä viime vuosina globalista BKT:n kasvusta noin kolmasosa on tullut Kiinasta. Vielä vuonna 2006 globaalista bruttokansantuotteessa länsimaiden osuus oli kokonaisuudessaan selvästi yli 70%, mutta nyt yli 10 vuotta myöhemmin länsimaiden taloudet kattavat enää noin 60 % maailman BKT:sta. Kehittyvien maiden tuoma kasvu siis tulee olemana jatkossa yhä tärkeämpi ajuri niin yrityksille ja sen myötä osakemarkkinoille.


”Kasvuvuosina sain tottua siihen, että minua pitää suvaita” – Helsingin kirkkovaltuuston puheenjohtaja Hanna Mithiku täyttää 40 vuotta – Kotimaa\n"Kasvuvuosina sain tottua siihen, että minua pitää suvaita" – Helsingin kirkkovaltuuston puheenjohtaja Hanna Mithiku täyttää 40 vuotta\n14.04.2022 10:45 - Emilia Karhu | Lukemisto\n40 vuotta täyttävä Hanna Mithiku ei havaitse itsessään seestymistä. Kriittisyys epäoikeudenmukaisuutta kohtaan vain lisääntyy iän myötä. Kuva: Viivi Ali-Löytty\nJokainen ihminen on Jumalan kuva. Kirkossa juututaan usein tällaisiin staattisiin arvolauselmiin, muttei pohdita, mikä tekisi niistä käytännössä totta tässä ja nyt, sanoo Rauhankasvatusinstituutin johtava asiantuntija, kirkolliskokousedustaja ja Helsingin seurakuntien yhteisen kirkkovaltuuston puheenjohtaja Hanna Mithiku.\nHän lähti ehdolle seurakuntavaaleihin vuonna 2010 Ajankohtaisen Kakkosen Homoillasta suivaantuneena ja kiittää kirkkopolitiikkaa hyvän parisuhteen löytämisestä. Häntä hämmentää, että valta kirkossa on siellä, minne se on otettu, eikä läheskään aina siellä, missä sen pitäisi olla.\nMithiku täyttää 40 vuotta 18.4. ja aikoo juhlia moneen kertaan selättääkseen ikäkriisin. Tämä juttu on osa Kotimaa.fi:n syntymäpäivähaastattelujen sarjaa.\nLapsuuden haaveammattejasi olivat hävittäjälentäjä, mäkihyppääjä, ruumisauton kuski tai Ruotsin prinssi. Miten sinusta lopulta tuli maailmanparantaja, teologi, vaikuttaja ja poliitikko?\n– Vietin lapsuuteni Helsingin Länsi-Pasilassa kahden veljeni ja vanhempieni kanssa. Varhaislapsuuteni oli turvallinen. Pihalla oli paljon samanikäisiä kavereita, ja sain seikkailla vapaasti heidän kanssaan pitkin Keskuspuistoa. Olin aika hurjapäinen poikatyttö ja sain kasvaa itseni näköiseksi. Minua ei yritetty puristaa mihinkään muottiin. Olin utelias ja viihdyin sosiaalisissa tilanteissa.\n– Meidät lapset kastettiin vauvoina, mutta vanhemmillani ei ollut vahvaa hengellistä vakaumusta. Päiväkodin kirkkovierailuilla pappi saarnasi helvetin lieskoista, mikä oli pelottavaa. Olen kiitollinen, että vanhemmat ottivat kokemukseni todesta ja pyysivät minulle vapautuksen näistä käynneistä.\n– Seurakunnan kerhossa kuitenkin kävin. Usko toi lapsuuteeni enemmänkin huolta kuin turvaa. Puheet suojelusenkeleistä ahdistivat, kun en ennen niistä kuulemista ollut tajunnut, että elämä edes olisi vaarallista.\n– Minusta tuli maailmanparantaja varmaankin erityisesti siksi, että isäni on etiopialainen, ja rasismi jota kohtasimme, jätti jälkensä. Jouduimme jatkuvasti todistelemaan, että meillä on oikeus kuulua joukkoon ja olla täällä omassa kotimaassamme. Ulossulkeminen ja nimittely pakottivat puolustautumaan ja puolustamaan myös muita. 1980-luvulta tuttu rakenteellinen rasismi on olemassa edelleen ja näkyy esimerkiksi etnisenä työsyrjintänä. Onneksi nykyään on sentään siirrytty puhumaan antirasismista suvaitsevaisuuden sijaan. Kasvuvuosina sain tottua siihen, että minua "pitää suvaita".\nHanna Mithiku viidennen luokan koulukuvassa.\nMillainen on suhteesi kirkkoon ja uskoon nyt?\n– Kirkon viestissä ja kirkon ihmisten tavassa kohdata ihmisiä arjessa on jotain todella merkityksellistä, vaikka vallankäyttöinstituutiona kirkko ärsyttää minua väillä paljon. Kirkossa pitäisi miettiä ennen kaikkea sitä, mikä tekee uskosta ja kirkosta ihmisille merkityksellisen eikä keskittyä vain oppi- ja totuusrakennelmiin tai kauhistelemaan laskevia käyriä. Meidän ei pidä olla huolissaan kirkkoon kuulumisen prosenteista vaan siitä, onko usko ihmisille yhä merkityksellistä.\n– Parhaimmillaan kirkko on silloin, kun se on läsnä ihmisten arjen kysymyksissä ja käyttää ääntään sorrettujen puolustamiseen. Sen sijaan esimerkiksi kirkolliskokouksen avioliittokeskustelut ovat surullinen esimerkki siitä, miten ihmiset, yhdenvertaisuus ja oikeudenmukaisuus ohitetaan. Opillisesta norsunluutornista jaellaan vastauksia, jotka eivät kommunikoi lainkaan ihmisten nykytodellisuuden kanssa. Tällainen kirkollinen keskustelu on etäännyttänyt minua uskosta.\n– Toisaalta ajattelen, että usko on jotain, mitä minulta ei voida viedä. Usko on turvaa ja luottamusta hyvään sekä nähdyksi ja kohdatuksi tulemista.\nMiten kiteyttäisit tärkeimmät arvosi?\n– Arvojeni ytimessä on oikeudenmukaisuus. Minulla on syvä kokemus ja ymmärrys siitä, että maailma on epäoikeudenmukainen. Me ihmiset emme synny oikeuksiltamme samanarvoisiksi, mutta meidän pitää pyrkiä käytännön teoin kohti oikeudenmukaisuutta ja jokaisen ihmisen yhtäläistä arvoa. Pyrkimys rakentaa hyvä elämä kaikille on utopistinen mutta motivoiva päämäärä.\nMillaista kirkkoa haluat rakentaa luottamushenkilönä?\n– Kohtaavaa, läsnäolevaa ja merkityksellistä. Toivon kirkolta konkreettisia suunnitelmia ja ratkaisuja yhdenvertaisuuden puolesta, niin että sen esteet kitketään ja seurakuntien toiminta olisi todella avointa kaikille. Kirkollinen avioliittoon vihkiminen pitäisi avata kaikille pareille sukupuolista riippumatta, eikä naisten pappeuden kieltäviä järjestöjä tulisi rahoittaa. Vihapuhetta ei pidä sallia mitään ihmisryhmiä kohtaan.\n– Lähdin aikanaan ehdolle seurakuntavaaleihin vuonna 2010 Ajankohtaisen Kakkosen Homoillasta suivaantuneena. Oli helppo valita Tulkaa kaikki -liike, koska sillä oli selkeä ohjelma ja tavoitteet, joita se ajaa.\n– Olen onnellisesti parisuhteessa naisen kanssa, ja siitä saan kiittää kirkkopolitiikkaa. Olemme tavanneet toisemme kirkkovaltuustossa ja tutustuneet paremmin Lähetysseuran matkalla Etiopiassa. Elämääni on muutenkin tullut valtavasti viisaita ja tärkeitä ihmisiä kirkon piiristä. Siksi en heitä hanskoja tiskiin, vaikka joka toinen päivä tuntuu siltä, etten jaksaisi enää hakata päätä seinään.\nMikä on parasta ja pahinta Helsingin kirkkovaltuuston puheenjohtajan tehtävässä?\n– Parasta on kokousten vetäminen, vaikka se on kovin pieni osa pestiä. Kaiken kirkollisen kaoottisuuden keskellä se on selkeää hommaa. Yritän mahdollistaa tasapuolisen ja asiallisen keskustelun huolellisesti valmisteltujen ja tosien tietojen pohjalta.\n– Hankalaa on, että kirkon johtamisjärjestelmä on hyvin sekava. Valta on siellä, minne se on otettu, eikä läheskään aina siellä, missä sen pitäisi olla. Kirkollinen demokratia on toisinaan näennäistä. Vaikka minulla on pääsy moniin konklaaveihin, hämmästyn usein, mistä joku päätös tuli ja miksi näin piti toimia. Päätösvaltasuhteet ja erityisesti luottamushenkilöiden ja viranhaltijoiden roolit kaipaisivat kirkastamista.\nMillaisia tulevaisuuden haaveita sinulla on?\n– En ole ollut haaveilijatyyppiä sitten lapsuuden prinssihaaveiden. Silloin halusin Ruotsin prinssiksi, koska näin postikortissa hänen päällään niin hienon vaaleansinisen paidan. Olen mennyt aikuiselämäni sillä ajatuksella, että teen asioita, jotka koen tärkeiksi, ja toivon päätyväni sitä kautta mielekkäisiin tehtäviin. Tärkeintä minulle on vaikuttaa tässä ja nyt itselleni merkityksellisiin asioihin.\nPodetko ikäkriisiä? Miten juhlit 40-vuotispäiviäsi?\n– Ikäkriisiä on kyllä. Hämmästyttää, miten ikäiseni ystävät ovat jo niin vanhoja. Minun on niin monessa asiassa vaikea mahtua muotteihin. Nuorten kohdalla muotissa pysymistä ei oleteta niin vahvasti kuin vanhemmilta. En havaitse itsessäni seestymistä. Tuntuu, että muutun vain kiivasluontoisemmaksi ja kriittisemmäksi epäoikeudenmukaisuutta kohtaan, mitä enemmän ikää tulee.\n– Lääkkeenä ikäkriisiin aion pitää useammat kunnon bileet eri porukoilla. Kun juhlii moneen kertaan, alkaa ehkä tottua ajatukseen uudesta vuosikymmenestä.\n"Kasvuvuosina sain tottua siihen, että minua pitää suvaita" – Helsingin kirkkovaltuuston puheenjohtaja Hanna Mithiku täyttää 40 vuotta


Kassulan tarinoita: Joulun iloja\nLähettänyt Kassulan tarinoita klo 21.58\nMirene 26. joulukuuta 2014 klo 22.22\nONpas sinne tullut kivoja lahjoja! Ja tuo viimeinen kuva on erittäin söpö <3\nPirjoW 26. joulukuuta 2014 klo 22.27\nLahjojen määrässä pojat päihittivät kirkkaasti muut :)\nKultaisia poikia ovat. Myös toisilleen ❤\nPaula 26. joulukuuta 2014 klo 23.25\nNäyttää siltä, että olette viettäneet erittäin viihtyisää, kaunista ja kissamaista joulua. Hyvä uutta vuotta samassa hengessä!\nPirjoW 26. joulukuuta 2014 klo 23.38\nKiitos Paula <3 Leppoisaa on ollut. Pojat ovat ihan pyörällä päästään kaikista lahjoista ;)\nOutiR 27. joulukuuta 2014 klo 8.39\nKilttejä olivat pojat olleet :)\nPirjoW 27. joulukuuta 2014 klo 21.46\n<3 Kilttejä poikia molemmat <3\nPepsi + Max 27. joulukuuta 2014 klo 9.20\nTeillä on pojat ollut oikea joulumeininki!\nPirjoW 27. joulukuuta 2014 klo 21.49\n" Kyl oli kivaa! Paketteja, papereita, naruja ja rapsutuksia. Glögi tuoksui Kassun mielestä vinkeelle." terv. Kassu ja Keke\naby angel 27. joulukuuta 2014 klo 10.52\nIhana kuvakertomus joulusta. :)\nPirjoW 27. joulukuuta 2014 klo 21.50\n<3 Kiitos. Joulu oli oikein mukava.\nKristiinaS 27. joulukuuta 2014 klo 13.52\nYks ihana pus-pusi-pus kuva. Paljon paketteja pojilla olikin. Uskollakin oli ja melkein avaskin mutt jotenki tuntui olevan varautunut, ehkä sillä on muistoja joulusta eikä osannut ihan rentoutua. Hyvin kuiteski meni.\nMukavia vuoden vikoja päiviä.\nPirjoW 27. joulukuuta 2014 klo 21.52\n<3 Veljellisiä hellyyspuuskia.\nKiitos samoin: Oikein hyvää loppuvuotta teille.\nTarkkaavaiset veljekset :D! Noin huolella seurattu joulu on tullut täysipainoisesti vietetyksi. Nyt kelpaa välipäivinä leikkiä ja lepäillä <3.\nPirjoW 27. joulukuuta 2014 klo 21.54\n:) Kassulan pojilta ei jää mikään huomaamatta ja osallistumatta.\nLepo onkin tarpeen. Päikärit jäi joulun aikaan vähille juuri tuon osallistumisen takia :D\nMe Like 28. joulukuuta 2014 klo 0.39\nVoi kerrassaan ihana kuvakertomus kollipoikien joulusta. Näyttää olleen mukavaa ♥\nPirjoW 28. joulukuuta 2014 klo 11.26\n<3 Kiitos! Mukavaa oli. Pojat saivat paistatella huomion keskipisteenä. Rapisevat paperit olivat ihan parhautta.\nPiivi 28. joulukuuta 2014 klo 11.14\nIhanat pusukuvat! ♥ Tosi kivasti välittyy jouluinen tunnelma kuvista ♥\nPirjoW 28. joulukuuta 2014 klo 11.27\n<3 Ovat sellaisia PusuPoikia nämä veljekset. Leikin ja touhun lomassa saavat hellyyskohtauksia :)