Tervetuloa teatteriin Viikinsaareen! - Hopealinjat\nViikinsaaren kesäteatterissa nähdään kesällä 2020 musiikkikomedia Tulitikkuja lainaamassa.\nTulitikkuja lainaamassa on ratkiriemukas veijaritarina, joka alkaa kun Antti Ihalainen lähtee lainaamaan naapurista tulitikkuja, mutta päätyykin kosiomatkalle Jussi Vatasen kanssa….. Näytelmässä liikutaan vallattomalla 1920-luvulla kommelluksesta toiseen eikä väärinkäsityksiltä vältytä. Välillä hurjastellaan kohti Amerikkaa, välillä istutaan putkassa ja romantiikkakin kukkii. Kun kaverukset päätyvät lopulta kotikulmille, niin hyviä selityksiä vaaditaan…\nKlassikkonäytelmää tähdittävät mm. tv-sarja Aallonmurtajan Turkka Mastomäki, Salatut elämät-sarjasta tuttu Anneli Ranta ja mm. Maalaiskomedioista tuttu Jarkko Tiainen.\nEsityskalenteri Viikinsaaren kesäteatteri\nViikinsaaren kesäteatterissa koet ainutlaatuisen elämyksen laivamatkoineen Pyhäjärvellä. Viikinsaaren kesäteatteriin pääsee kätevästi keskeltä Tamperetta Laukontorilta Hopealinjan viihtyisillä laivoilla.\nTeatterissa on katettu katsomo.


Suomen esitys kenraaliharjoituksia vaille valmis – Viisukuppila\n09.05.2019 14.05.2019 - by escstats.com\nEilen keskiviikkona euroviisuharjoitukset poikkeuksellisesti keskeytyivät päiväksi. Syynä oli Israelissa vietetty kaatuneiden muistopäivä, jolloin liikennekin seisahtuu kahteen muisteluhetkeen. Keskiviikko-iltana käynnistyi sitten torstain Israelin itsenäisyyspäivän juhlinta. Torstai meni samalla myös ensimmäisen semifinaalin kilpailijamaiden toisissa harjoituksissa. Semifinalistien joukossa myös Suomi harjoitteli viimeistä kertaa ennen ensimmäisen semifinaalin kenraaliharjoituksia.\nDarude ja Sebastian Rejman ehtivät harjoitella ”Look Away”n kolmesti läpi lavalla, välillä hieman tarkastaen kameroiden paikkoja ja ajokulmia. Visuaalisesti esitys onkin ihan kasassa. Suurin kysymysmerkki esityksessä lienee Sebastianin alaäänet, jotka hän tulkitsee ennemminkin kuiskaillen, sekä improvisoidut irroittelukohdat kappaleen lopussa.\nHarjoitusten jälkeisessä lehditötilaisuudessa Darude kertoi olleensa harjoituksissa hyvin keskittynyt, mutta myös tyytyväinen tuloksiin. Monitorointi oli hyvää ja Darude kehui myös Sebastianin kameratyöskentelyä. Darude paljasti, ettei ole malttanut olla katsomatta palautetta ensimmäisistä harjoituksista ja tunnisti kyllä syyn osaan kritiikistä. Hän halusi painottaa, että ensimmäiset harjoitukset meni läpi väsyneenä. Tiimin väsymys johtui matka-aikatauluista ja vähäisistä unista ennen ensimmäistä harjoituskertaa.\nSebastian kertoi, että hän ei seuraa nettikommentointia. Hänen korviinsa oli kuitenkin kantautunut tieto, että hänen housunsa olivat nousseet uutisiksi. Lehdistötilaisuuden juontajattaren kanssa he eivät keksineet syytä, miksi ihmeessä tv-kuvissa hyvin niukalti ja nopeasti vilahtavat housut otsikoihin olivat nousseet, mutta tilanteen inspiroimana Sebu lurautti pienen pätkän ”Thight Pants”-laulua Jimmy Fallonin The Tonigh Show-ohjelmasta.\nUMK:n tämän vuotisesta karsintatavasta kysyttäessä Darude totesi, että tuskin olisi Suomea edustamassa muuten kuin kutsuartistina. Mahdollisille osallistumisen kritisoijille hän toteaa, että hän tekee urallaan mitä haluaa ja nyt hän halusi osallistua Euroviisuihin. Musiikkinsa faneille hän haluaa tarjota edes pienen palan euroviisukuplaa. Amerikkalaiset fanit eivät kuitenkaan tunne euroviisuja konseptina, joten heiltä ei kritiikkiä osallistumista kohden ole tullut. Kun heille kertoo euroviisuilla olevan katsojia Superbowlin verran, niin reaktio on yleensä kunnioittava.\nUMK-lavalta tuttua isoa kuutiota Darude ja Sebastian eivät kaipaa. Leikkisästi Sebu totesi kuution jääneen tulliin. Darude oli tosin sitä mieltä, että kuutio on hänen makuuhuoneessaan vaatehuoneena. Kumpikin oli tyytyväinen, että Suomi päätyi yhteistuumin esityksensä nykyiseen muotoon. Kappaleen sanomasta Sebastian totesi, että jos edes pieni osa semifinaalin – ja toivottavasti läpimenon jälkeen finaalin – katsojista ajattelisi esityksen jälkeen mitä maapallolle teemme eikä katsoisi poispäin, niin hän olisi tyytyväinen. Suomi palaa lavalle ensi maanantaina kenraaliharjoituksissa kahdesti ja tiistaina kerran ennen tiistai-illan semifinaalia.\nKatso video Suomen harjoituksista\nVideo ja kuvat: escstats.com\nPrevious Article Tel Aviv valmis – Darude valtasi viisulavan!\nNext Article Euroviisut avattu – Tel Aviv juhlii koko viikon


That´s me.: Hienoa skimbaelämää Antonissa\nHienoa skimbaelämää Antonissa\nKaksi päivää St. Antonin rinteitä ja offareita on nyt takana, joten eiköhän sitä jonkintyyppistä raporttia voida jo antaa. Täällähän on jo melkein kevät, ja lämpötila on päivisin pyörinyt nollan tuntumassa, ja ainakin auringossa plussan puolelle ollaan menty ja vahvasti. Onneksi yöt ovat vielä olleet selkeästi miinuksen puolella, joten rinteet ovat aina olleet hyvässä kunnossa. Mutta se näistä jutuista, nyt tarkemman raportin pariin.\nEkana päivänä näkyvyys oli aamusta vähän heikko, ja muutenkin ajattelimme että tarvitsemme hieman harjoittelua ennen offareille siirtymistä. Joten otimme jonkun sinisen ja totesimme että on laskeminen tuntuu kovin haastavalta. No, meidän ratkaisu tähän oli hissinousun jälkeen ottaa kunnostamaton Ski Route 33, siellä kun ei näyttänyt olevan juuri ketään...\nNo, itse Ski Route 33:sta meinasi tulla meille (tai ainakin tekstin kirjoittajalle) melkoinen Via Dolorosa, sillä koko reitti oli pelkkää jäätä ja kumpareita. Ihme ettei siellä juuri muita näkynyt...\nNo, tämän tetsauksen jälkeen siirryimme muille alueille, ja kun taivaskin alkoi näyttämään siniseltä, niin Ski Route 33:n haasteet olivat pian jo unohdettu. Seuraavat offarit onnistuivat jo huomattavasti paremmin. Huomasimme että eräältä hissiltä pääsee aivan uskomattoman hienolle reitille, jos hivenen lykkii/talsii toiseen suuntaan kun muut hissistä poistuvat. Sieltä sitten löytyikin melkoista settiä, mutta totuuden nimissä on sanottava että se ei enään ollut koskematonta, koska uudesta lumesta on kulunut jo melkein kymmenen päivää. Mutta silti sieltä löytyi omia reittejä, ja pari pidempää korkkausta tuli myös tehtyä. Ohessa pari onnellisia ihmisiä kuvaavia kuvia, johon tämä blogipäivitys on hieno päättää...\nLähettänyt Mr. T. klo 18:14\nVaelluksia ja ristiaallokkoa\nUrheilun huonompi puoli\nFiilistelyä St. Antonissa


Rekisteri- ja evästeseloste - sfp.fi\nrkp.fi rekisteri-, eväste- ja tietosuojaseloste. Rekisteri- ja tietosuojaseloste käsittää henkilötietojen käsittelyn, evästeseloste käsittää nettisivuilla tapahtuvan käyttäjätiedon tallentamisen ja käyttämisen.\nNäillä sivuilla (www.sfp.fi – www.rkp.fi) käytetään evästeitä käyttäjäkokemuksen parantamiseksi. Esimerkkinä käyttäjäkokemuksen parantamisesta on seurata käyttäjän kulkua, jotta voimme saattaa tiedon helpommin löydettäväksi. Käyttäjien tekemien hakujen tallentaminen taas auttaa meitä kehittämään hakua. Käyttämällä tätä sivustoa hyväksyt evästeiden käytön.\nSeuraamme sivuston tilastoja Google Analytics -ohjelmalla. Tällä analytiikalla saamme tietoa esimerkiksi siitä millä laitteilla tai näyttökoolla sivustoa käytetään, miltä paikkakunnalta sivustoa käytetään, kuinka pitkään milläkin sivuilla vieraillaan ja miten millekin sivulle on tultu.\nMoni selain hyväksyy evästeet automaattisesti. Kysymme käyttäjiltä heidän vieraillessaan ensimmäistä kertaa sivustolla, että hyväksyykö tämä evästeiden käytön. Moni toiminnallisuus sivustolla vaatii evästeiden käytön, mutta jos haluat kytkeä evästeet pois voit tehdä sen esimerkiksi selaimen asetuksista. On todennäköistä, että kytkemällä evästeet pois päältä sivun käyttökokemus huonontuu merkittävästi.\nSuomen ruotsalainen kansanpuolue rp, Simonkatu 8 A, 00100 Helsinki\nChristoffer Hällfors, christoffer.hallfors@sfp.fi, +358 40 5610 970\nKäyttämällä rkp.fi/sfp.fi-verkkosivua hyväksyt henkilötietojesi käsittelyn tämän dokumentin mukaisesti.\nrkp.fi-verkkosivu kerää käyttäjistä tietoja, jotta sisältöä voitaisi paremmin kohdistaa käyttäjille ja jotta sivustoa voitaisi kehittää käytettävyydeltään entistä paremmaksi. Kerättäviä tietoja ovat mm. evästeisiin perustuva selaushistoria, Facebook-pikseli sekä käyttäjän toiminnot sivulla.\nTietoja voidaan luovuttaa Suomen ruotsalalainen kansanpuolue rp:n sisällä.


Marja-Liisa Kakkuri-Knuuttila: Mitä on tutkimus? Argumentti, väittely ja retoriikka – METODIX\nEtusivu › artikkeli › Marja-Liisa Kakkuri-Knuuttila: Mitä on tutkimus? Argumentti, väittely ja retoriikka\nTieteelliselle kirjoittamiselle on omat kliseensä, joiden tunteminen auttaa ymmärtämään itse tutkimusprosessia. Vaikka yksityiskohdat vaihtelevat tieteenalasta ja koulukunnasta toiseen, tutkimusraportin päätavoite on perustella tutkimuksen päätulokset. Tämän lisäksi raportissa on perusteltava myös tulosten tuottamisessa käytettyjen apuvälineiden eli tutkimusongelman, käsitteiden, teorian, mallin ja menetelmien valinta.\nVäitteiden perusteleminen eli argumentointi on siis tutkimuksen ydin. Argumenteista rakentuu väittely ja muista uskottavuuden tuottamisen keinoista retoriikka. Siksi aloitamme argumenteista, etenemme väittelyyn ja päädymme retoriikkaan.\nTämä teoria- ja tehtäväaineisto tarjoaa sinulle tehokurssin tieteellisen tutkimuksen ja ajattelun ydinkohtiin. Samalla tämä on preppausta tieteenfilosofian ja eri metodologioiden opiskeluun.\nTeoria kehitellään tehtävien yhteydessä.\nTämä on tehokkain työtapa taitojen opiskelun yhteydessä.\nTehtävät ovat eri aiheista ja eri tieteenaloilta. Näin kehität yleispätevää tieteellisten tekstien luku- ja kirjoitustaitoa.\nLue vielä tiivistelmä. Tiedät mitä odottaa aineistolta.\nPäätä kuinka työskentelet aineiston kanssa. Laadi oma aikataulusi ja omat tavoitteesi muut tehtäväsi huomioiden. Vaihtoehtoisesti voit ensin selailla aineistoa ja tehdä suunnitelmasi sen jälkeen.\nTyöskentelytapoja on lukuisia:\nLuet ensin jakson ensimmäiset tehtävät. Näin saat pintatuntuman asiasta. Sen jälkeen voit työskennellä systemaattisesti.\nTyöstät alusta loppuun jokaisen teoriaosan ja tehtävän huolella läpi.\nOnko sinun ratkaisusi näiden väliltä?.\nTyöstä ensin oma ratkaisusi tehtävään paperilla. Vertaa sitä aineiston ehdotukseen.\nTämä aineisto perustuu Argumentti ja kritiikki: Lukemisen, keskustelun ja vakuuttamisen taidot, Marja-Liisa Kakkuri-Knuuttila (toim.), Gaudeamus, Tampere, 1999. Siksi useimmat viittaukset ovat tähän teokseen. Lisätietoja voit hankkia myös muista argumentaation ja kriittisen ajattelun, sekä muodollisen logiikan oppikirjoista. Tieteenfilosofian opiskelua voit jatkaa tieteenfilosofian perusoppikirjojen avulla. Metodix-paketti tarjoaa lukuisten eri menetelmien esittelyjä.\n6. Aineiston rakenne\n1. Miksi paneutua argumentaatioon tieteessä?\n1.A. Miksi paneutua tieteelliseen argumentaatioon?\nHaluatko ymmärtää, mitä tieteellinen tutkimus on ja mitkä ovat tutkimuksen perustavat työkalut?\nJos vastaat kyllä, sinun on syytä paneutua\nTutkimuksen keskeisin osa on tiedeyhteisön sisäinen ja tiedeyhteisöjen välinen tieteellinen kommunikaatio.\nJohtopäätös: argumentaatio on kaikkien tieteiden yhteinen, yleinen menetelmä.\nMiksi argumentaation merkitystä yhtenä tieteellisenä menetelmänä ei yleensä tunnisteta?\nMiksi tieteellistä argumentaatiota ei useinkaan opeteta yhdessä muiden tutkimusmenetelmien kanssa?\n“Menetelmä” ymmärretään yleensä suppeasti.\nMe käytämme laajaa “menetelmä”-käsitettä.\nKysymys: Minkälainen näkemys tieteellisestä tiedosta saadaan laajan menetelmänäkemyksen nojalla?\nTieteellinen tieto on tiedeyhteisön hyväksymien perustelutapojen mukaisesti hyvin perusteltuja, tiedeyhteisöjen hyväksymiä uskomuksia.\nKertauskysymys: Miksi minun tulisi ottaa selvää, mitä on argumentointi ja väittely?\n1.B. Miksi aloittaa arkiargumentaatiosta?\n“Arkipäiväisissä” keskusteluissa kotona, ystävien kanssa, työpaikalla, poliittisissa keskusteluissa, jne. perustelemme monenlaisia asioita erilaisten perustelujen avulla. Näin on tieteessäkin.\nTieteellinen argumentaatio ei eroa olennaisesti arkiargumentaatiosta. Ero tieteellisen ja arkiargumentaation välillä on lähinnä aste-ero argumenttien lukumäärän ja systemaattisuuden suhteen.\nArkitilanteissa käytetään monia samoja yleisiä argumenttirakenteita kuin tieteellisissäkin keskusteluissa.\nTieteessä ja arkiajattelussa hyväksytään tai hylätään uskomuksia niiden seurausten totuuden tai epätotuuden nojalla, hyväksytään uskomuksia vaihtoehtojen kumoamisen menetelmän, kautta, vedotaan analogiaan tai auktoriteettiin.\nKysymys: Käytetäänkö tieteessä aivan samoja argumentteja kuin arkikeskusteluissakin?\nKertauskysymys: Miksi kannattaa aloittaa argumentaation opiskelu arkitilanteista?\n2. Argumentin perusosien erottaminen\n2.A. Sanaton tieto sanalliseksi\nOppiessamme uuden kielen, esimerkiksi äidinkielemme, jonkin vieraan kielen, tai jonkin tieteenalan koulukunnan kielen, opimme samalla tämän kielen eri käyttötapoja. Äidinkielen omaksuessamme olemme oppineet mm. kuinka tervehtiä eri tilanteissa, kuinka osoittaa ilahtumista tai pahaa mieltä, kuinka perustella asioita ja kuinka tunnistaa perustelut toisen puheessa. Olemme huomaamattamme oppineet kielen argumentoivan käyttötavan.\nTämä tieto on suureksi osaksi sanatonta tietoa. Meillä ei ehkä ole edes nimiä argumentin eri osille, saati että osaisimme kysyttäessä erottaa argumentin osat.\nArgumentin osien tunnistaminen ei aina ole aivan helppoa!\nNyt ryhdymme tekemään tästä sanattomasta tiedosta sanallista ja vielä käyttökelpoisempaa tietoa.\nKertauskysymys: Mitä on sanaton tieto? Anna esimerkkejä.\n2.B. Kielenkäytön ja merkityksen tilannesidonnaisuus\nKaikki kielenkäyttö tapahtuu aina jossain tietyssä tilanteessa. Tilanne määrittää suureksi osaksi käytettyjen ilmaisujen merkityksen.\nSama ilmaisu saattaa jossain tilanteessa olla tulkittavissa argumentiksi ja jossain toisessa tilanteessa ei.\nKysymys: Mitä vaikeuksia kielenkäytön tilannesidonnaisuudesta (usein puhutaan kontekstisidonnaisuudesta) seuraa lyhyiden esimerkkien tulkinnalle?\nTilanteen rakentaminen on kulttuurisidonnaista. Mikäli työskentelet yhdessä jostain toisesta kulttuurista lähtöisin olevan henkilön kanssa, voit huomata eroja useiden tämän aineiston esimerkkien tulkinnassa.\nHuomaa: Ilmaisujen tulkinnalle pätee fallibilismi:.\ntulkinta voi periaatteessa aina osoittautua (ainakin osittain) virheelliseksi.\nEsimerkkitehtävissämme mainitaan puhuja tai lähde tilanteen rakentamisen helpottamiseksi.\nKertaustehtävä: Mieti (opiskelukaverisi kanssa) seuraaville lausumille eri tilanteita. Miten lausuman merkitys muuttuu?\na. Eikö jo lähdetä kotiin. Alkaa olla aika myöhä.\nb. Edelleenkö sä luet tota samaa kirjaa!\nc. Mä olen odottanut sua aika kauan.\n2.C. Argumentin perusosat\nTehtäviä: Mikä seuraavista esimerkeistä on tulkittavissa argumentiksi? Mitä osia voit erottaa argumentissa?\na. Maija: Tule tänne, haluan näyttää sinulle jotain.\nb. Tutkimustyön ohjaaja gradun tekijälle: Määrittele keskeiset käsitteet huolella. Saat paremman arvosanan.\nc. Pekka: Eikö ole aika erikoista, että isät käyttävät niin vähän mahdollisuutta jäädä kotiin hoitamaan lapsiaan?\nKysymys: Miksi julkilausumattomien vastakohtien tunnistaminen on tärkeää tulkinnassa?.\nd. Pallas Athene Zeukselle jumalten keskustelussa Odysseuksen kohtalosta:\nMutta Odysseus siintävän sauhun vain kotimaastaan viel’ ikävöisi nähdä ja sitten kuolla.\nSun eikö jo mielesi, sunkaan, helly, Olympon Zeus?\nVai eiköpä sulle Odysseus tuonut palvehiaan yhä luona Akhaijien laivain, kentill’ Ilionin? Noin miks olet hälle sa nurja? Lähde\ne. Sosiologian historian teos:\nParsonsin teos The structure of social action esittelee monia amerikkalaisille aiemmin tuntemattomia eurooppalaisia yhteiskuntatieteilijöitä, kuten Durkheimia, Weberiä ja Paretoa. Kun Parsons ja amerikkalainen sosiologia tulivat hallitseviksi eurooppalaisessa sosiologiassa toisen maailmansodan jälkeen, monet eurooppalaiset tutustuivat omiin klassikoihinsa Parsonsin teoksen välityksellä. Lähde\nKertauskysymys: Mitkä ovat argumentin perusosat?.\nKertauskysymys: Mikä on argumentin perusmuoto?\nKertauskysymys: Kirjoita tehtävän d. kaksi tulkintatapaa käyttäen nuolikaaviota:\n2.D. Argumentin tehtäviä ja tunnistaminen\nArgumentin perustehtävänä on tehdä jokin asia, väite, uskottavaksi. Tämä tehtävän toteuttaa argumentin perustelu.\nArgumentaatio tapahtuu yleensä tietyssä kommunikaatiotilanteessa, jossa on argumentin esittäjä ja argumentin vastaanottaja.\nOhje: Argumentin tunnistuskysymykset:\nVoit erottaa tekstistä argumentin väitteen kokeilemalla, onko se vastaus kysymykseen:\nMitä tekstin lähettäjä haluaa minun uskovan?\nVoit erottaa tekstistä argumentin perustelun kokeilemalla, onko se vastaus kysymykseen:\nMinkä nojalla tekstin lähettäjä haluaa minun uskovan tämän väitteen?\nHuomaa: Argumentteja käytetään myös muihin tarkoituksiin kuin väitteen hyväksymiseksi.\nKysymys: Kun harkitsen jotain asiaa, esitän itselleni argumentteja puolesta ja vastaan. Kuinka nämä argumentit tulisi tulkita?\nKysymys: Kuinka argumentit tulisi tulkita, kun ne esitetään argumentaation vuoksi?\n3. Argumentin kokonaisuus ja arvio\n3.A. Argumentin taustaoletukset ja linkki\nKielelliset ilmaisut ja niiden käyttö erilaisissa tilanteissa sisältävät aina suuren joukon taustaoletuksia. Tämä seuraa jo kielen verkkomaisen luonteen vuoksi.\nOsa taustaoletuksista täsmentää ilmaisun merkitystä tässä tilanteessa.\nKysymys: Sisältääkö argumentatiivinen kielenkäyttö omia erityisiä taustaoletuksia?\nSelvitämme asiaa jakson 2c.esimerkkien avulla.\na. Maija: Tule tänne! Haluan näyttää sinulle jotain.\nTämän argumentin perusmuoto on seuraava:\nP: Haluan näyttää sinulle jotain.\nV: Tule tänne.\nSekä perustelulla että väitteellä on monia taustaoletuksia mm. käsitteiden “haluta”, “näyttää”, “sinä”, “jokin”, “tulla”, “tänne” merkitysten nojalla. Esimerkiksi “haluta” on läheisessä yhteydessä sanoihin “tahtoa”, “toivoa”, “tavoitella”, ymv. “Sinä” ja “tänne” saavat tarkemman sisältönsä tilanteen nojalla.\nArgumentin taustaoletukset liittyvät argumentin erityistehtävään: perustelu antaa tukea väitteelle. Argumentin lähimmät taustaoletukset ovat niitä, jotka tekevät argumentista argumentin. Ne linkittävät eli yhdistävät perustelun ja väitteen, ts. osoittavat, kuinka perustelu ja väite liittyvät toisiinsa.\nKysymys: Mitkä ovat argumentin a. lähimmät taustaoletukset?\nTehtävä: Mitkä ovat argumentin lähimmät taustaoletukset jakson 2.c esimerkissä b.?\nArgumentin perusmuoto on seuraava:\nP: Jos määrittelet gradussasi keskeiset käsitteet huolella, saat gradustasi paremman arvosanan.\nV: Määrittele gradussasi keskeiset käsitteet huolella.\nTehtävä: Mitkä ovat lähimmät taustaoletukset osion 2.c. esimerkissä c.?\nArgumentin perusmuodossa tulkitsimme tämän seuraavalla tavalla:\nP: Isät voisivat jäädä kotiin hoitamaan lapsiaan yhtä hyvin kuin äidit.\nV: Isien tulisi enemmän jäädä kotiin hoitamaan lapsiaan.\nJatkotehtävä: Kirjoita argumentti perusmuodossa eri taustaoletuksilla.\n3.B. Hyvän argumentin ehdot\nHyvä argumentti täyttää argumentin tehtävän hyvin: perustelut vakuuttavat vastaanottajan väitteen hyväksyttävyydestä reilulla tavalla.\nTehtävä: Arvioi seuraavan argumentin hyvyyttä.\nNonna: Onko meillä tarpeeksi samppanjalaseja uuden vuoden aatoksi? Vieraita tulee lähes 30.\nPaavo: Sitten kyllä riittää. Meillähän on 20 lasia ja lainasin naapurista vielä 10.\nArgumentin hyvyyttä on helpoin arvioida, kun se on kirjoitettu perusmuotoon.\nP1: Meillä on 20 omaa ja 10 naapurista lainattua samppanjalasia.\nP2: Vieraita tulee lähes 30.\nV: Samppanjalasit riittävät.\nLähimpinä taustaoletuksina ovat mm.:\nT1: 20 samppanjalasia + 10 samppanjalasia = 30 samppanjalasia.\nT2: Kukin vieraista käyttää vain yhtä samppanjalasia.\nEikö argumentti näytä hyvältä? Jos perustelut P1 ja P2, sekä taustaoletukset T1 ja T2 ovat tosia, niin myös väitteen on oltava tosi.\nTässä tapauksessa linkki on vahva, jopa vahvin mahdollinen.\nVoimme myös sanoa, että linkki on sitova.\njos perustelut ovat tosia, väite on välttämättä tosi.\nToisin sanoen, ei ole mahdollista, että premissit ovat tosia ja väite olisi epätosi.\nPäättelyjä, joiden linkki on tähän tapaan ehdottoman sitova kutsutaan loogisesti päteviksi päättelyiksi.\nLoogisesti päteviä päätelmiä tarkastellaan muodollisessa logiikassa.\nLinkin sitovuus ei vielä sellaisenaan lisää väitteen uskottavuutta. Puhtaasti loogisten kriteerien lisäksi tarvitaan vielä episteemisiä(episteme=tieto (muin. kreikka) ja epistemologia = filosofian tietoteoria) kriteerejä perusteille ja taustaoletuksille, sillä perusteista tai taustaoletuksista on harvoin varmaa tietoa. Tästä syystä onkin tyydyttävä heikompaan ehtoon: hyvässä argumentissa perusteluja samoin kuin julkilausumattomien taustaoletusten tulee olla riittävän hyväksyttäviä. Jotta perustelut ja taustaoletukset voisivat lisätä väitteen hyväksyttävyysastetta, niiden tulee olla hyväksyttävämpiä kuin väite ennen argumentin esittämistä.\nJotta Nonna vakuuttuisi, hänen on luotettava Paavoon, uskottava ettei tämä petkuta häntä. Taustaoletuksista T1 on itsestään selvä – jokainen osaa laskea yhteen. Toisen taustaoletuksen T2 totuus riippuu juhlien tarjoilun suunnittelusta, jonka oletamme Nonnan tietävän.\nHyvässä argumentissa linkki on riittävän vahva.\nHyvän argumentin ehdot:\nLinkki on riittävän vahva\nPerustelujen ja taustaoletusten hyväksyttävyysaste on riittäväsri korkeampi kuin väitteen hyväksyttävyysaste ennen argumentin esittämistä.\nHuomio: Argumenttien arvioiminen on taito, eikä siihen ole olemassa sääntäjä, joita voisi mekaanisesti noudattaa.\nT: Näet sen vain kun tulet tänne.\nTehtävä: Miksi argumentin b. linkin sitovuutta on vaikea arvioida?\nArgumentin yksi muotoilu on seuraava:\nT: Haluan, että saat gradustasi paremman arvosanan.\nKertaustehtävä: Määritä alla olevan argumentin lähimmät taustaoletukset ja arvioi linkin voimaa.\nArgumentti on seuraava:\nP1: Parsons esittelee teoksessaan The structure of social action eurooppalaisia yhteiskuntatieteilijöitä.\nP2: Toisen maailmansodan jälkeen Parsons ja amerikkalainen sosiologia olivat hallitsevassa asemassa Euroopassa.\nV: Toisen maailmansodan jälkeen eurooppalaiset sosiologit tutustuivat eurooppalaisiin yhteiskuntatieteilijöihin Parsonsin teoksen The structure of social action välityksellä.\n3.C. Argumentin arvion objektiivisuus ja reiluus\nArgumentin hyvyys ei ole täysin objektiivinen, kommunikaation osapuolista riippumaton asia. Linkin sitovuus ja perustelujen sekä taustaoletusten hyväksyttävyys vaihtelevat henkilöstä toiseen.\nArgumentin hyvyys ei kuitenkaan ole täysin suhteellinen eli relatiivinen asia. Emme päädy arvostelmarelativismiin. Voimme nimittäin rakentaa yksimielisyyttä keskustelemalla ja väittelemällä linkin sitovuudesta samoin kuin oletusten hyväksyttävyydestä.\nPerusteleminen eli argumentointi luo uskomuksia ja varmuutta muiden uskomusten avulla.\nReiluilla argumenteilla luodaan uskomuksia reilulla tavalla.\nEpäreiluilla argumenteilla luodaan uskomuksia epäreilulla tavalla.\nTässä tarkastelemme lähinnä reilua argumentaatiota.\nHuomaa: Argumentaatio on reilua vastaanottajan kannalta, mikäli\n1. vastaanottaja voi luottaa argumentin esittäjän\n2. argumentti on esitetty siten, että vastaanottaja voi itse arvioida\nperustelujen ja taustaoletustenhyväksyttävyyttä\nKysymys: Mitä argumentaation reiluus edellyttää argumentin esittäjältä?\nHuomaa: Mitkään ohjeet eivät ole täysin yleispäteviä.\nTehtävä: Anna esimerkkejä tilanteista, joissa reilun argumentin ehtoja on muunnettava.\n3.D. Argumentin hyvyyden tilannesidonnaisuus\nKuten edellisen jakson esimerkit a.-c. osoittavat, argumentin linkin vahvuus ja perustelujen hyväksyttävyys on tilannesidonnainen asia. Tästä johtuen argumentaation hyvyys ja reiluus on tilannesidonnaista.\nHuomaa: Argumentin hyvyydelle ei voida antaa mekaanisesti sovellettavia ehtoja. Arviointi nojaa kokemukseen ja kommunikaation lajeja ja käsiteltävää aihetta koskevaan (osin sanattomaan) tietoon.\nTehtävä: Erittele seuraavan esimerkin argumenttien perustelut ja väitteet, sekä tarpeen tullen lähimmät taustaoletukset. Arvioi argumenttien hyvyyttä ja reiluutta.\nTalouselämä -lehden 7/2000 Etolaa koskevasta kirjoituksesta:\nEtola-konserni on vallannut markkinoita agressiivisesti. — Esimerkiksi pari viikkoa sitten yhtiö teki teollisuustarvikkeiden erikoiskaupan yritysoston Jyväskylästä.\nEtola etenee suoraviivaisesti. Kun yhtiö viisi vuotta sitten päätti mennä Lappeenrantaan, se osti Kaakon Kumin tukkuosaston henkilökunnan. Hetken aikaa Kaakon Kumi haukkoi henkeään. Etola sai tempullaan heti tietoonsa kilpailijan hintastrategian.\nEsimerkkien avulla perustellaan väitettä, että Etola on vallannut markkinoita aggressiivisesti.\nEsimerkit toimivat usein yleisten väitteiden perusteluina.\nKysymys: Kuinka monta esimerkkiä tarvitaan yleisen väitteen tueksi?\nKysymys: Ovatko esimerkit riittävän informatiivisesti kuvattu reilun argumentaation kannalta, ts. jotta lukija voi itse arvioida perustelujen pitävyyttä ja väitteen hyväksyttävyyttä?\n3.E. Ankaran empiristisen tieto-opin rajoitukset ja ratkaisu laajan empirismin avulla\nTieteenfilosofiset kannat eroavat sen suhteen, mitä tiedon lähteitä ne hyväksyvät, eli minkälaisia perusteluja ne suosittelevat käytettäväksi tutkimuksen argumentaatiossa.\nAnkaran empirismin tieto-opin mukaan ainoa sallittu tieteellisen tiedon lähde ovat havainnot. Kaikki tieteellinen tieto on voitava viime kädessä palauttaa havaintoja koskevaan tietoon.\nTutkimuksessa on siis erotettava kaksi tulosten oikeuttamisen (engl. justification) muotoa:\noikeuttaminen havaintojen kautta\noikeuttaminen perustelujen kautta eli argumentaatio, joka kuitenkin pohjautuu viime kädessä havaintoihin.\nEsimerkkejä: Seuraavien lauseiden totuuden voit oikeuttaa havaintojen avulla:\nOn jotain sinistä.\nTässä on pöytä.\nRöntgen-kuvassa näkyy pieni kasvain keuhkoissa.\nPekka on vihainen.\nHuomaa: Nämä – kuten kaikki muutkin – havaintojen kuvaukset ovat teoriasidonnaisia, siitä huolimatta, että ne voidaan todeta tosiksi tai epätosiksi havaintojen avulla.\nNäihinkin esimerkkeihin pätee fallibilismin periaate: havaintojen kuvaukset voivat osoittautua virheellisiksi.\nTieteellisissä teksteissä tärkein oikeuttamisen muoto on perusteleminen. Monien tieteen alojen teksteissä käytetään myös havaintoihin vetoavia kuvia tekstin tukena. Kuvat antavat usein asiasta yksityiskohtaisempaa tietoa kuin kielelliset kuvaukset.\nTehtävä: Analysoi seuraavan argumentin rakenne ja arvioi perustelun tiedollista eli episteemistä luonnetta.\nProfessionalismia koskevassa tutkimuksessa: Voimme hyväksyä sen, että asiantuntijat käyttävät monissa toiminnoissaan sanatonta tietoa. Vastaava käsitys on itse asiassa jo arkiajattelun mukaista.\nKysymys: Miksi ankara empiristinen tieto-oppi ei hyväksyisi tätä argumenttia tieteellisenä perusteluna? Ankarasta empirismistä myös Empiristisen tieto-opin rajoitukset ja ratkaisu – jatkoa sekä Empiristisen metodologian rajoitus ja ratkaisu\nKysymys: Onko tämä argumentti mielestäsi hyväksyttävä?\nKysymys: Mitkä tieto-opilliset kannat tai tutkimustraditiot hyväksyvät arkikäsityksiä tieteellisiksi perusteluiksi edellä mainitulla ehdolla?\nNimitys: Tässä kutsumme laajaksi empirismiksi kantaa, joka hyväksyy tieteellisessä argumentaatiossa seuraavat tiedon lähteet:\ntutkijan omat, kollegoiden aiemmissa tutkimuksissa tehdyt havainnot\naikaisemman tutkimuksen teoreettiset ja empiiriset tulokset\ntutkijan oma kokemustieto\ntutkittavaa ilmiötä tuntevien asiantuntijoiden käsitykset.\nLaajan empirismin osana on fallibilismin periaate:.\ntiedon lähteet voivat sisältää virheitä\nvirheitä on etsittävä ja korjattava kriittisen argumentaation ja väittelyn kautta.\nSeuraava: Tieteellisen keskustelun argumenttirakenteita.\n4. Tieteellisen keskustelun argumenttirakenteita\n4.A. Tieteellisen tekstin rakenne ja moninaiset perustelut\nTieteellisen tekstin tärkein väite on sen pääväite eli tutkimuksen tulos.\nPääväite on tutkijan tai tutkijoiden panos tieteelliseen keskusteluun.\nTutkimusraportin päätehtävä on tehdä pääväite uskottavaksi, perustella se niin, että aiottu yleisö kiinnostuu siitä ja on valmis sen uskomaan. Tieteellisessä kontekstissa perustelemista ja argumentaatiota kutsutaan usein termeillä oikeuttaminen.\nPääväitteen lisäksi tutkimuksessa perustellaan myös monia muita asioita. Tutkimus- ja kirjoitusprosessi on ymmärrettävissä asteittaiseksi etenemiseksi kohti pääväitettä ja sen perustelujen tuottamista.\nTutkimusprosessin kuluessa tehdään lukuisa joukko valintoja (mainittu jo I 1.a.). On valittava tutkimusaihe, rajattava sopivan suppea tutkimusongelma, valittava lähestymistapa, keskeiset käsitteet, mallit, viitekehys, tmv., sekä tutkimusmenetelmät. Tämän jälkeen valitaan empiirinen aineisto, mikäli kysymys on empiirisestä tutkimuksesta. Sen jälkeen tuotetaan tulokset. Sekin on eräänlainen valinta. Lopuksi työstetään tulosten tulkinta eli johtopäätökset.\nTutkimusraportissa on perusteltava kaikki tärkeimmät valinnat.\nValintojen perustelua nk. teorialähtöisessä tutkimuksessa kuvaa seuraava kaavio.\nTeorialähtöisellä tutkimuksella tarkoitetaan tutkimusta, jossa tärkeimmät teoreettiset käsitteet, mallit tai teoriat on valittu ennen empiirisen aineiston hankintaa.\nKuva: Teorialähtöisen empiirisen tutkimusraportin argumenttirakenteen kaavio.\nTässä P1,…,P7 ovat perusteltuja eri valintojen puolesta. Tässä omaksutun laajan empirismin mukaan ne voivat olla peräisin eri tiedon lähteistä.\nTehtävä: Muodosta aineistolähtöisen tutkimusraportin argumenttirakenteen kaavio.\nHuomaa: Tutkimusprosessi ei useinkaan etene askeleittain näin loogisen suoraviivaisesti.Lisäksi monet tutkimukset ovat teorialähtöisen ja aineistolähtöisen tutkimuksen välimuotoja.\nTutkimusraportin hyvyys riippuu olennaisesti eri valintojen ja niiden perustelujen, sekä esitystavan onnistumisesta.\nTutkimusraportin arvioinnissa kiinnitetään huomiota mm. seuraaviin asioihin:\nkuinka taitavasti raportissa perusteltavat seikat on valittu\nmitä on jätetty perustelematta\nmihin kirjallisuuteen perusteluissa nojataan\nmitä kirjallisuudessa esitettyjä ajatuksia kumotaan\nkuinka em. asiat esitetään.\nTutkimusraportin argumentaation ja sen esittämistavan nojalla arvioidaan myös itse tutkimuksen hyvyyttä.\nHuomaa: Eri tieteenaloilla on kehittynyt omia tutkimusraporttien rakennetta ja esitystapaa koskevia periaatteita. Näitä on noudatettava, jos haluaa alan tutkijoiden arvostavan työtään.\nTehtävä: Laadi oman (tulevan) tutkimuksesi raportin argumenttirakenteen kaavio.\n4.B. Argumentin ilmiasu ja asiasisältö\nTutkimusraportin tyyli ratkaisee sen, miten asiat sanotaan, kuinka yksityiskohtaisesti tai tiiviisti ja minkälaisia ilmaisuja käytetään.\nTiiviissä esityksessä argumentit ilmaistaan usein niin lyhyesti, että tottumattomalta saattaa jäädä huomaamatta, että kysymyksessä on argumentti. Argumentin väite tai välittävät argumenttiaskeleet jätetään useasti sanomatta.\nArgumentin ilmiasu eroaa siis argumentin asiasisällöstä.\nIlmiasu = argumentin sanallinen asu.\nArgumentin asiasisältö = väite ja perustelut, sekä lähimmät taustaoletukset kirjakielessä yksinkertaisesti ilmaistuna.\nTieteellistä kirjoittamista ohjaavat sovinnaiset säännöt, kuten kaikkea muutakin sosiaalista toimintaa ja kommunikaatiota. Tieteellisessä argumentaatiossa on kehittynyt kliseitä eli usein toistuvia argumenttimalleja. Niitä käytetään usein sen kummemmin ajattelematta, vain siksi että niin on tapana. Niissä on kuitenkin oma “järkensä” ja niiden tunnistaminen auttaa opinnäytetyön tekijää saamaan vakuuttavuutta kirjoittajana.\nAnalysoimme muutamia esimerkkejä tyypillisistä tieteellisistä argumenteista ja etsimme niiden taustalla olevia yleisempiä päättelyrakenteita.\nHuomaa: Tieteellisten tekstien argumenttien tunnistamisessa on huomioitava argumentaation kontekstisidonnaisuus – aivan kuten muussakin tekstin tulkinnassa. Se tarkoittaa mm. että otat huomioon tekstin yhteyden, kuten tieteenalan ja koulukunnan, sekä missä tekstin osassa ilmaisu on. Onko se esimerkiksi johdannossa, menetelmien tai tulosten esittelyssä vai johtopäätösjaksossa?\nTehtävä: Analysoi seuraava teksti ottaen huomioon, että se on tutkimuksen johdanto-osassa. Onko siinä erotettavissa jokin argumentti?\nTieteenalallamme on viime aikoina keskusteltu vilkkaasti laadullisten ja määrällisten menetelmien asemasta. Tässä kirjoituksessa puolustamme näkemystä, että laadulliset ja määrälliset menetelmät täydentävät toisiaan.\nHuomaa: Väitettä ei ole lausuttu julki. Tämä merkitsee yleensä, että kuka tahansa pystyisi kysettäessä sen argumenttiin lisäämään. Mutta onko asian laita tässä todellakin niin? Väitteen tunnistaminen saattaakin tapahtua sanattoman tiedon tasolla. On syytä lisätä, että sillä, mitä tässä pidetään perusteena, on myös toinen funktio; kyseessä olevan tutkimuksen sijoittaminen alalla käydyn keskustelun kontekstiin.\n4.C. Esimerkkejä tutkimusraporttien tavanomaisista argumenttirakenteista\nKysymys: Mikä on edellisen jakson tehtävän argumentin yleisempi rakenne?\nTehtävä: Johdannoissa käytetään tutkimuksen merkittävyyden perusteluna usein myös sitä, että aihetta on tutkittu (viime aikoina) vähän. Mitkä ovat seuraavan tekstin perustelut ja väitteet, sekä niiden yleinen rakenne?\nTässä tutkimuksessa selvitämme kysymystä …, jota tieteenalamme viime aikaisessa tutkimuksessa on käsitelty vain vähän.\nSe että asia on tärkeä tutkimuskohde tarkoittaa, että sitä on tutkittava edelleen.\nArvostus tukee toimintasuositusta.\nTämän argumentin yleinen rakenne on:\nP: Asia y on tärkeä tutkimuskohde tieteenalalla x.\nV: Asiaa y on tutkittava edelleen tieteenalalla x (paljon).\nHuomaa: Edellä annetut tehtävät osoittavat, että samaa asiaa voidaan perustella vastakkaisten seikkojen nojalla.\nKysymys: Mitkä ovat nämä vastakkaiset seikat?\nKysymys: Kuinka on mahdollista vedota vastakkaisiin seikkoihin saman asian perustelemisessa?\nTehtävä: Analysoi seuraava teksti, joka on tutkimuksen menetelmäosasta:\nHaastateltujen lukumäärä tutkimuksessamme määräytyi Glaserin ja Straussin (1967) käsitteen “teoreettinen saturaatio” mukaisesti – emme enää hankkineet uusia haastateltavia kun aloimme kuulla samojen kertomusten toistuvan aina uudelleen.\n4.D. Lisää esimerkkejä tutkimusraporttien argumenttirakenteista\nTehtävä: Analysoi seuraavan Nelsonin tekstin argumenttirakenne. Se on tutkimuksen johdanto-osasta.\nNaistutkimus kyseenalaistaa taloustieteen käytännön siksi, että se ei ole riittävän objektiivinen, ei suinkaan siksi, että se olisi liian objektiivinen. Monet arvosidonnaiset – erityisesti maskuliiniset – kohdetta, mallia, menetelmää ja pedagogiikkaa koskevat näkökulmat on virheellisesti tulkittu arvovapaiksi ja puolueettomiksi taloustieteessä samoin kuin muillakin tieteenaloilla. Lähde\nTehtävä: Seuraava esimerkki on selvitystilaa (USA:ssa konkurssitarkkailua) hakeneiden yritysten kohtaamia ongelmia selvittävän Suttonin ja Callahanin tutkimuksen tulosten esittelystä. Analysoi argumenttirakenne.\nStigmaa (poltinmerkki) käsittelevässä kirjallisuudessa osoitetaan, että pitkäaikaisessa suhteessa olevat ihmiset alkavat suhtautua torjuvasti äskettäin stigmatisoituun henkilöön (Jones et al 1984). Näin havaitsimme tapahtuvan myös neljässä tutkimassamme konkurssitarkkailua hakeneessa yrityksessä. Yrityksen sidosryhmien eräät jäsenet sanoutuvat irti yhteistyöstä ja toisten kohdalla yhteistyön laatu laski. Alihankkijat eivät toimittaneet tavaroita tai sitten lähettivät roskaa, esim. eräs yrityksistä sai levykkeitä, joista 30% oli viallisia. Asiakkaat eivät enää osta uusia koneita, jotkut lähettivät takaisin ehjiä laitteita varustettuna merkinnällä ’viallinen’. Lähde\nTehtävä: Seuraava esimerkki on edellisen tehtävän Suttonin ja Callahanin tutkimuksen tuloksia esittelevästä osasta. Mikä on sen argumenttirakenne?\nVaikeuksissa olevan organisaation valta vähenee mm. siksi, että yhteistyökumppaneiden määrän laskiessa organisaatio tulee näistä yhä enemmän riippuvaiseksi (Pfeffer & Salancik 1978), jolloin toimittajat ja asiakkaat voivat neuvotella itselleen edullisempia ehtoja. Tutkimissamme konkurssitarkkailua hakeneissa yrityksissä toimittajat ja asiakkaat onnistuivat neuvottelemaan itselleen edullisempi hintoja ja maksuehtoja. Lähde\nTehtävä: Etsi esimerkkejä laadullisten tutkimusten tulosten validiteettia tai reliabiliteettia koskevista tarkasteluista oman tutkimusalasi tutkimuksista, tai vastaavista tarkasteluista. Analysoi argumentit, väitteet ja perustelut.\n(Katso esimerkiksi Metodixin virtuaalikirjasto).\nII TUTKIMUS VÄITTELYNÄ\n1.A. Väittelyn asema tutkimuksessa\nTutkimuksessa ei ainoastaan perustella monenlaisia asioita. Tutkimuksen kriittisyyden ydin on siinä, että arvioidaan useiden rinnakkaisten, keskenään kilpailevien näkemysten keskinäistä paremmuutta. Tällöin etsitään kattavasti perusteluja toisensa poissulkevien kantojen puolesta sekä niitä vastaan. Tutkimuksen logiikassa on täten keskeistä arvioida samanaikaisesti useita vaihtoehtoja.\nFallibilismin nojalla tämä on järkevä menettely.\nHuomaa: Epävarmuus on kahden suuntainen: Vaikka perustelu olisi heikko ja argumentaatio epäreilua, puolustettu uskomus saattaa silti olla tosi.\nVaikka tutkimuksessa ei juuri voi tavoittaa varmuudella totuutta, voimme lisätä tulosten luotettavuutta tutkimalla mahdollisuuksien mukaan kaikkien järkevältä vaikuttavien oletusten hyväksyttävyyttä.\nMikäli onnistumme kumoamaan luotettavasti kaikki muut vaihtoehdot paitsi yhden, jäljelle jäävä vaihtoehto saa tukea muiden kumoutumisen kautta.\nTämä tarkoittaa, että tutkimuksen argumentointi on useimmiten loogiselta rakenteeltaan väittelyä. Meidän on siis selvitettävä väittelyn perusteita.\nSeuraava: Väittelyn looginen perusrakenne.\n1.B. Väittelyn looginen perusrakenne\nTehtävä: Analysoi seuraavan vuoropuhelun argumenttien rakenne sekä argumenttien keskinäiset suhteet.\nLeena: Mä haluaisin mennä tänään sun kanssa leffaan. Nyt menee monia hyviä leffoja.\nTuomas: Mä en, ikävä kyllä, voi mitenkään lähteä. Mullahan on parin päivän päästä se kamala tentti.\nVäittelyn looginen perusrakenne on seuraava:.\nEsitetään kaksi toisensa poissulkevaa väitettä.\nKummankin väitteen puolesta esitetään perustelu.\nTämä voidaan esittää kaaviokuvan avulla seuraavasti:.\nNuoli-merkintä P —-> V tarkoittaa, että nuolen lähtökohdassa oleva lause P on perustelu nuolen kärkiosassa olevalle lauseelle V. +-merkki nuolen kärjessä tarkoittaa, että perustelu P tukee väitettä V.\nHuomaa: Jos vaihtoehdot V1 ja V2 ovat vastakohtia ja kattavat kaikki reaalisesti mahdolliset tapaukset, argumentti toisen puolesta on argumentti toista vastaan.\nHuomaa: Keskustelu voi päättyä seuraavilla tavoin:\nMolemmat ovat samaa mieltä siitä, että toinen argumentti on parempi. Tällöin keskustelu päättyy argumentaation nojalla.\nToinen antaa periksi. Syitä voi olla monenlaisia. Tällöin keskustelu päättyy muista syistä kuin argumentaation nojalla.\nKeskustelu voi myös jatkua edelleen väittelynä.\nHuomaa: väittelyn peruslogiikka ei edellytä että keskustelussa on kaksi eri osapuolta. Voit itse esittää omassa mielessäsi argumentit kilpailevien kantojen puolesta.\n1.C. Väittelyn logiikka\nVäittely etenee, jos kumpikin osapuoli puolustaa edelleen omaa kantaansa. Periaatteessa keskustelu voi jatkua myös siten, että molemmat vaihtavat puolta.\nTehtävä: Analysoi Leenan ja Tuomaksen väitteet ja perustelut heidän jatkaessaan keskusteluaan seuraavasti:\nLeena: Ei kai sun tänä iltana tarvitse lukea tenttiin. Sä olet jo paahtanut siihen koko viikon. Yksi lepotauko tekee vain hyvää.\nTuomas: Mulla on yksi tärkeä kohta, jota en ole vielä lainkaan lukenut. Siitä tulee aina kysymyksiä.\nVäittelyn looginen rakenne on seuraava:\nEsitetään vähintään kaksi vastakkaista tai toisensa poissulkevaa väitettä.\nKummankin väitteen puolesta esitetään perusteluja.\nPerusteluille ja taustaoletuksille esitetään perusteluja.\nVäitteitä ja perusteluja sekä taustaoletuksia vastaan esitetään vasta-argumentteja.\nHuomaa: Väittelyn logiikka voi toteutua monenlaisissa kommunikaatio- ja harkintatilanteissa.\nKeskusteluun voi osallistua yksi tai useampia henkilöitä tai ryhmiä.\nKeskustelulla voi olla monenlaisia tavoitteita kuten\n1.D. Tuki oletukselle vaihtoehtojen kumoamisen kautta\nEdellä on jo todettu, että kun väitteet ovat toisensa poissulkevia, toisen saama tuki on samalla vasta-argumentti kilpailevaa väitettä vastaan.\nTuki vaihtoehtojen kumoutumisen kautta on tavanomainen argumenttirakenne arkiajattelussa sekä tutkimuksessa.Joten se on yksi esimerkki teesistämme ”tutkimus arkiajattelun jatkona”.\nTehtävä: Analysoi seuraavan vuoropuhelun argumenttirakenne.\nLapset katsovat ulos ikkunasta lähestyviä ihmisiä ja leikkivät arvausleikkiä, kuka tulee seuraavaksi.\nVille: Hei, tuolta tulee taas joku. Se ei oo ainakaan lapsi, se näyttää niin isolta.\nJaana: No, nyt se näkyy jo paremmin. Ei se oo ainakaan mies, koska sillä on noin pitkä takki.\nVille: Mä arvasin oikein: seuraava on nainen.\nJatkotehtävä: Kirjoita argumentin perusmuotoon Villen ja Jaanan argumentit oletuksia H1 ja H2 vastaan edellisessä tehtävässä.\nKysymys: Miksi on tärkeää, että vaihtoehdoista jäljelle jäävä saa suoraa tukea vaihtoehtojen kumoutumisessa saatavan tuen lisäksi?\nKysymys: Kuinka eo. esimerkissä hyväksytty oletus, että tulija on nainen, voi saada suoraa tukea?\n2. Hypoteesien saaman tuen muodot\nTieteellisen ajattelun kulmakivi on kriittisyys. Sen tärkein toteutumismuoto on hypoteesien, eli todellisuutta koskevien oletusten testaaminen. Se tarkoittaa sen selvittämistä, pitäväkö oletukset yhtä muiden hyväksyttyjen tietojen kanssa.\nOn syytä erottaa kahdenlaiset oletukset eli hypoteesit:\nTyöhypoteeseiksi kutsutaan niitä oletuksia, jotka ovat apuna tutkimuksen tekemisessä. Niiden totuutta tutkimuksessa ei selvitetä. Näitä ovat tutkimusaihetta, ongelmaa, käsitteitä, menetelmiä, ym. koskevat oletukset, jotka on mainittu tutkimusraportin argumentaatiorakenteen kaaviossa.\nAidot hypoteesit kuvaavat todellisuutta. Niiden totuutta tutkimuksessa pääasiassa selvitetään.\nKysymys: Onko tutkimuksessa aina aitoja hypoteesejä?\nVastaus: Se, onko tutkimuksessa aitoja hypoteeseja vai ei, riippuu tutkimuksen tyypistä.\nTutkimustyypit voidaan erottaa toisistaan sen kysymyksen nojalla, johon ne antavat vastauksen.\nKysymys: mihin kysymykseen vastaavat.\nHuomaa: Tutkimustyyppien luokittelu tehdään tutkimuksen päätuloksen eli pääväitteen ja siis pääargumentin mukaan. Sen lisäksi tutkimuksessa voi olla muiden tutkimustyyppien mukaisia sivutuloksia. Esimerkiksi kuvailevassa tutkimuksessa voidaan selittää monia asioita tai testata koko joukko pieniä hypoteesejä, vaikka päätulos onkin kuvaileva.\nSelittävässä tutkimuksessa on yleensä joukko kuvauksia. On kuvattava ainakin selitettävä ilmiö, mikä voi jo sinällään olla aito tutkimustulos.\n2.B. Hypoteesien tuen neljä muotoa\nHypoteesien testauksen ydinkysymys kuuluu: pitävätkö hypoteesit yhtä tosiasioiden ja muiden hyväksymiemme näkemysten kanssa? Jos hypoteesit eivät sovi yhteen hyväksyttyjen käsitysten kanssa, ne on hylättävä. Jos hypoteesit taas sopivat yhteen, ne voidaan hyväksyä toistaiseksi.\nTavanomaisen oppikirjakäsityksen mukaan hypoteesien testauksella tarkoitetaan kuitenkin tavallisesti sitä, sopiiko hypoteesi yhteen empiiristen tosiasioiden tai havaintojen kanssa. Tällöin hypoteesia testataan sen seurausten nojalla.\nTämän lisäksi tavanomaiseen käsitykseen testaamisen käytännöstä kuuluu hypoteesin ja yleisten oletusten yhteensopivuuden selvittäminen\nTavallisesti ei testata yhtä hypoteesiä kerrallaan, vaan useita samanaikaisesti. Tällöin yksi hypoteeseistä saa tukea, mikäli muut voidaan eliminoida.\nKausaalinen hypoteesi saa tukea mekanismien tuntemisen kautta.\nHypoteesi voi siis saada neljänlaista tukea:\nHypoteesi saa tukea tai hylätään seurausten nojalla: jos hypoteesin seuraukset vastaavat tosiasioita, hypoteesi saa tukea ja se voidaan vastakkaisen evidenssin puitteissa hyväksyä. jos hypoteesin seuraukset ovat ristiriidassa tosiasioiden kanssa, hypoteesi tulee hylätä.\nHypoteesi voi saada välitöntä tukea, mikäli se voidaan johtaa jostain yleisemmästä hyväksytystä oletuksesta.\nHypoteesi saa tukea vaihtoehtojen kumoamisen kautta.\nKausaalinen hypoteesi saa tukea, mm. jos voidaan osoittaa mekanismi, joka välittää syy- ja seuraus-tekijöiden välillä.\nOtamme esimerkkejä näistä neljästä tapauksesta.\n2.C. Argumenttirakenteet hypoteesin testauksessa seurausten kautta\nTehtävä: Eräät varhaisimmat länsimaisen tieteellisen ajattelun dokumentit löytyvät antiikin kreikkalaisten lääketieteellisistä kirjoituksista. Eräässä pyhää tautia eli kaatumatautia käsittelevässä kirjoituksessa on seuraava argumentti:\nVuohennahkojen käyttö vaatetuksessa ei voi olla pyhän taudin syy, kuten eräät ajattelevat. Sillä jos se aiheuttaisi pyhän taudin, tulisi sen olla tavallinen niillä saarilla, joilla asukkaat käyttävät etupäässä vuohennahasta tehtyjä pukimia. Lähde\nAnalysoi tämän argumentin rakenne ja kirjoita se argumentin perusmuodossa.\nJatkokysymys: Mikä on tämän hypoteesin hylkäämiseen johtavan argumentin yleinen rakenne?\nKysymys: Onko tämän päättelyn linkki sitova eli loogisesti pätevä?\nTehtävä: Varhaisimmissa kreikkalaisissa lääketieteellisissä kirjoituksissa kuvataan mm. verisuoniston kulkua ihmisissä ja eläimissä. Kuvaukset ovat melko summittaisia, sillä ne eivät näytä perustuvan ruumiinavauksissa saataviin systemaattisiin havaintoihin. Meille on säilynyt vain seuraava katkelma, jossa “pyhän taudin” luonnollista, ei-jumalallista syytä perustellaan havainnoilla. Analysoi sen argumenttirakenne.\nJos leikkaat auki (pyhää tautia sairastaneen vuohen) pään ja tarkastelet sitä, huomaat että aivot ovat märät, täynnä pahanhajuista nestettä. Tämä on vakuuttava todiste siitä, että sairaus, eikä henkiolento on vahingoittanut ruumista. Lähde\nKysymys: Miksi tekstin kirjoittaja kuitenkin päättelee, että ruumiillinen sairaus on syynä?\nTehtävä: Kuinka testata seuraavaa Argyrisin hypoteesia? Riittääkö yksi vastaesimerkki hypoteesin kumoamiseen?\nJos organisaatiossa on ongelmia, ne pyritään peittämään ja peittely pyritään peittämään. Lähde\nKertaustehtävä: Tarkastelemme uudelleen Suttonin ja Callahanin jaksossa I.4.d analysoitua esimerkkiä tutkimuksesta.\nEtsi mitä hypoteesiä seuraavassa Suttonin ja Callahanin tutkimuksessa on testattu. Muotoile hypoteesin testauksen argumenttirakenne.\nStigmaa (poltinmerkki) käsittelevässä kirjallisuudessa osoitetaan, että pitkäaikaisessa suhteessa olevat ihmiset alkavat suhtautua torjuvasti äskettäin stigmatisoituun henkilöön (Jones et al 1984). Näin havaitsimme tapahtuvan myös neljässä tutkimassamme konkurssitarkkailua hakeneessa yrityksessä. Yrityksen sidosryhmien eräät jäsenet sanoutuvat irti yhteistyöstä ja toisten kohdalla yhteistyön laatu laski. Alihankkijat eivät toimittaneet tavaroita tai sitten lähettivät roskaa, esim. eräs yrityksistä sai levykkeitä, joista 30% oli viallisia. Asiakkaat eivät enää osta uusia koneita, jotkut lähettivät takaisin ehjiä laitteita varustettuna merkinnällä ‘viallinen’. Lähde\nHuomaa: Monissa tapauksissa hypoteesin empiiriset seuraukset on ennakoitava hyvin yksityiskohtaisesti. Näin esimerkiksi tilanteissa, joissa hypoteesi on matemaattisessa muodossa.\nEdellisen esimerkin nojalla huomaamme, että laadullisessa tutkimuksessa empiiriset seuraukset voivat ilmetä monella eri tavoin, joita voi olla vaikea ennakoida. Tästä syystä hypoteesin seuraukset ilmaistaan aluksi vähemmän täsmällisesti, korkeammalla abstraktiotasolla.\nKertauskysymys: Mikä ero on linkin sitovuudessa kun hypoteesin seuraukset osoittautuvat tosiksi tai kun ne osoittautuvat epätosiksi? Kummassa tapauksessa päättely on varmempaa?\n2.D. Välitön tuki hypoteesin puolesta\nTehtävä: Tarkastelemme edelleen Suttonin ja Callahanin esimerkkiä. Edellä tarkastelimme kuinka hypoteesi “Yrityksen sidosryhmien jäsenet alkavat suhtautua torjuvasti äskettäin konkurssitarkkailun johdosta stigmatisoituneeseen yritykseen” saa empiiristä tukea seurausten kautta tutkituista neljästä tapauksesta. Mitä muuta tukea hypoteesi saa seuraavassa? Esimerkki on selvitystilaa hakeneiden yritysten kohtaamia ongelmia käsittelevän tutkimuksen tulosten esittelystä.\nJatkokysymys: Miksi tuki on analogian eikä yleistyksen nojalla? Muotoile yleistys, joka antaisi tukea sekä Jonesin ym. että Suttonin ja Callahanin tutkimukselle.\nKysymys: Mikä on tämän argumentin yleinen rakenne?\n2.E. Tuki hypoteesille mekanismin osoittamisen kautta\nKausaalinen eli syy-seuraus -säännönmukaisuus tai tendenssiväite saa tukea, jos voidaan osoittaa mekanismi tai voima, joka tuottaa havaitun säännönmukaisuuden tai tendenssin.\nMekanismi antaa tällöin selityksen säännönmukaisuudelle.\nTehtävä: Tulkitsimme edellä seuraavan Argyrisin hypoteesin tendenssin kuvaukseksi.\nJos organisaatiossa on ongelmia, ne pyritään peittämään ja peittely pyritään peittämään.\nKysymys: Voitko esittää mekanismeja tai voimia, jotka tuottavat tämänkaltaisen tendenssin?\nHuomaa: Säännönmukaisuus tulkitaan kausaaliseksi, jos näyttää ilmeiseltä, että sen taustalla on jokin tai joitain säännönmukaisuuksia tuottavia mekanismeja tai voimia, vaikka näitä ei osattaisikaan täsmentää. Näin on usein esimerkiksi tilastollisen tutkimuksen tulosten tulkinnan yhteydessä.\nKysymys: Minkälaiseen tietoon tällöin nojataan?\nHuomaa: Yksi tavallisimpia virheargumentteja on päätellä pelkän säännönmukaisuuden nojalla kausaalisuhteeseen. Argumentin latinankielinen nimi on post hoc ergo propter hoc.\nKysymys: Miksi tämä virheargumentti post hoc ergo propter hoc on tavallinen?\nTehtävä: Empiirisen aineiston tilastollisen analyysin yhteydessä on havaittu, että nuoremmat käyvät vähemmän kirkossa kuin vanhemmat ja koulutustason noustessa kirkossakäynti vähenee. Tästä on päätelty, että koulutus on ensisijaisesti kirkossakäyntiä vähentävä tekijä. Ovathan nuoremmat paremmin koulutettuja kuin vanhemmat.\nMutta mikä tai mitkä tekijät koulutuksessa ovat varsinaisia syytekijöitä, se jää tässä tutkimuksessa täsmentämättä. “Koulutustason nousu” on vielä liian epämääräinen asia toimiakseen kunnollisena selittävänä tekijänä. Millä menetelmillä voisit tutkia syytekijöitä?\nHuomaa: Tilastollinen säännönmukaisuus toimii usein laadullisen tai kokeellisen tutkimuksen lähtökohtana.\nTämä on tuttu ilmiö lääketieteen alalta. Epidemiologia osoittaa tilastollisia säännönmukaisuuksia joidenkin tautien esiintymisen ja sosiaalisten tai alueellisten tekijöiden (muuttujien) välillä. Nämä tulokset toimivat lähtökohtana kliiniselle tutkimukselle, jossa pyritään muotoilemaan selityksiä havaituille säännönmukaisuuksille.\nEsimerkki: Epidemiologisissa tutkimuksissa on havaittu alueellisia säännönmukaisuuksia imeväiskuolleisuuden ja sepelvaltimotautien välillä. Kliinisiä tutkimuksia ohjaa tällä hetkellä mm. Barkerin hypoteesi. Sen mukaan selitysmekanismi löytyy sikiövaiheen ravitsemushäiriöistä, jotka aiheuttavat taipumuksia erilaisiin sairauksiin. Tällä hetkellä testataan mm. seuraavia hypoteesejä:\nSikiöaikainen ravitsemushäiriö heikentää immunologista järjestelmää\nImmunologisen järjestelmän heikkous tuottaa alttiutta keuhkoklamydiaan\nKeuhkoklamydia aiheuttaa alttiutta sepelvaltimotaudeille.\nTehtävä: Keksi mekanismeja, jotka tuottavat seuraavan suuruuden ekonomiaksi kutsutun yleistyksen:\nMitä suurempi organisaatio, sen tehokkaampi se on.\nKeksi myös mekanismeja, jotka toimivat tätä vastaan.\n2.F. Tuki hypoteesille vaihtoehtojen kumoamisen kautta\nTieteellisissä koejärjestelyissä testataan samanaikaisesti joukkoa hypoteeseja, joten argumentaation taustalla on diskjunktiivinen päätelmä ja vaihtoehtojen kumoaminen.\nTestissä käytetään koetilannetta koskevia tietoja. Osaa hypoteeseista testataan myös muiden tietojen avulla. Koska testataan joukkoa keskenään kilpailevia hypoteeseja, argumentaation taustalla on disjunktiivinen päätelmä ja vaihtoehtojen eliminaatio.\nEsimerkki: Tarkastelemme Francesco Redin (1626-1697) tunnettua koejärjestelyä. Redin aikana hyväksyttiin yleisesti Aristoteleen teoria spontaanista syntymästä. Sen mukaan hajoavaan orgaaniseen aineeseen ilmestyvät toukat syntyvät spontaanisti eli kehittyvät ilman vanhempia. Useiden koesarjojen jälkeen Redi kehitti hypoteesin, jonka mukaan toukat kehittyvät kärpästen munista. Hän kuvaa erästä koejärjestelyään seuraavasti:\nUskomus olisi tyhjänpäiväinen ilman kokeen antamaa tukea. Niinpä laitoin heinäkuun puolivälin paikkeilla neljään suurisuiseen pulloon käärmeen, kaloja ja Arno-joesta pyydystettyjä ankeriaita ja viipaleen maitovasikkaa. Suljettuani ja sinetöityäni ne täytin saman määrän pulloja samaan tapaan, mutta jätin niiden suut auki. Ei kestänyt kauaakaan ennen kuin näiden jälkimmäisten astioiden lihaan ja kalaan ilmaantui toukkia ja kärpästen nähtiin lentävän vapaasti niihin sisään ja ulos. Mutta suljetuissa pulloissa en nähnyt ainuttakaan toukkaa, vaikka monta päivää oli kulunut siitä kun kuollutta lihaa oli pantu niihin.\nTämän koejärjestelyn avulla ei vielä testata Redin varsinaista hypoteesia, matojen kehittymistä kärpästen munista. Avonaisiin purkkeihin pääsee muitakin eläimiä kuin kärpäsiä. Koejärjestely on eräs askel kärpäshypoteesin testaamiseksi. Tässä testauksen kohteena on vähemmän täsmällinen hypoteesi, että madot eivät synny spontaanisti tai niiden alut eivät ole valmiina lihassa.\nTestihypoteesi on seuraava:\nH1 = Madot eivät synny suljetussa astiassa.\nTestihypoteesi ilmaisee sekä oletetun syyn että seurauksen. Oletettu syytekijä on se, jonka suhteen koeryhmä ja vertailuryhmä eroavat toisistaan: koeryhmän astiat on suljettu ja vertailuryhmän astiat ovat avoinna. Oletettu seuraustekijä on, että matoja syntyy avonaisiin vertailuryhmän astioihin ja matoja ei synny suljettuihin koeryhmän astioihin.\nVaihtoehtoisina hypoteeseina voimme olettaa, että matojen syntymisen esteenä on vaikkapa lämpötila, vuodenaika, valaistus, purkkien materiaali, lihan käsittelytapa tai muu vastaava. Tarkastellaan vain kahta vaihtoehtoista hypoteesia:\nH2 = Madot eivät synny koeolosuhteissa vallinneessa lämpötilassa.\nH3 = Madot eivät synny käsiteltäessä lihaa kuten kokeessa.\nHypoteesista H2 seuraa, että matoja ei synny koeryhmän astioissa kuten ei myöskään vertailuryhmän avoimissa astioissa. Mutta koska matoja syntyi vertailuryhmän astioissa, hypoteesi kumoutuu. Vastaava pätee hypoteesiin H3. Koehypoteesi H1 saa siten tukea kilpailevien hypoteesien H2 ja H3 kumoutumisesta.\nTehtävä: Kirjoita hypoteesien H1, H2, H3 testaustulokset argumenttien muodossa.\nHypoteesi H1 saa näin tukea vaihtoehtojen kumoutumisen kautta seuraavalla tavalla (olettaen, että kaikki uskottavat vaihtoehdot on otettu huomioon):\nP1: H1 tai H2 tai H3\nKysymys: Ovatko näiden argumenttien linkit sitovia, ts. ovatko päätelmät loogisesti päteviä\nKysymys: Voimmeko näin todistaa hypoteesin H1 todeksi?\nTehtävä: Anna esimerkki mahdollisesta vaihtoehtoisesta hypoteesista.\n2.G. Ankaran empiristisen tieto\nTieteen luonnetta, hypoteesien testausta ja hypoteesien saamaa tukea koskevissa filosofisissa pohdinnoissa on esitetty usein, että\nhypoteesi saa tukea vain testauksen kautta\ntestaus tapahtuu tutkimalla hypoteesin empiirisiä seurauksia.\nTämän empiristisen tieteenkäsityksen mukaan tiedon lähteenä ja kriteerinä, ts. argumentaation perustana ovat yksinomaan havaintoväitteet.\nEdellä esitetyt esimerkit osoittavat kuitenkin tämän näkemyksen puutteelliseksi. Hypoteesin testaus havaintoseurausten kautta on vain yksi hypoteesin testausmenetelmä sen lisäksi hypoteesi saa tukea\nvälittömästi: yleistysten tai analogia-argumenttien nojalla\nvaihtoehtojen kumoutumisen nojalla\nkausaalinen hypoteesi saa tukea mekanismien tuntemisen nojalla\nTiedon lähteenä ovat laajan empirismin mukaisesti\ntutkijan omat, kollegoiden ja aiemmissa tutkimuksissa tehdyt havainnot\nEmpirismi pyrki tekemään ankaran eron tieteen ja ei-tieteen välille. Eron perustana oli näkemys aidon tiedon palautumisesta havaintoihin. Arkiajattelu, kuten kaunokirjallisuus kuului täten ei-tieteen alueelle. Arkikäsitykset tai kaunokirjallisuuden elämännäkemykset eivät kelpaa tieteen perusteluiksi.\nKun oletus tiedon palautumisesta havaintotietoon kumoutuu, tulee luontevaksi omaksua tässä suositeltu näkemys:\nPerustavat tutkimusmenetelmät ovat vain jalostunutta arkiajattelua ja käytäntöä.\n3. Tutkimuksen työhypoteesien perusteluja\n3.A. Väittelyn moninaisuus\nHypoteesien lisäksi tutkimuksessa on monenlaisia muitakin oletuksia. Tutkimusaihe, ongelma, käsitteet, menetelmät, ym. tutkimuksessa perusteltavat asiat ovat oletuksia ja siis eräänlaisia työhypoteeseja, joita on myös perusteltava tutkimusraportissa.\nJaksossa I.4.a esitelty kaavakuva teorialähtöisen empiirisen tutkimusraportin argumentaatiorakenteesta on tulkittavissa siten, että perustelut työhypoteesien puolesta ovat puheenvuoroja väittelyssä.\nTämä ei tarkoita, että kilpailevat väitteet olisi aina lausuttava julki. Niiden tunnistaminen on kuitenkin tärkeää, jotta kirjoittaja ja lukija tietäisivät mihin tieteellisiin keskusteluihin tutkimus itse asiassa osallistuu. Tutkimuksen eri keskustelujen paikantaminen onkin tutkijaksi kasvamisen yksi ydinkohtia. Mm. siinä tutkijan asiantuntijuus punnitaan.\nTehtävä: Mihin väittelyyn tutkimus osallistuu seuraavan Nelsonin tekstikohdan nojalla? Tarkastele mitä erimielisyys koskee.\nEsimerkin argumenttirakenne on analysoitu edellä.\n3.B. Määritelmien valinnan kriteerit\nMenetelmien, käsitteistön, teorioiden ymv. valinnan perustelussa keskeinen argumentti on seuraava:\nvalittu menetelmä ym. soveltuu hyvin tai saatavilla olevista vaihtoehdoista parhaiten aiotun tutkimusongelman ratkaisuun.\nYhteiskuntatieteissä on tavallista, että sama termi määritellään eri tutkimuksissa eri tavoin. Esimerkiksi “asenne”, “normi”, “organisaatio”, “yritys”, “pääoma” voidaan määritellä monella eri tavalla. Tällöin tutkija joutuu arvioimaan, mikä olisi omassa tutkimuksessa paras keskeisten käsitteiden määrittelytapa.\nHuomaa: Todellisuus ei tarjoa meille valmiita luokitusperiaatteita, vaan käsitteiden määrittely on osittain sopimuksenvaraista.\nKysymys: Kuinka tutkimuksen käsitteiden määritelmät tulisi valita?\nHuomaa: Se asia, minkä määritelmä kiinnittää, ei enää ole empiirisen tutkimuksen asia.\nEsimerkki: Strategian käsite määritellään organisaatioteorioissa monella eri tavalla. Lyhyesti sanottuna se merkitsee toiminnan tärkeimpiä suuntaviivoja.\nTavallisesti strategia tarkoittaa suunniteltua strategiaa, laadittua suunnitelmaa, jonka organisaation johto omaksuu tietoisen päätöksen tuloksena. Strategia suunnitelmana voi sisältää ainoastaan tärkeimmät tavoitteet, tai sekä tavoitteet että keskeisimmät keinot niiden toteuttamiseksi.\nSuunnitellun strategian vastakohtana puhutaan myös emergentistä strategiasta. Se on syntynyt ilman suunnitelmia organisaation toiminnan myötä, mutta sen olemassaolo voidaan jälkikäteen todeta.\nOn selvää, että strategian käsitteen valinta on tehtävä sen mukaan, mitä halutaan tutkia.\nTehtävä: Jos määrittelet tutkimusongelman niin, että haluat tutkimuksessasi selvittää myös emergenttejä strategioita, voitko määritellä strategian seuraavasti:\nstrategia = suunnitelma?\nTehtävä: Haluat tutkia, kuinka strategian toteuttamiseksi valitut keinot on suunniteltu. Voitko määritellä strategian käsitteen seuraavasti:\nstrategia = suunnitellut tavoitteet ja tavoitteiden toteuttamiskeinot?\nHuomaa: Määritelmän on myös vastattava todellisuutta.\nTehtävä: Voitko tutkia, kuinka organisaatiot määrittelevät ympäristöstrategian organisaation strategian osana, jos organisaatioissa määritellään ympäristöstrategia erikseen strategian määrittelystä riippumatta?\nTieteenfilosofinen huomautus: Empirismi teki jyrkän eron määritelmien ja empiiristen väitteiden välillä:\nAnalyyttiset väitteet = määritelmät\nSynteettiset väitteet = empiiriset väitteet.\nEmpirismin kriitikko Willard van Orman Quine puolusti holistista kantaa, jonka mukaan:\nEi voida erottaa määritelmiä ja empiirisiä väitteitä.\nTeorian kokonaisuus määrittää käsitteiden merkitykset.\nTässä puolustetaan näiden kantojen välimuotoa:\n* Määritelmät ja empiiriset väitteet voidaan erottaa tapauskohtaisesti, ts. kussakin tutkimuksessa erikseen.\nKertaustehtävä: Mitä tutkimusongelmia organisaatioteoriassa ja liiketaloustieteessä voidaan ja mitä ei voida asettaa seuraavilla määritelmillä?\nRahaa työn, koneiden ja laitteiden ostamiseksi.\nAineellinen ja inhimillinen pääoma.\nAineellinen, inhimillinen ja rakenteellinen pääoma (sisältää mm. organisaation)\nAineellinen, inhimillinen, rakenteellinen ja asiakaspääoma, eli aineellinen ja aineeton pääoma.\nAineellinen ja tietopääoma.\nTehtävä: Etsi joitain oman tieteenalasi tutkimuksia ja selvitä seuraavia kysymyksiä:\nOnko niissä julkilausuttuja määritelmiä?\nOnko määritelmiä perusteltu?\nOnko määritelmien perusteluissa vedottu siihen, että valittu määritelmä on sopiva tutkimusongelman ratkaisuun.\nMitä muita perusteluja määritelmille on esitetty?\nMieti, miksi määritelmien valintaa ei useinkaan perustella tai perustellaan vain niukasti.\n(Katso esimekriksi Metodixin Virtuaalikirjasto).\n3.C. Esimerkki määritelmän perustelemisesta\nTehtävä: Metodologian oppikirjoissa on määriteltävä mitä eri menetelmillä tarkoitetaan. Yin määrittelee ”tapaustutkimuksen” ja myös perustelee määritelmänsä. Osa perusteluja on aikaisempien tapaustutkimuksen määritelmien kritiikkiä.\nAnalysoi seuraavan tekstikohdan argumenttirakenne: Lähde\nMikään näistä lähestymistavoista (= aiemmista tapaustutkimuksen määrittelytavoista) ei kuitenkaan osoita tapaustutkimuksen teknisesti kriittisiä piirteitä – erityisesti niitä, jotka erottavat tapaustutkimuksen muista metodologisista strategioista. Tämän kirjan tarkoituksiin sopii seuraava ”teknisempi” määritelmä:\nTapaustutkimus on empiirinen tutkimus, joka\ntutkii ko. ajankohtana vallitsevaa ilmiötä\nsen todellisessa yhteydessään; kun\nrajat ilmiön ja yhteyden välillä eivät ole selvästi ilmeiset; ja jossa\nkäytetään monia evidenssin lähteitä (aineistoja).\nTämä määritelmä ei ainoastaan auta meitä ymmärtämään tapaustutkimuksia, vaan myös erottaa sen muista tutkimusstrategioista, joista edellä on keskusteltu.\nJatkotehtävä: Mikä argumenttirakenne on Yinin esityksen taustalla?\nKysymys: Mikä perusteluista P1, P2 ja P3 on heikoin?\nTämän lisäksi Yinin oma määritelmä saa erillistä tukea seuraavasti:\nP: Määritelmä M1 toteuttaa määritelmän ehdon/ratkaisee tutkimusongelman..\nV: Määritelmä M1 on hyvä.\nTehtävä: Yinin teksti jatkuu seuraavasti:\nEsimerkiksi koe erottaa ilmiön tarkoituksellisesti yhteydestään, jotta voidaan kiinnittää huomio muutamiin muuttujiin (tyypillisesti yhteys on kontrolloitu laboratorioympäristö). Tämän vastakohtana historiantutkimus käsittelee ympäristön ja yhteyden välistä sidonnaisuutta, mutta tavallisesti historiantutkimus ei käsittele tutkimusajankohtana vallitsevia tapahtumia. Edelleen kysely- ja haastattelututkimus voi pyrkiä käsittelemään ilmiötä ja sen yhteyttä, mutta sen kyky käsitellä yhteyttä on äärimmäisen rajoittunut.\nKuinka tämä argumentti suhtautuu edellisessä tehtävässä annettuun tapaustutkimuksen määritelmää?\n3.D. Esimerkkejä tutkimuksen muiden lähtökohtien perustelemisesta\nKun tunnet tutkimusaiheesta käytyä keskustelua, huomaat kiistanalaiset kohdat myös siellä, missä kirjoittaja ei tuo niitä julki.\nTehtävä: Menetelmien valinnan perusteleminen. Käytämme edellä ollutta esimerkkiä. Miten liittäisit seuraavan tutkimuksessa käytetyn menetelmän perustelun puheenvuoroksi menetelmiä koskevassa tieteellisessä keskustelussa?\nMieti missä metodologiassa menetellään päinvastoin.\nArgumentti voidaan kirjoittaa seuraavasti:\nP1: Glaser ja Strauss (1967) suosittelevat, että uusia haastateltavia ei hankita enää sen jälkeen kun viimeisimmät haastateltavat eivät ole antaneet uutta informaatiota.\nP2: Emme enää hankkineet uusia haastateltavia sen jälkeen kun aloimme kuulla samojen kertomusten toistuvan aina uudelleen.\nV: Menettelymme on hyvä.\nJatkokysymys: Kuinka teoreettisen saturaation menetelmä voi saada tukea empiiristen tutkimusten nojalla?\nHuomaa: Tutkimuksen eri tekijöiden perustelut kulkevat kehässä. – Tämä ei ole paha kehä!\nJatkokysymys: Kuinka muotoilet metodologisen kannan, johon väite “teoreettisen saturaation menetelmä on hyvä” on vastaväite?\nJohtopäätös: Teoreettisen saturaation menetelmä liittyy laadullisten ja määrällisten menetelmien eroihin.\nTehtävä: Paradigman perusteleminen. Tarkastelemme uudesta näkökulmasta aiempaa Suttonin ja Callahanin esimerkkiä.\nKuinka seuraava tutkimustuloksen perustelu on liitettävissä puheenvuoroksi tutkimuksen lähtökohtia koskevaan tieteelliseen keskusteluun?\nMieti tai yritä keksiä missä organisaatioteorian lähestymistavoissa ei huomioida tässä käytettyjä teoreettisia käsitteitä.\nIII TIETEEN RETORIIKKA\n1.Tieteellisen tekstin moninaiset tehtävät\n1.A. Tekstin osien tehtäviä: kuvaus, argumentti, selitys, määritelmä, havainnollistus\nTieteellisen tekstin osilla on monenlaisia tehtäviä. Tieteellisen artikkelin tai kirjan päätehtävä on esitellä tutkimustuloksia ja perustella niitä. Sen lisäksi tutkimus voi sisältää kuvauksia, selityksiä, määritelmiä ja havainnollistuksia.\nKysymys: Tutkijan henkilökohtainen päätavoite voi totuuden tavoittelun sijaan olla oman uransa edistäminen. Mieti, millä tavoin tämä meriittien kerääminen päätavoitteena ilmenee tutkimuksessa ja tutkimusraportissa?\nTehtävä: Joskus käytetään tiettyjä kielellisiä ilmaisuja osoittamaan, että tekstikohta on aiottu määrättyyn tehtävään. Etsi tehtävää osoittavat ilmaisut seuraavasta lukion kemian oppikirjan tekstistä:\nKiinteässä olomuodossa oleva aine voi olla kiteistä tai amorfista. Kiteisiä aineita ovat esimerkiksi ruokasuola, jää ja korukivet, kun taas lasi on amorfista. Kiteisen aineen sisäinen rakenne on hyvin säännöllinen. Amorfisella aineella sitä vastoin ei ole säännöllistä rakennetta. … Lämpötilaa, jossa kiinteä aine muuttuu nesteeksi, sanotaan aineen sulamispisteeksi. Lähde\nHuomaa: Monesti ilmaisujen tehtävää osoittavat tekstin lukua helpottavat sanonnat eli metalingvistiset ilmaisut puuttuvat. Tutkimusten mukaan niiden käyttö on kulttuurisidonnaista. Suomalaisissa tieteellisissä teksteissä niitä käytetään vähemmän kuin esimerkiksi englantilaisissa.\nTehtävä: Onko seuraava kemian oppikirjan teksti pelkästään kuvailevaa, vai voitko erottaa siinä argumentteja, selityksiä, määritelmiä tai havainnollistuksia?\nKun jodikiteitä lämmitetään esimerkiksi keittopullossa, jodi sublimoituu eli muuttuu kiinteästä aineesta suoraan kaasuksi. Jäähtyessään jodikaasu härmistyy pullon seinämille eli muuttuu kaasusta suoraan kiinteäksi aineeksi. Luonnossa vastaava ilmiö havaitaan syksyisin jäähärmeenä puiden oksilla. Lähde\nAineen rakenneosaset – atomit, molekyylit ja ionit – ovat jatkuvassa liiketilassa, lämpöliikkeessä. Kiinteissä aineissa rakenneosaset värähtelevät toisiinsa nähden, mutta eivät voi liikkua toistensa ohi. Nesteissä rakenneosaset pääsevät liikkumaan toistensa ohi, vaikka ovatkin edelleen toistensa vaikutuspiirissä. Kaasujen hiukkaset liikkuvat vapaasti kaikkiin suuntiin, mutta törmäilevät jatkuvasti toisiinsa ja astian seinämiin. Lähde\nJatkokysymys: Onko seuraava mielestäsi määritelmä lämpöliikkeelle:\nLämpöliike = aineen rakenneosien jatkuva liike?\nJatkokysymys: Tekstistä voi poimia seuraavan:\nKiinteä aine = aine, jossa aineen rakenneosaset värähtelevät toisiinsa nähden, mutta eivät voi liikkua toistensa ohi.\nPidätkö tätä määritelmänä?\nKertaustehtävä: Valitse omaan tutkimusalaasi liittyvä artikkeli tai oppikirjan jakso. Analysoi sitä tässä jaksossa esitetyllä tavalla. Etsi siitä (puhtaat ja sekoitetut) kuvaukset, argumentit, selitykset, määritelmät ja havainnollistukset.\nSeuraava: Selitysten rakenne.\n1.B. Selitysten rakenne\nTehtävä: Mitä asiaa seuraavassa kysytään, perusteluja, selitystä vai määritelmää?\nKääritään pala ohutta puuvillakangasta lämpömittarin ympärille ja kastellaan kangas huoneenlämpöisellä vedellä. Miksi lämpömittari osoittaa lämpötilan nyt laskevan? Lähde\nTehtävä: Eo. tehtävän teksti jatkuu seuraavasti. Vastaako se edellisen tehtävän miksi-kysymykseen?\nAineen lämpötila on verrannollinen sen rakenneosasten keskimääräiseen liike-energiaan. Kun vesi haihtuu, siitä poistuvat nopeimmin liikkuvat molekyylit kaasutilaan. Kokeessa märkään kankaaseen jääneiden vesimolekyylien keskimääräinen nopeus on pienempi kuin vastaava nopeus ennen haihtumista. Ilmiö havaitaan veden lämpötilan alenemisena. Lähde\nNimitys: Taustalta löytyy kuuluisa selitysmalli. Edellisen tehtävän selityksen yleinen rakenne vastaa peittävän lain tai Hempel-Oppenheim selitysmallia. Sen rakenne on seuraava:\nP1: L1,…,Ln Yleisiä lakeja\nP2: C1,…,Cn Selitettävää asiaa kuvaavia ehtoja\nS: E. Selitettävä asia\nYleiset lait L1,…,Ln ovat jos-niin muodossa olevia yleisiä säännönmukaisuuksia. Ehdot C1,…,Cn osoittavat, että lakien ehdot eli jos-osa toteutuu. Näistä seuraa selitettävä asia E, lakien niin-osan mukaisesti.\nJatkotehtävä: Kirjoita edellisen tehtävän kaksi päättelyaskelta peittävän lain selitysmallin mukaisessa muodossa.\nJatkotehtävä: Mitä lähimpiä taustaoletuksia voit paikantaa edellisen tehtävän toisen päättelyaskeleen taustalla?\nAnalysoi seuraavassa Suttonin ja Callahanin tutkimuksessa annetun selityksen rakenne peittävän lain selitysmallin mukaisesti.\nGoffmanin kirjoitukset “kasvotyöskentelystä” (1959, 1967) auttavat ymmärtämään tutkimiemme yritysten johtajien stigmaattisia kokemuksia. Goffman esittää, että henkilö voi vaatia itselleen rooliinsa kuuluvan aseman, mikäli onnistuu esittämään itsensä sopusoinnussa niiden “kasvojen” kanssa, jonka havainnoijat katsovat rooliin kuuluvan. Nolostuminen aiheutuu siitä, että esitetty minä ei ole sopusoinnussa rooliin kuuluvan aseman kanssa. Lähde\nEtsi mitä selitetään ja minkä avulla. Mikä merkitys on Goffmanin periaatteella?\nKertaustehtävä: Kemian oppikirjassa on kuvattu seuraava koe:\nKostutetaan suodatinpaperiliuska parfyymipullossa. Varsin pian havaitaan suodatinpaperista haihtuneen parfyymin levinneen kaikkialle huoneen ilmaan.\nSen jälkeen kysytään: Miksi tuoksua ei heti havaita kaikkialla huoneessa?\nVastaako seuraava jatkoteksti esitettyyn miksi-kysymykseen?\nKaasut sekoittuvat keskenään itsestään. Tällaista hiukkasten lämpöliikkeestä johtuvaa aineiden sekoittumista sanotaan diffuusioksi. Erityisen nopeaa on kaasujen diffuusio, koska kaasuhiukkasten nopeus on suuri.\nKertaustehtävä: Valitse omaan tutkimusalaasi liittyvä artikkeli tai oppikirjan jakso. Analysoi sitä tässä esitetyllä tavalla. Analysoi argumenttien ja selitysten rakenne, ts. perustelu ja väite tai selittävä ja selitettävä asia.\nSeuraava: Muita selitysrakenteita.\n1.C. Muita selitysrakenteita\nKaikki selitykset eivät ole peittävän lain mallin mukaisia. Kaikki selitykset eivät ole myöskään kausaalisia, ts. vaikuttavan syyn antavia.\nTehtävä: Minkälainen selitys on seuraavissa:\na. Kissankäpälän lehdet ovat karvaiset, jotta lehdistä ei haihdu liikaa kosteutta.\nb. Ihmisen sydämen tehtävä on ylläpitää verenkiertoa.\nc. Termostaatin tehtävä on pitää lämpötila tietyn rajan sisäpuolella.\nHuomaa: Selityksiä on monenlaisia.\nEsimerkki: Yksityisen ihmisen toimintaa voidaan selittää mm. seuraavien asioiden nojalla:\nhalu, tavoite, arvostus\nsääntö, normi, opittu tapa\nmukautuminen muiden haluihin, odotuksiin\nsisäinen, tiedostamaton pakko.\nEsimerkki: Yhteiskunnallisia tapahtumia voidaan selittää mm. seuraavien asioiden nojalla:\nyksityisten ihmisten toiminta\n2. Tutkimuksen retoriikka\n2.A. Retoriikan peruskäsitteet ja näkökulmat\nOlemme toistaiseksi tarkastelleet tieteellisten tekstien loogista rakennetta: argumenttien asiasisältöä, perustelujen keskinäisiä suhteita, väittelyn rakennetta, sekä tieteellisissä teksteissä perusteltavia asioita.\nArgumenttien asiasisällön esiin kaivamiseksi tarvitaan usein tekstin kielellisen asun yksinkertaistamista, sekä myös täydentämistä. Täydennys on tarpeen kun väite on jätetty mainitsematta, tai argumenttia halutaan täsmentää osoittamalla sen taustaoletuksia.\nKysymys: Miksi tieteellisiä tekstejä ei kirjoiteta niin yksinkertaisiksi ja selkeiksi, että argumenttirakenne olisi välittömästi ilmeinen?\nKaikki puhutut ja kirjoitetut tekstit vetoavat jollain tavoin vastaanottajan tunteisiin ja ilmaisevat jotain puhujasta. Vakuuttamiseen tähtäävä puhuja tai kirjoittaja pyrkii ilmaisuihin, jotka tukevat hänen tavoitettaan. Hän valitsee kielensä siten, että teksti vetoaa sopivalla tavalla vastaanottajan tunteisiin ja osoittaa olevansa vastaanottajan luottamuksen arvoinen. Myös tunneköyhän ilmaisun valinta on tietty tapa vaikuttaa – olla vaikuttamatta – tunteisiin.\nVakuuttava argumentaatio sisältää siis kolme eri tehokeinoa:\npuhujan tai kirjoittajan luotettavuuden osoittaminen.\nNäitä kutsutaan retoriikan tehokeinoiksi. “Retoriikka” tarkoittaa yleensä tekstien tutkimusta, jossa otetaan huomioon nämä kolme kielellisen vaikuttamisen tasoa. Sana “retoriikka” tarkoittaa myös itse tekstejä ja niiden tuottamista.\nKysymys: Mitä retoriikan tasoista (1)-(3) on käsitelty edellä osissa I ja II?\nKysymys: Mitä nimityksiä retoriikan teoriassa käytetään näistä kolmesta vaikuttamiskeinosta?\nKysymys: Mikä käsitys retoriikan keinoista sisältyy sanontaan “se on pelkkää retoriikkaa”?\nKäytämme tässä perinteistä, laajempaa näkemystä retoriikasta, jonka mukaan retorisen vaikuttamisen ydin on asia-argumentaatio, jota kaksi muuta keinoa tukevat.\nHuomaa: Retoriikassa erotetaan kaksi näkökulmaa.\nPerinteinen retoriikka on Aristoteleen Retoriikka-teoksesta lähtien painottanut tekstien tuottamisen näkökulmaa. Se on tarjonnut ohjeita vakuuttavien, kulloisenkin lajin mukaisten tekstien tuottamiseksi.\n1960-luvulla syntynyt nk. uusi retoriikka korostaa tekstien vastaanottajan näkökulmaa. Se tarjoaa ohjeita kriittiselle lukijalle ja kuulijalle.\nKysymys: Mitä tarkoittaa “hän on hyvä retorikko”?\nRetorinen tilanne on tyypillisesti väittelytilanne, jossa vallitseva erimielisyys on ratkaistava.Lähde\nKysymys: Miksi tieteellinen keskustelu liittyy retoriseen tilanteeseen?\n2.B. Tutkimuksen johdannon retoriikka\nEsimerkkinä tieteen retoriikasta tarkastelemme tutkimuksen johdantoa. Johdanto on tutkimus pienoiskoossa. Sen rakenteen ja retoristen keinojen ymmärtäminen auttaa hahmottamaan tutkimusraportin kokonaisuutta.\nHyvässä johdannossa on tietty perusrakenne siitä huolimatta, että tutkijan kirjoitustyyli voi vaihdella. Johdannon rakenteen tunteminen auttaa sinua arvioimaan tutkijan luotettavuutta, vaikka et olisi tämän tieteenalan tai koulukunnan asiantuntija. Voit arvioida, kuinka hyvin, selkeästi ja johdonmukaisesti perusrakenteen mukaiset asiat on kirjoitettu.\nJohdannon rakenteen analyysissä on hyödyllinen Swalesin kolmijako:\nTäydennämme tätä argumentaation ja retoriikan näkökulmista.\nKysymys: Miksi johdannon rakenteessa on kohta “lukijan haltuunotto”? Onko se erillinen jakso? Mitä se sisältää?\nLukijan kiinnostuksen herättäminen on yksi pathos-keino ja luottamuksen herättäminen tutkijaan tapahtuu ethos-keinojen avulla.\nKysymys: Miksi johdannon rakenteen tunteminen voi olla apuna tutkimuksen arvioinnissa, vaikka et tuntisi kovin hyvin tutkimusalaa?\n2.C. Esimerkkejä johdannon retoriikasta\nTehtävä: Analysoi seuraavan Koiviston sosiologisen artikkelin johdannon alusta otetun tekstin rakenne johdannon rakennemallin avulla. Osoita argumentit, niiden väitteet ja perustelut. Lauseet on numeroitu analyysin helpottamiseksi.\nArtikkelini koskee tieteellistä tutkimustyötä ja sitä, miten se tuottaa moninaista tieteellistä, teknologista ja käytännön elämämme muutosta.\nErityisesti käsittelen lääketieteellistä tutkimustyötä, jota erittelen lääketieteen väitöskirjojen avulla.\nTiedämme, että lääketieteellinen tutkimus tuottaa lääkkeitä, rokotteita ja muuta parantavaa välineistöä, mutta miten välineistöä itse asiassa tuotetaan?\nVäite “lääketiede on sovellettua luonnontiedettä” ei vielä ole kovinkaan informoiva.\nMikä on erilaisten tieteellisten teorioiden rooli lääketieteellisessä tutkimuksessa?\nMillaiset asiat ehdollistavat lääketieteellistä kysymyksenasettelua?\nMiten lääketieteellinen tutkimus omalta osaltaan tuottaa tieteellistä, teknologista ja käytännön elämämme muutosta?\nPohjaan esitykseni ranskalaisen Bruno Latourin kollegoineen kehittelemään tieteentutkimuksen lähestymistapaan.\nErittelen ensin latourilaisen lähestymistavan suhdetta muihin tieteentutkimuksen lähestymistapoihin.\nTämän jälkeen esitän Latourin Louis Pasteurin laboratoriota koskevan tapaustutkimuksen, joka eri vaiheineen antaa kehikon, jolla voidaan eritellä lääketieteen väitöskirjoja ja luoda kuvaa lääketieteellisestä tutkimusdynamiikasta. Lähde\nJatkokysymys: Perusteleeko kirjoittaja tässä aiheen tai ongelman tärkeyttä tutkimuksen kehittymisen tai käytännön merkityksen avulla?\nJatkokysymys: Mikä on edellä mainitun perustelun yleinen argumenttirakenne? Mikä on lähin tai lähimmät taustaoletukset?\nKysymyslauseet 3 ja 5-7 rakentavat samalla tutkimuksen nicheä osoittamalla aukkoja aikaisemmassa tutkimuksessa. Vaikka kirjoittaja ei erikseen mainitse, lukija voi tämän nojalla odottaa, että artikkeli vastaa juuri näihin kysymyksiin.\nToinen kappale osoittaa nichen haltuunoton tapaa. Teoreettisena lähtökohtana omaksutaan Latourin kollegoineen kehittelemä tieteentutkimuksen lähestymistapa (lause 8).\nSen jälkeen esitellään artikkelin rakennetta (lauseet 9-10).\nKysymys: Miten arvioit lukijan haltuunoton tapaa?\nKysymys: Mitä johdannoille tyypillinen aineksia tästä puuttuu?\nTehtävä: Mikä tehtävä on seuraavan, jo edellä analysoidun Nelsonin tutkimuksen johdanto-osan argumentilla?\nNaistutkimus kyseenalaistaa taloustieteen käytännön siksi, että se ei ole riiittävän objektiivinen, ei suinkaan siksi, että se olisi liian objektiivinen. Monet arvosidonnaiset – erityisesti maskuliiniset – kohdetta, mallia, menetelmää ja pedagogiikkaa koskevat näkökulmat on virheellisesti tulkittu arvovapaiksi ja puolueettomiksi taloustieteessä samoin kuin muillakin tieteenaloilla. Lähde\nTehtävä: Analysoi seuraavan, erään Peräkylän sosiologisen teoksen johdannosta otettujen tekstin pätkien rakenne johdannon rakennemallin mukaan. Osoita argumentit, niiden väitteet ja perustelut.\nKuoleman ongelma on alkanut uudelleen askarruttaa ihmisiä.\nOlemme nähneet Suomessa 80-luvulla ja Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Euroopassa jo 60-luvulta lähtien tulvan kirjoituksia ja kirjoja kuolemasta.\nTämä kirja on yksi lenkki tuossa ketjussa, tarkemmin sanoen yksi niistä kirjoista, joissa käsitellään kuolevien hoitamista sairaalassa.\nPyrkimyksenä on kuitenkin avata aiheeseen uusi näkökulma.\nYksi keskeinen teema viime vuosikymmenten kuolemakeskustelussa on ollut kuoleman muuttuva merkitys yhteiskunnassa.\nTätä kysymystä on yleensä lähestytty historialliselta kannalta.\nUseimmin siteerattuja kuoleman merkityksen muutoksen erittelijöitä ovat ranskalainen sosiaalihistorioitsija Philippe Ariès (1974; 1982) ja saksalais-englantilainen sosiologi Norbert Elias (1985). …\nToinen tärkeä juonne viime vuosikymmenten kuolemakeskustelussa on liittynyt sairaalaan kuolinympäristönä.\nKuolevathan useimmat ihmiset nykyisin sairaalassa. …\nMiksi sitten vielä uusi kirja kuolemasta?\nTämä kirja käsittelee sairaalahenkilökunnan suhdetta kuolevaan potilaaseen tämän päivän Suomessa.\nEnsisijaisena tarkoituksena ei ole luoda malleja paremmasta hoidosta, sen enempää kuin kritikoida sitä, miten kuolevia nykyisin hoidetaan.\nSen sijaan eritellään mahdollisimman syvällisesti sitä, mikä on nykytilanne sairaalahenkilökunnan suhteessa kuolevaan potilaaseen.\nNykytilanteen maltillinen analyysi on usein jäänyt keskentekoiseksi niin kriittisistä kuin ymmärtävistäkin sairaalakuoleman kuvauksista. Lähde\nTehtävä: Mikä argumentti on seuraavassa Vuoren tutkimuksen johdannosta otetussa tekstissä? Mikä asema sillä on johdannon rakennemallissa?\nSuurin osa julkisen ja yksityisen sektorin vertailututkimuksista näyttää keskittyvän yksinomaan organisaatioiden välillä havaittujen erojen kuvaamiseen. Tutkimuksissa ei perehdytä syvällisesti siihen, mistä erot syntyvät. Lähde\n2.D. Empiristisen metodologian rajoitus ja ratkaisu\nTehtävä: Seuraava teksti on Millerin ja Friesenin tutkimuksen johdannosta, jossa on kehitelty ja testattu teoreettista mallia. Malli kuvaa yritysten innovatiivisuusasteeseen vaikuttavia tekijöitä. Tutkimus on kuvaileva ja se kuvailee selittävää mallia.\nKuinka tämä malli liittyy aikaisempaan yritysten innovatiivisuusasteeseen vaikuttavia tekijöitä selvittävään tutkimukseen? Minkälainen perustelu mallin puolesta rakentuu tämän nojalla? Sopiiko tämä perustelu johdannon rakennekehikkoon?\nOrganisaation innovaatioastetta koskeva kirjallisuus sisältää merkittäviä ristiriitoja.\nEsimerkiksi Downs and Mohr (1976: 700) kirjoittavat seuraavasti:\nKenties hälyttävin piirre innovaatiota koskevassa empiirisessä tutkimuksessa on tulosten suuri vaihtelevuus, jota kutsumme heilahtelevuudeksi.\nEräissä tutkimuksissa innovaation kannalta tärkeiksi löydetyt tekijät osoittautuvat muissa tutkimuksissa vähemmän tärkeiksi, ei lainkaan tärkeiksi, tai käänteisesti vaikuttaviksi.\nTämä ilmiö toistuu herkeämättömällä säännönmukaisuudella.\nTutkimukseen käytetystä suuresta energiasta huolimatta, tulokset eivät ole olleet kasaantuvia.\nUskomme, että tuoteinnovaatiota koskevien tutkimusten ristiriitaisuus johtuu suurelta osin siitä, ettei ole otettu huomioon yrityksen innovaatiostrategian merkitystä.\nTämän kirjoituksen teesi on, että ympäristö-, informaationkäsittely-, rakenne- ja päätösmuuttujien vaikutus innovaatioon vaihtelee merkittävällä ja systemaattisella tavalla yrittäjämäisissä ja konservatiivisissa yrityksissä: …\nJatkokysymys: Miten tulkitset edellisen tehtävän nojalla Millerin ja Friesenin (1982) tutkimuksen merkitystä metodologisen keskustelun kannalta yleensä?\nKehitellään teoreettinen käsitteistö ja malli, joka osoittaa ristiriidan eri puolien soveltumisalueet. Lähde\nKakkuri-Knuutila, Marja-Liisa 2001. Mitä on tutkimus? Argumentti, väittely ja retoriikka. http://www.metodix.fi .\nErkki Komulainen & Kai Karma: Tilastollisen kuvauksen perusteet käyttäytymistieteissä ›\nAvainsanat:argumentti, retoriikka, tutkimus, väittely


Kirjanpidon perusteet -verkkokurssi, Taitotalo\nJos haluat lisätietoa aiheesta Kirjanpidon perusteet -verkkokurssi, klikkaa alta ja täytä yhteydenottolomake. Kysymyksesi lähetetään suoraan kouluttajalle.\nHaluatko tietää lisää koulutuksesta Kirjanpidon perusteet -verkkokurssi? Täytä yhteystietosi, niin koulutuksen järjestäjä ottaa sinuun yhteyttä.\nSaadaksesi lisätietoa aiheesta Kirjanpidon perusteet -verkkokurssi täytä seuraavat tiedot:


Tsajut: kesäkuuta 2012\nPysähdymme aina kun mahdollista ostoksille Heinolan Heilaan. Usein pistäydymme samalla Cafe Heilassa syömässä. Tällä kertaa nautimme;\nBenjamin laatumakkaroita, savupaistia, sipulia ja pottua pannulta\n(kevennetään paksulla kermalla) 14,90\nTalon Selleripihvit 14,90\nYrtti-jugurttikastikketa, peruna-kasvisgratiini, parilatomaatti\nEn ole sellerin suurin ystävä, mutta kokeilumielessä päätin kokeilla näitä kasvispihvejä ja ilahduin; pihvien rakenne oli hyvä ja selleri on mukavan mietoa, ei lainkaan hyökkäävää. Annokset olivat hyvät, mutta hivenen liian suuret/täyttävät.\nHeila on loistava ostospaikka, sieltä saa kaiken tarvitsemansa, niin ruoat, juomat kuin lahjatkin. Valikoima ja hinta on enemmän makuuni kuin Helsingin vastaavien liikkeiden. Poikkeuksetta olen ollut tyytyväinen siellä myytyihin tuotteisiin. Täältä myös ostan herukkaskumppani, Pihamaan Viherkuohun.\nLähettänyt Satu -Tsajut klo 16.18.00 3 kommenttia\n500 g tummaa suklaata\n12 kananmunaa, keltuaiset ja valkuaiset eroteltuina\nSulata voi ja suklaa vesihauteessa tai varoen mikrossa.\nVatkaa keltuaiset ja sokeri kuohkeaksi, vaaleaksi vaahdoksi.\nYhdistä keltuaisvaahto ja voi-suklaaseos keskenään.\nVatkaa valkuaiset kiinteäksi vaahdoksi ja kääntele se varovasti suklaaseokseen.\nKaada taikina voideltuun vuokaan (30 cm x 38 cm) ja kypsennä 20 minuuttia 175 asteessa.\nKakun pinta on ensin kohollaan, mutta laskee uunista otettaessa.\nTarjoile kakku lämpimänä, haaleana tai viileänä. Seuraksi sopii vaikka vaniljajäätelö.\nLähettänyt Satu -Tsajut klo 22.31.00 0 kommenttia\nTunnisteet: Jälkiruoka, Kakut\n2 pellillistä sokerikakkupohjaa\n4 iso kananmunaa\n(1 osa kutakin)\nvaniljaa jauheena, sokerissa tms.\nMittaa ainekset samankokoisissa laseissa. Riko ensin kananmunat lasiin mitaksi muille aineille.\nVatkaa munat ja sokerit kovaksi vaahdoksi.\nMikäli käytät leivinjauhetta, lisää se jauhoihin.\nLisää jauhot varoen, nuolijalla hämmentäen.\n(jauhoista 1/3 voidaan korvata tärkkelyksellä esim. perunajauholla joka\nsiivilöidään jauhojen joukkoon ja sekoitetaan nuolijalla varovasti)\nVoitele leivinpaperit (2 kpl); levitä paperi pöydälle ja pyyhkäise se voilla.\nAseta toinen leivinpaperi laidalliselle pellille ja kaada taikina siihen varoen.\nAseta toinen voideltu leivinpaperi kakkupohjan päälle voideltu puoli alaspäin.\nPaista 175 c n. 15-30 minuuttia uunissa tasalämmöllä ja keskitasolla.\nKun otat kakkupohjan uunista, anna sen jäähtyä hetki ja poista sitten päällimmäinen leivinpaperi varovasti vetäen. Päällä olevan leivinpaperin tarkoitus on ehkäistä kakun pintaan muodostuva kova pinta.\nOta ananasmehu talteen ja kostuta sillä varoen kakkupohja, kakun keskusta ei juuri kaipaa kostutusta. Tämä kakku kostuu hyvin täytteistäkin, mikäli sillä on hetki aikaa tekeytyä.\nMuussaa mansikat, viipaloi banaanit pitkittäin, siivuta persikat.\nLado täytteitä kakun kerroksiin.\nKoristele kakku kermavaahdolla, suklaalla, marjoilla.\nTämä kakku on raikas ja se edustaa meille sitä "oikeaa" täytekakkua. Vaikka yleensä teemme tämän kaltaisia kakkuja, niin niistä vain ei koskaan tule otettua edustavaa kuvaa.\nLähettänyt Satu -Tsajut klo 14.20.00 0 kommenttia\n125 g voi\n3,5 dl sokeri\n5 dl vehnäjauho\n300 g pieniä suklaahippuja\nSekoita voi, sokeri ja munat tasaiseksi taikinaksi.\nSekoita keskenään vehnäjauho ja leivinjauhe.\nSekoita jauhoseos taikinaan.\nNostele lusikalla pieniä kokkareita taikinasta pellille.\nPaista 175 c , 10-15 minuuttia jäähdytä ritilän päällä.\nLähettänyt Satu -Tsajut klo 22.48.00 0 kommenttia


MIKON MATKASSA VII: Käpykolo, unelma joka romuttui | ÄKS\nMIKON MATKASSA VII: Käpykolo, unelma joka romuttui\n11.02.2017 15:17 (muokattu 20.02.2017 13:56)\nOlisikohan Olavi Porrin 1978 kuvaama Käpykolo kuvattu veneestä? Varhaisin kulkenut kortti on leimattu Liimattalassa 1981. Laiturissa niin Veera kuin Suvi-laivakin. (kuva: Ramin kortit)\nKäpykoloon sijoittuvat Mikko Niskasen vaikeimmat ja parhaimmat elämänvaiheet. Suuret unelmat kariutuivat katkeraksi pettymykseksi, kun elokuvaohjaaja joutui luopumaan luomastaan idyllistä.\nMikko Niskanen osti Liimattalasta Kytänsalon saaresta tontin jo 1960-luvun lopulla. Louhikkoinen tontti oli alle puolen hehtaarin kokoinen, eikä siihen aikaan saareen vienyt tuota myöhemmin kuuluisaksi tullutta siltaakaan. Hän halusi itselleen piilopirtin ja paikan missä ladata akkuja, ja suunnitella elokuvia. Kotiseuturakas kun oli, niin koki tärkeäksi, että paikka löytyi läheltä kotia ja lapsuuden maisemia. Eikä koti tontilta kaukana ollutkaan, noin viiden kilometrin päässä.\nEnsimmäiset rakennukset nousivat Kytänsaloon vuonna 1969. Sakari-veli ja joukko talkoolaisia pystytti paikalle monenlaista pytinkiä: ensimmäinen päärakennus sai nimekseen Käpykolo, jättipotiksi kohonneen elokuvan Käpy selän alla (1966) mukaan. Se valmistui Mikon kotitalon, Laitalan, navetan ja Uuraisilta paikalle tuoduista 1700-luvun savupirtin hirsistä. Kohta valmistui Niskavillaksi nimetty talviasuttava mökki sekä Karakolo, eli pyörivä aitta. Tontille kohosi myös paja ja rantaan savusauna. Ei mennyt kuin hetki, ja rakennuksia oli pystyssä jo seitsemän! Piilopirtti muuttui Mikon työhuoneeksi ja paikaksi, jossa hän kestisi vieraita. Mikolla alkoi kyteä ajatus studion rakentamisesta Omat koirat purivat –elokuvan aikaan.\nKIANTOELOKUVAA varten rakennettu Turjanlinnan kulissi innoitti Mikkoa rakentamaan omaa linnaa. Perustukset tontille raivasi konginkankaalainen Kalervo Lehtonen, juuri kulissin kohdalle.\n– Mutta ennen kuin arvasin, Käpykolosta tuli turistikeskus. Ensimmäinen kesä oli vilkas, vieraita oli jatkuvasti. Kun halusin keskittyä ja olla rauhassa, jouduin jopa häätämään kavereita rannalta, kun he pyrkivät nousemaan maihin, toiset humalassa, (ote kirjasta Tuska ja hurmio).\nOma linna alkoi nousta, nimeksi Mikko kaavaili Käpylinnaa. Se valmistui keväällä 1975. Siniseksi maalattu Sinikka ja Erik Bruunin suunnittelema linna oli 16 metriä pitkä ja kymmenen metriä leveä nelikerroksinen uljas pytinki. Käpylinnassa oli 18 huonetta jossa Mikolla käytössä 350 neliötä työskentelytilaa. Kellarikerroksen lattian alle oli kaivettu pohjat uima-altaallekin. Vaikka suunnittelijaksi saatiin taidegraafikko ja professori sanoi Mikko kuitenkin suunnittelussa viimeisen sanan. Käpylinnan viereen myöhemmin rakennettu Talvipalatsi –nimeä kantanut 35-paikkainen majoitusrakennus oli myös Erik Bruunin käsialaa.\nMikko aloitti rakentamisen poikamiehenä, mutta kun linna valmistui hän oli ukkomies. Hän meni Käpykolossa naimisiin naimisiin opettaja ja radiotoimittaja Vuokko Österlundin kanssa vuonna 1974. ÄKSän Kosketuksia –haastattelussa Vuokko Niskanen muisteli näin:\n– Käpylinnan rakentamiseen osallistuivat sukulaiset ja vieraat, kukin oman kykynsä mukaan. Minä sain suunnitella väritystä ja lopulta Mikko taipui yönsiniseen sävyyn. Ensin rakennettiin rauhallinen mietiskelytorni talon kulmaan, järven puolelle. Toisen lasiseinäisen tornin idean Mikko toi Kiinan matkaltaan, ja tämä matkamuisto toimi isännän työhuoneena, Vuokko Niskanen muisteli.\nSinistä väritystä korosti koko rakennuksen levyinen parveke, jonka pienat oli maalattu valkoiseksi. Shakkitornissa oli paanupintainen kuusenkäpyä mukaileva muoto. Julkisuuteen nousseen arvion mukaan, Käpylinna maksoi 1,3 miljoonaa markkaa. Kerrottiin myös, että Mikko alkoi projektiin ilman kustannusarviota.\n– Sen talon rakentaminen oli kuin näytelmä jota Mikko ohjasi, Vuokko luonnehti rakennusurakkaa.\nVuokko Niskanen kertoi, kuinka Mikko hermostui kun salissa kaikui. Joidenkin asiantuntija-arvioiden mukaan tämä johtui kattoparrujen väliin laitetusta tervapaperista.\n– Ostin pakan mustaa, pehmeää kangasta, leikkasin leveitä suikaleita ja näppäilin ne vatsallani ryömien nitojalla lankkujen väliin. Koko yö siihen meni, mutta kaiku oli kaikonnut. ”On siinä minulla akka”, se oli Mikon rakkaudentunnustus, Vuokko kertoi.\nMikon ja Vuokon avioliitto alkoi rakoilla pian Käpylinnan valmistuttua ja vuonna 1976 liitto oli jo ohi. Samalla alkoi Mikolle valjeta todellisuus, ettei Käpykolosta tulekaan valtakunnan arvostamaa elokuvakeskusta.\nSAKARI TOIVIAINEN haastatteli kirjaansa Tuska ja Hurmio, Mikolle tärkeää Sakari-veljeä. Sakari oli mukana lukuisissa veljensä projekteissa ja oli Mikolle erittäin tärkeä tuki loppuun saakka.\n– Tiet ja sillat ja linnat tuli, ja se ei ollut kaikkien mieleen. Kateus oli kova. Nyt ajatellen hän teki valtavan työn täällä ja ylpeitähän siitä oli pitänyt kaikkien olla. Tämän seutukunnan hyvää hän ajatteli. Minä olin aika katkera jo silloin kun Mikko rakensi sitä ja näin, että toiset tekevät vain koko ajan myyräntyötä. Veljemme Esko sanoi, että kyläläisten pitäisi tukea tuollaista hullun yritystä eikä päinvastoin. Että kun yksityinen ihminen lähtee rakentamaan tuolla lailla siltaakin ja saa sen vielä aikaan – nehän on yleensä valtion hommia nämä siltatyömaat, eihän moni yhtiökään lähde sellaista tekemään. Nyt on koko saari tontitettu, on tehty tiet ja vedetty sähköt, eikä kukaan puhu siitä mitään, että silta saastuttaa kuten aiemmin väitettiin. Kaikki ovat vain hiljaa ja tyytyväisiä, Sakari lateli. Hänen mielestään konginkankaalaisten nurjamielisyys ja suoranainen painostus oli ratkaiseva syy, että Mikko joutui luopumaan Käpykolosta ja lähtemään kotiseudultaan.\nKäpykolossa Mikko ideoi ja teki elokuviin käsikirjoituksia. Toimipa syrjässä oleva paikka oivallisesti myös näyttelijöiden perehdyttämiseen ja tiimihengen luomiseen. Paikka toimi myös Mikon filmiyhtiön, Käpy-Filmi Oy:n, edustustilana. Käpykolosta käsin ovat valmistuneet tunnetut elokuvat: Laulu tulipunaisesta kukasta, Kahdeksan surmanluotia, Omat koirat purivat, Pulakapina, Syksyllä kaikki on toisin ja Ajolähtö.\nKUN KÄPYLINNA valmistui, Mikko muutti kirjansa Konginkankaalle ja hänestä tuli virallisesti konginkankaalainen.\n– Mutta sitten tilanne meni siihen kun meni. Sakari sanoi Mikolle, että hänen pitää lähteä muualle, jos meinaa päästä uralla eteenpäin. Vastustus oli Konginkankaalla niin kova, päättäjät ei katsoneet suopealla silmällä Mikon tekemistä, Jorma Niskanen kertoo.\nMikon yksi kuuluisa lausahdus kuuluu näin: ”Tämä pitäjä on kaunainen pitäjä, ja ihmiset ovat aidosti sitä.”\n– Se sanoi sen hienovaraisesti, eikä osoittanut sormellaan ketään, Jorma huokaa.\nSanomalehti Uusi Suomen haastattelussa 25.4.1981 Mikko kertoo Käpykolosta luopumisesta.\n– Minun täytyy urautua uuteen elokuvaani ja unohtaa muut murheet – myös Käpykolo, niin merkittävänä kuin se lähtökohtana ja tukena onkin ollut, Mikko kertoi raskaasti.\nMIKKO LUOVUTTI Käpykolon isännyyden elokuussa 1981 kaavilaiselle Ihmisyyden tunnustajat –nimiselle teosofiselle yhdistykselle. Hän julkaisi päiväkäskyksi nimeämänsä tiedotteen medialle, jossa kertoi avoimesti ja suorasanaisesti pettymyksestään.\n– Syvästi pettyneenä yhteiskuntaamme, kulttuuri-, opetusalan ja erikoisesti elokuva- ja tv–alan päättäjiin, jotka luulivat, että pelkillä lupauksilla Käpykolon suuret asiat ratkaistaan, ilmoitan, että 15.8.1981 lähtien Käpykolo –niminen kokonaisuus siirtyy toistaiseksi hoivistani toisiin käsiin. Syynä siihen on, että sen alkuperäiselle tarkoitukselle ei löytynyt sijaa siinä maailmassa, jota sen luoja edustaa, vaikka tarve onkin rajaton.\nKun Mikko lähti Käpykolosta pois, hän poisti portin pielestä kyltin: Siedettäväkin naapuri on parempi kuin sellainen jota on pakko sietää.\nMikon 60-vuotishaastattelussa 30.1.1989 (Keskisuomalainen) hän ei peittele katkeruuttaan.\n– Kun katselen elämää 60-vuotiaan perspektiivistä, tuntuu, että ilman taistelua en olisi tässä. Kaikkein pienin ei ole se taistelu, jota olen käynyt kotiseutuni kanssa. Olen tehnyt monta sitkeätä paluuta Keski-Suomeen. Luulin, että siellä olisi jotain jäljellä niistä periaatteista ja siitä elämänmuodosta kuin lähtiessäni. Kiitollisuudesta kotiseutuani kohtaan rakensin Konginkankaalle Käpykolon, enne kuin aloin uskoa, ettei sille ole sijaa siellä. Konginkankaalaisten mielestä suunnitelmani olivat liian suuria, helsinkiläiset taas sanoivat sen olevan liian kaukana Etelä-Suomesta.\nSiltajupakka kalvoi mieltä pitkään. Kytänsalon saareen Mikon rakennuttama silta tuomittiin luvattomaksi yritykseksi. Mikko koki tämän jupakan viimeiseksi ajojahdikseen.\n– Kylällä velloi vääriä ja vääristeltyjä puheita siitä, että silta saastuttaisi olemassaolollaan tai sen rakennusvaiheessa, Jorma sanoo.\nKäpylinna oli suuri unelma, joka toteutui, mutta osoittautui lumeeksi.\n– Se oli enemmän kuin unelma, ensimmäisen yön vain kuljeskelin siellä ja ajattelin, miten hyvä minun on olla. Koin unohtumattomia hetkiä sen tornissa ja sen salissa. Istuessani työhuoneessani tunsin saavuttavani ihmiselämän huippuhetkiä, Mikko sanoi Keskisuomalainen haastattelussa 31.12.1989.\nLUOPUESSAAN unelmastaan vuonna 1981 Mikko uskoi, että hän vielä joskus palaisi Käpykolon isännäksi. Näin ei kuitenkaan koskaan tapahtunut.\nLähteet: Tuska ja Hurmio, Keskisuomalainen, Uusi Suomi, Timo Enäkoski\nTEKSTI MARJO STEFFANSSON, KUVAT RAMIN KORTIT JA JORMA NISKASEN ARKISTOT


Stuertti listasi maailman upeimmat ostosparatiisit - tunnistatko parhaimman pelkästä kuvasta? - Matkat - Ilta-Sanomat\nStuertti listasi maailman upeimmat ostosparatiisit - tunnistatko parhaimman pelkästä kuvasta?\nNwe Yorkin Seventh Avenue on tunnettu myös nimellä Fashion Avenue.\nJulkaistu: 8.7.2014 7:47\nEilen stuertti Peter Hekkala http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Peter%20Hekkalavinkkasi Euroopan parhaimmat ostosparatiisit. Nyt vuorossa ovat koko maailman parhaimmat ostoskohteet.\n1. New York "New York on ehkä kaikkein kuuluisin ostoskaupunki - ja kaupunki on myös maineensa arvoinen. Sieltä voin liikkeistä mainita erityisesti Century 21:n, Macy´sin ja Paragon Sportsin. Century 21:stä löytyy erilaisia merkkivaatteita todella edullisesti. Mallit ja koot toki vähän vaihtelevat, mutta etsimällä jokainen varmasti löytää jotain itselleen. Macy´s on yksi New Yorkin suurimpia tavarataloja, josta löytyy iso valikoima vaatteita ja kenkiä. Turistin kannattaa käydä infopisteessä näyttämässä ulkomaalaista passia, niin saa alennuskortin. Paragon Sports on iso urheiluliike, jolla on kenties suurin urheiluvaate- ja -välineiden valikoima New Yorkissa. Näiden lisäksi on satoja ellei tuhansia muita hyviä liikkeitä ympäri Manhattania, Broadwaylla, 5th Avenuella, SoHossa... Ja vain noin tunnin bussimatkan päästä New York Citystä löytyy Woodburry Common Outlet, joka yksi isoimmista ja suosituimmista outleteista New Yorkissa." Muualla Yhdysvalloissa:"Yhdysvalloista löytyy myös muita erinomaisia shoppailupaikkoja ja paljon isoja outlettejä. Näistä mainittakoon parhaimmat: Camarillo Premium Outlets Los Angelesin lähellä sekä Sawgrass Mills Fort Lauderdalessa." 2. Hongkong"Hongkong on kaupunki, jossa on ostoskeskuksia toinen toisensa jälkeen. Yksi suoikeistani on Langham Place, joka sijaitsee Mongkokin metroaseman lähellä. Tämä on iso ostoskeskus, jossa on paljon tunnettuja liikkeitä. Pidän erityisesti tästä ostoskeskuksesta sen arkkitehtuurin takia. Jos liikkuu näillä kulmilla, noin 15-20 minuutin kävelymatkan päässä on myös maailman halvimmaksi kutsuttu Michelin-ravintola Tim Ho Wan. Mikäli edullinen elektroniikka kiinnostaa, kannattaa jatkaa matkaa metrolla Mongkokista Sham Shui Pon asemalle. Sham Shui Possa on ostoskeskus nimeltään Golden Computer Arcade ja myös katu, jossa myydään paljon second hand-tarvikkeita. Ostoksille kannattaa suunnata myös Kowloonin Nathan Roadille, joka on täynnä ostoskeskuksia." 3. Dubai"Yksi mainitsevan arvoinen ostospaikka Dubaissa on Dubai Mall. Täällä saat varmasti vietettyä paljon aikaa lukuisissa kaupoissa, ja hintataso on myös erinomainen."4. Shanghai Huai Hai Lu on yksi Kiinan parhaimmista ostoskaduista. Hintataso on tosin vähän kalliimpi moneen muuhun maahan verrattuna."Lisävinkki: "Kannattaa seurata valuuttakursseja, koska niiden muuttuessa rajusti, esimerkiksi Japani, Ruotsi tai Yhdysvallat saattavat muuttua joko entistä edullisemmaksi tai kalliimmaksi."Mikä on sinun mielestäsi maailman paras matkakohde, jos haluaa tehdä paljon ostoksia? Kommentoi alla.\nStuertti Peter Hekkala listasi IS:lle parhaimmat matkakohteet ostoksia tekevälle. Lue lisää ›