HE 21/2017 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2017 › HE 21/2017\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi maataloustuotteiden markkinajärjestelystä annettua lakia. Esityksen mukaan koulumaitotukea koskevat säännökset muutetaan vastaamaan uudistettua Euroopan unionin lainsäädäntöä. Samalla lakiin lisättäisiin oppilaille jaettavaksi tarkoitetuille hedelmille ja vihanneksille myönnettävän Euroopan unionin lainsäädäntöön perustuvan tuen käyttöönottoa ja täytäntöönpanoa koskevat säännökset. Jatkossa nämä järjestelmät muodostaisivat yhtenäisen koulujakelutuen. Sen tarkoituksena on edistää terveellisiä ruokailutottumuksia tukemalla kyseisten tuotteiden kulutusta kouluissa ja päiväkodeissa.\nEsitys liittyy esitykseen valtion vuoden 2017 lisätalousarvioksi.\nLaki on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä elokuuta 2017.\nKoulujakelujärjestelmä jakautuu toisaalta hedelmien, vihannesten ja banaanien toimittamista oppilaitoksiin koskevaan tukeen (kouluhedelmätuki) ja toisaalta maidon ja maitotuotteiden toimittamista oppilaitoksiin koskevaan tukeen (koulumaitotuki). Näiden tukijärjestelmien täytäntöönpano on jäsenvaltiolle vapaaehtoista. Suomessa on tähän saakka ollut käytössä vain koulumaitotuki.\nSuomessa koulumaitotuki on ollut käytössä vuodesta 1995. Koulumaitotuen piirissä oli meillä lukuvuonna 2014—2015 noin 89 % kouluissa ja päivähoidossa olevista lapsista. Viime vuosina nestemäisten maitotuotteiden käyttö on vähentynyt ja rasvattoman maidon kulutus vähenee jo toista vuotta perättäin. Vuonna 2015 maitoa ja piimää käytettiin 123 litraa henkeä kohden (Luonnonvarakeskus 2016).\nKoulujakelujärjestelmä perustuu EU:n lainsäädäntöön. Siitä säädetään nykyisin maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1308/2013, jäljempänä markkinajärjestelyasetus ja erityisesti sen 22—25 artikloissa. Koulujakelujärjestelmän täytäntöönpanoon sovelletaan myös yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 1306/2013.\nKoulumaitotuen määrästä säädetään maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien toimenpiteiden määrittämisestä annetussa neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1370/2013, tarkemmin sen 5 ja 6 artikloissa.\nEU:n lainsäädäntö on muuttunut siten, että koulumaitotukea ja kouluhedelmätukea koskevat säännökset on yhdistetty. Jatkossa molempien tukijärjestelmien täytäntöönpanon edellytyksenä olevat kansallisesti laadittavat strategiat perustuvat samoihin säännöksiin. Myös järjestelmien rahoitusta koskevia säännöksiä on yhtenäistetty samoin kuin tuen kohteen ja määrän sääntelyä. Suomen kannalta keskeisimmät muutokset koskevat tuotteiden jakelun lisäksi toteutettavia liitännäistoimenpiteitä. Näiden tarkoituksena on EU:n lainsäädännön mukaan kyseisten maataloustuotteiden kulutuksen lisääminen ja ruokavalioiden muovaaminen terveellisemmiksi. Niiden tarkoituksena on myös luoda lapsille suhde maatalouteen ja maataloustuotteisiin.\nMuutoksista on säädetty asetusten (EU) N:o 1308/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 muuttamisesta hedelmien ja vihannesten, banaanien ja maidon toimittamista oppilaitoksiin koskevan tukijärjestelmän osalta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/791, jäljempänä parlamentin ja neuvoston koulujakeluasetus. Samassa yhteydessä on annettu myös maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien toimenpiteiden määrittämisestä annetun asetuksen (EU) N:o 1370/2013 muuttamisesta annettu neuvoston asetus (EU) 2016/795. Kyseisiä EU:n asetuksia sovelletaan 1 päivästä elokuuta 2017 alkaen.\nKoulujakelujärjestelmästä on säädetty tarkemmin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja tiettyjen maitotuotteiden toimittamiseksi koulujen oppilaille myönnettävän yhteisön tuen osalta annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 657/2008 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden laatimista kansallisen tai alueellisen tason strategioista koulumaitojärjestelmää varten annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1047/2014 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä hedelmien ja vihannesten, hedelmä- ja vihannesjalosteiden sekä banaanituotteiden toimittamiseen ja jakamiseen kouluhedelmäjärjestelmän mukaisesti myönnettävän unionin tuen osalta annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/247.\nMainitut komission asetukset on korvattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä hedelmien ja vihannesten, banaanien ja maidon toimittamisesta oppilaitoksiin myönnettävän unionin tuen osalta annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella 2017/39, jäljempänä koulujakelutuen täytäntöönpanoasetus ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä hedelmien ja vihannesten, banaanien ja maidon toimittamiseen oppilaitoksille myönnettävän unionin tuen osalta sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 907/2014 muuttamisesta annetulla komission delegoidulla asetuksella 2017/40. Kyseisiä EU:n asetuksia sovelletaan lukuvuonna 2017/2018 ja sitä seuraavina lukuvuosina myönnettävään tukeen.\nKansallisesti koulumaitotuen täytäntöönpanosta säädetään maataloustuotteiden markkinajärjestelystä annetussa laissa (999/2012), jäljempänä markkinajärjestelylaki, ja tarkemmin sen 32 a ja 33—36 §:ssä. Tukijärjestelmän täytäntöönpanossa sovelletaan lisäksi markkinajärjestelylain 49, 50, 55 ja 56 §:ää sekä 10 luvun säännöksiä. Koulumaitotuen täytäntöönpanosta on annettu lisäksi valtioneuvoston asetus koulumaitotukeen kelpoisista tuotteista (314/2013).\nKoulumaitotuen jatkamista on pidetty perusteltuna, koska järjestelmää hyödynnetään Suomessa hyvin laajasti. Ilman tukijärjestelmää maitotuotteiden kulutus todennäköisesti laskisi nykyistä nopeammin. Valtion ravitsemusneuvottelukunnan antamien kouluruokailusuositusten mukaan rasvaton maito ja piimä ovat nuorille hyviä ruokajuomia. Niitä ja muita rasvattomia ja vähärasvaisia nestemäisiä maitovalmisteita, kuten jogurttia ja viiliä tulisi käyttää noin puoli litraa päivässä.\nKouluhedelmätuki ei ole nykyisin käytössä Suomessa. Sen käyttöönotto on katsottu perustelluksi, koska tutkimusten mukaan kasvisten, hedelmien ja marjojen käyttöä tulisi lisätä. Niitä tulisi tarjota joka aterialla. Tämä tarkoittaa ravitsemussuositusten mukaisesti vähintään puolta kiloa eli 5—6 annosta päivittäin (1 annos = 1 kourallinen ja lasten annos on noin puolet aikuisen annoskoosta). Suomalaiset aikuiset miehet syövät kasviksia (mukaan lukien hedelmät ja marjat) ja kasvisruokia noin 260 grammaa ja naiset noin 330 grammaa päivässä (Finravinto, 2012). OECD:n tilastojen mukaan noin 30 prosenttia väestöstä syö päivittäin hedelmiä ja 40 prosenttia kasviksia. Sukupuolten väliset erot ovat suuria ja erot näkyvät jo varhaislapsuudessa. Lasten kasvisten syöntiä on tutkittu yksittäistutkimuksissa 2000-luvulla: 10—11 -vuotiaat lapset käyttivät kasviksia noin 100 grammaa ja hedelmiä noin 100 grammaa päivässä. Tutkimusten mukaan alle kouluikäisistä puolet syö vain yhden kasvisannoksen (ml. hedelmät ja marjat) päivässä.\nMuuttunut koulujakelutukea koskeva EU:n lainsäädäntö edellyttää muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön.\nEsityksen tavoitteena on varmistaa, että kansallinen lainsäädäntö mahdollistaa koulujakelujärjestelmää koskevan uudistetun EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon Suomessa ja että myös kouluhedelmätuen myöntäminen olisi jatkossa mahdollista.\nKoulujakelujärjestelmän tavoitteena on edistää terveellisiä ruokailutottumuksia, lisätä maataloustuotteiden kulutusta ja lähentää lasten suhdetta maatalouteen. Esityksen tarkoituksena on myös lisätä luonnonmukaisen tuotannon tunnettuutta ja tuotteiden kysyntää.\nLuonnonmukaisten tuotteiden osalta voidaan todeta, että markkinajärjestelyasetuksen 23 artiklan 11 kohdassa säädettyihin jäsenvaltion harkintavaltaan kuuluviin tuotteiden valintaperusteisiin kuuluvat myös luonnonmukaiset tuotteet. Kansallisella tasolla taas on huomioitava valtioneuvoston periaatepäätös kestävien ympäristö- ja energiaratkaisujen (Clean-tech-ratkaisut) edistämisestä julkisissa hankinnoissa, joka suosittelee luomulle 20 %:n osuutta 2020 mennessä. Lisäksi valtion hankintayksiköt noudattavat julkisissa hankinnoissa muun muassa seuraavia tavoitteita: Keittiöissä ja ruokapalveluissa on hankittava ravitsemussuositusten mukaista sekä luonnonmukaisesti tuotettuja, kasvispainotteisia tai sesonginmukaisia elintarvikkeita. Julkisissa keittiöissä tarjotusta ruoasta tulisi olla luomua 20 %:a prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Valtioneuvosto suosittelee, että muutkin hankintayksiköt noudattavat näitä periaatteita. Näin ollen olisi johdonmukaista edistää luomun käyttöä myös koulujakelujärjestelmän mahdollistamissa puitteissa.\nMainitun parlamentin ja neuvoston koulujakeluasetuksen perusteluiden mukaan on havaittu, että erityisesti tuoreiden hedelmien ja vihannesten ja kulutukseen tarkoitetun maidon kulutus on laskusuunnassa. Sen vuoksi olisi aiheellista keskittää koulujärjestelmissä tapahtuva jakelu ensisijaisesti näihin tuotteisiin. Nykytilanteessa tuoreiden hedelmien ja erityisesti vihannesten sekä maitotuotteiden kulutus vähenee lasten keskuudessa ja lasten lihavuus yleistyy runsaasti lisättyjä sokereita, suolaa, rasvaa tai lisäaineita sisältäviin elintarvikkeisiin suuntautuvien kulutustottumusten takia.\nParlamentin ja neuvoston koulujakeluasetuksen perusteluiden mukaan olisi myös pyrittävä varmistamaan paikallisten ja alueellisten tuotteiden jakelu. Näin ollen koulujakelujärjestelmällä voitaisiin edistää myös paikallisten maataloustuotteiden käyttöä.\nTerveellisten ruokailutottumusten edistämistä toteutetaan nykyisin kuntien tarjoamalla lakisääteisellä, opetukseen osallistuvalle oppilaalle maksuttomalla kouluruokailulla ja koulumaitojärjestelmällä. Kouluruokailun järjestäminen on kunnan ja koulun vastuulla. Valtion ravitsemusneuvottelukunta on vuonna 2008 antanut kouluruokailusuositukset kouluruokailun järjestämisestä muun muassa ruokailuaikojen, ruokailuympäristön, aterioiden ravintosisällön ja ruoka-aineiden valinnan osalta. Uudet kouluruokailusuositukset on juuri julkaistu. Niistä mahdollisesti aiheutuvat muutostarpeet huomioidaan järjestelmän täytäntöönpanon yhteydessä.\nKoulujakelujärjestelmä mahdollistaa Euroopan unionin rahoituksen koululaisten ravitsemuksellisten tavoitteiden täydentämiseksi. Järjestelmää on jo vakiintuneesti käytetty Suomessa maitotuotteiden osalta. Muutoksena nykytilaan nähden olisi myös hedelmien ja vihannesten jakelu ja tähän liittyvät liitännäistoimet. Aikaisempaan tilanteeseen nähden hedelmille ja vihanneksille myönnettävää tukea koskeva EU:n lainsäädäntö on muuttunut siten, että järjestelmässä ei ole enää pakollista jäsenvaltion omaa rahoitusosuutta. Kouluhedelmäjakelun hallinnointi ja toimeenpano olisi pääosin mahdollista yhdistää koulumaitojakelun kanssa sekä Maaseutuvirastossa että kouluissa. Näin ollen myös kouluhedelmätuen käyttöönotto nykyisten järjestelmien rinnalle olisi perusteltua.\nEsityksessä ehdotetaan säädettäväksi markkinajärjestelylain muutoksista, jotka mahdollistaisivat koulumaitotukea koskevan uudistetun EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon ja kouluhedelmätuen käyttöönoton Suomessa. Muutokset ehdotetaan toteutettavaksi siten, että uudistettua koulujakelujärjestelmää voitaisiin alkaa toteuttaa lukuvuoden 2017 alusta lukien eli 1.8.2017 lukien.\nJärjestelmää toimeenpantaessa on tarkoitus esittää luonnonmukaisesti tuotetuille tuotteille korkeampaa tukitasoa verrattuna tavanomaisesti tuotettuihin tuotteisiin.\nEsitys liittyy esitykseen valtion vuoden 2017 lisätalousarvioksi. Esitykseen valtion vuoden 2017 lisätalousarvioksi on tarkoitus sisällyttää ehdotus määrärahan lisäyksestä koulujakelutukea varten momentille 30.20.41 (EU-tulotuki ja EU-markkinatuki, arviomääräraha). Määrärahan lisäys tarvitaan lähinnä hedelmien ja vihannesten hankintaan tarvittavan tuen osuuteen. Momentille jo sisältyvän koulumaitotukeen varatun määrärahan arvioidaan riittävän. Vuoden 2017 talousarviossa momentille on budjetoitu määrärahaa yhteensä 540 miljoonaa euroa, josta EU-markkinatukien osuus on 5 miljoonaa euroa (EU-yksityisen varastoinnin tuki 1,2 miljoonaa euroa ja koulumaitotuki 3,8 miljoonaa euroa).\nKoulujakelujärjestelmän puitteissa EU:n varoista myönnettävissä olevan tuen enimmäismäärä on EU:n lainsäädännön mukaan koulumaitotuen osalta 3 824 689 euroa ja kouluhedelmätuen osalta 1 599 047 euroa lukuvuotta kohden, jolloin rahoitus jakautuu kahdelle budjettivuodelle. EU:n varoista on mahdollista saada lisätukea, jos muut jäsenmaat eivät hae tukea täysimääräisesti. Koulujakelujärjestelmään on EU:n lainsäädännön mukaan mahdollista myöntää myös kansallista tukea. Osa tuesta voidaan käyttää liitännäistoimiin. Koulujakelujärjestelmää voidaan täydentää joko kansallisin tai EU:n kokonaan rahoittamin liitännäistoimin. Valtion 2016 III lisätalousarviossa myönnetty 500 000 euroa on tarkoitus käyttää uuden EU:n koulujakelujärjestelmän käynnistysvaiheessa kansallisesti rahoitettaviin liitännäistoimenpiteisiin ja järjestelmästä tiedottamiseen edunsaajille.\nMaidon kokonaistuotanto vuonna 2015 oli 2 365 miljoonaa litraa. Maidon kulutukseen ei ole odotettavissa tukijärjestelmästä johtuvaa kasvua, koska järjestelmä on maidon osalta tälläkin hetkellä käytössä. Tuettua koulumaitoa jaetaan vuosittain nykyisin noin 18 miljoonaa litraa. Tällä ei maidon kokonaiskulutuksen kannalta ole suurta merkitystä, mutta koulussa tarjottava maito voi kuitenkin totuttaa nuoret käyttämään sitä myös koulun ulkopuolella, minkä pidemmällä aikavälillä arvioidaan lisäävän tai ainakin ylläpitävän maidon kulutusta.\nKoulujakelujärjestelmän käyttöönoton on tarkoitus lisätä hedelmien ja vihannesten kulutusta. Tukijärjestelmän vaikutuksia hedelmä- ja vihannestuotteiden tuotannon kannalta ei yleisesti ottaen pidetä kuitenkaan kovin suurina, koska jaettavissa oleva tuki on varsin vähäinen. Esimerkiksi vuonna 2013 pelkästään kasvihuonetomaatin tuotannon arvo Suomessa oli noin 76 miljoonaa euroa. Väestön kasvisten kulutuksen arvioidaan kuitenkin monipuolistuvan ja kasvavan, jos kasviksia totutaan syömään varhain ja niistä tulee näin osa päivittäistä ruokavaliota.\nTukijärjestelmällä ei arvioida olevan suurta merkitystä elintarviketeollisuuden kannalta. Hedelmissä ja vihanneksissa on tarkoitus painottaa tuoretuotteita. Hedelmien ja vihannesten käytön lisääntyminen saattaa lisätä kysyntää pienyrityksille, jotka esimerkiksi paloittelevat valmiiksi hedelmiä ja vihanneksia. Kouluille ja oppilaitoksille tuotteita toimittava vähittäis- ja tukkukauppa saattaa hyötyä lisääntyneestä hedelmien ja vihannesten kysynnästä.\nYksittäisen tuotetyypin kohdalla vaikutukset voivat olla tuottajien kannalta suurempia. Vaikutukset riippuvat siitä, mitä tuotteita valitaan tuen kohteeksi ja mikä näiden tukitaso tulee olemaan. Kulutusmäärien lisääntyminen riippuu valituista tuotteista. Hedelmissä ja vihanneksissa tuotekirjo on laaja ja hintavaihtelut erittäin suuria. Järjestelmän alkuvaiheessa on tarkoitus ottaa mukaan vain rajattu määrä helposti jaettavia ja lapsille maistuvia tuotteita. Tukeen oikeutetuista tuotteista ja tuen määrästä säädettäisiin valtionneuvoston asetuksella, minkä vuoksi tuotekohtaisia arvioita voidaan antaa vasta asetuksen antamisen yhteydessä.\nJärjestelmässä on tarkoitus edistää luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden kulutusta, mikä voi osaltaan parantaa näitä tuotteita tuottavien maataloustuottajien ja myyvien ruoka-alan yritysten taloudellista asemaa. On todennäköistä, että luonnonmukaisesti tuotetulle maidolle myönnettävä korkeampi tukitaso lisäisi luonnonmukaisesti tuotetun maidon kulutusta ja kasvattaisi luonnonmukaisesti tuotetun maidon markkinoita. Vuonna 2016 luomumaitoa tuotettiin 54 miljoonaa litraa eli noin 2 prosenttia Suomessa vuosittain tuotetusta maitomäärästä. Kasvua edelliseen vuoteen oli noin 7 miljoonaa litraa.\nLuonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden suosiminen järjestelmässä hyödyttäisi koko luomuketjua volyymien kasvaessa. Hedelmissä ja vihanneksissa huomattava osa luomutuotteiden tarjonnasta on tuontituotteita. Hintaero tavanomaisesti tuotettuun on yleensä suuri, minkä vuoksi suuri osa tuotteita kouluihin ostavista tahoista valitsee nykyisin tavanomaisesti tuotetun vaihtoehdon. Hintaeroa voitaisiin kompensoida korkeammalla tukitasolla. Pienikin kysynnän kasvu saattaa kannustaa hedelmien ja vihannesten tuottajia siirtymään luomutuotantoon. Koska tukitasoista on tarkoitus säätää valtioneuvoston asetuksella, tarkemmat tuotekohtaiset vaikutukset voidaan kuitenkin arvioida vasta asetuksen antamisen yhteydessä.\nKoulujakelujärjestelmän täytäntöönpano kuuluisi Suomessa Maaseutuvirastolle, joka nykyisinkin vastaa koulumaitotuen täytäntöönpanosta. Koulumaitotukea koskevilla muutoksilla ei olisi liitännäistoimenpiteitä lukuun ottamatta merkittäviä vaikutuksia Maaseutuviraston tehtävien osalta. Kouluhedelmätuen täytäntöönpanon osalta on arvioitu, että lisähenkilötyövuosia ei tarvita. Liitännäistoimenpiteiden osalta on tarkoitus, että Maaseutuvirasto kilpailuttaa hankkeina toteutettavat liitännäistoimet ja seuraa ja valvoo niiden toteutumista. Kouluille aiheutuisi nykytilaan nähden jonkin verran lisätyötä hedelmien ja vihannesten jakelusta ja liitännäistoimenpiteiden toteuttamiseen osallistumisesta.\nKoulujakelujärjestelmä edistäisi osaltaan lasten terveellisiä ruokailutottumuksia. Parlamentin ja neuvoston koulujakeluasetuksen perusteluiden mukaan koulutukselliset liitännäistoimenpiteet ovat keskeinen väline, jonka avulla lapset saavat uuden suhteen maatalouteen ja erilaisiin, erityisesti heidän alueellaan tuotettuihin maataloustuotteisiin. Aikaisemmin Suomessa ei ole toimeenpantu liitännäistoimia koulumaitojärjestelmässä. Liitännäistoimilla voidaan edistää ruokakasvatusta sekä lisätä lasten tietämystä maataloustuotannosta ja ravitsemuksesta esimerkiksi pelien, esitteiden, tilavierailujen ja palkintojen avulla. Myös lähiruoasta ja ruoantuotannon ympäristövaikutuksista voidaan parhaiten kertoa liitännäistoimenpiteiden avulla.\nEsitys on valmisteltu maa- ja metsätalousministeriössä. Ministeriö on järjestänyt koulujakelujärjestelmän ja kansallisen lainsäädännön uudistamisesta kaksi sidosryhmätapaamista, joissa saatua palautetta on hyödynnetty esityksen valmistelussa. Esityksestä pyydettiin lausuntoa seuraavilta tahoilta: oikeusministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, valtiovarainministeriö, Maaseutuvirasto, Opetushallitus, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Lainsäädännön arviointineuvosto, Valtion ravitsemusneuvottelukunta, Ammattikeittiöosaajat ry, Ekocentria, Elintarviketeollisuusliitto ry, Kauppapuutarhaliitto ry, Maidonjalostajien ja meijeritukkukauppiaiden liitto ry, Maito ja terveys ry, Luomuliitto ry, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK ry, Maitovaltuuskunta, Opetusalan ammattijärjestö, Pro Luomu ry, Puutarhaliitto ry, Päivittäistavarakauppa ry, Ruokatieto yhdistys ry, Suomen Kuntaliitto ry, Svenska Lantbruksproducenternas Centralförbund SLC, Svenska Trädgårdsförbundet rf, Yhdistyneet luomutuottajat ry, Arla Oy, Heinon Tukku Oy, Kanta-Hämeen Tuoretuote Oy, Kimmon Vihannes Oy, Meira Nova Oy, Satotukku Oy, Valio Oy ja Ålands Centralandelslag, ÅCA.\nLausunnon antoivat Ammattikeittiöosaajat ry, Ekocentria, Espoon kaupunki, Helsingin kaupunki, Luomuliitto ry, Luonnonsuojeluyhdistys Tuottava Maa - Turvattu Luonto ry, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusjärjestö MTK ry, Maaseutuvirasto, Maidonjalostajien ja meijeritukkukauppiaiden liitto ry, Maito- ja terveys ry, Mehu- ja säilyketeollisuusyhdistys ja Pakaste- ja perunateollisuusyhdistys (ETL), Oulun kaupunki, Pro Luomu ry, Puutarhaliitto ry, Sosiaali- ja terveysministeriö, Suomen kuntaliitto ry, Suomen Meijeriyhdistys (ETL), Svenska Lantbruksproducenternas Centralförbund SLC, Svenska Trädgårdsförbundet rf, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Turun kaupunki, Valtion ravitsemusneuvottelukunta, valtiovarainministeriö ja Vantaan kaupunki. Oikeusministeriö ei antanut lausuntoa, mutta kommentoi myöhemmin pyydettäessä esityksen sähköistä hakua koskevaa osuutta.\nAnnetuissa lausunnoissa esitykseen suhtauduttiin yleisesti ottaen positiivisesti ja esityksen päälinjausta siitä, että koulujakelujärjestelmää laajennetaan hedelmiin ja vihanneksiin kannatettiin.\nTuen kohderyhmien osalta esitys sai pääsääntöisesti myönteistä palautetta, joskin osassa lausunnoista ehdotettiin myös muita kohderyhmiä. Esityksen lähtökohtana on maidon osalta ollut nykytila eli tuettuja tuotteita voitaisiin jakaa lapsille ja oppilaille päiväkodeissa, esikouluissa, perusasteen oppilaitoksissa ja toisen asteen oppilaitoksissa. Koska määrältään varsin rajallista hedelmien ja vihannesten tukea on vaikea saada riittämään jaettavaksi kaikille ikäryhmille siten, että tuella olisi tavoiteltuja vaikutuksia, lähtökohdaksi on otettu sen kohdistaminen tietylle ikäryhmälle. Hallinnollisen taakan minimoimiseksi olisi perusteltua rajata tuki myös organisaatiokohtaisesti siten, että vähäistä tukea ei pyrittäisi kohdistamaan jaettavaksi esimerkiksi sekä lastentarhoissa että kouluissa. Näistä syistä valmistelun lähtökohtana on ollut hedelmä- ja vihannestuen kohdentamien peruskouluissa jaettavaksi. Asiasta on tarkoitus säätää tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.\nEniten eriäviä mielipiteitä esitettiin tavoitteesta painottaa luomutuotteita myöntämällä niille korkeampaa tukea. Osassa lausunnoista tämän nähtiin vaarantavan tavanomaisesti tuotettujen tuotteiden jakelumahdollisuuksia. Toisaalta osassa lausunnoista linjaus todettiin hallituksen periaatepäätöksen mukaiseksi ja osassa ehdotettiin tukea vain luomutuotteille. Syitä painottaa luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita on selvitetty edellä yleisperusteluissa. Tuen kohteena olevien tuotteiden osalta esille nousivat erityisesti hedelmien ja vihannesten satokausittainen jakelu ja kotimaisuus, joita laajasti pidettiin ensisijaisina kriteereinä suhteessa luonnonmukaisesti tuotettuihin tuotteisiin. Maitotuotteiden rajaamisesta vain nestemäisiin tuotteisiin esitettiin erilaisia näkemyksiä.\nYksittäisten tuotteiden tukikelpoisuudesta ja tukitasosta sekä Suomelle osoitettavan tukimäärän mahdollisimman tehokkaasta käyttämisestä annetuista lausunnoista voi todeta, että tarkoituksena on tukea sekä tavanomaisesti että luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita siten, että tarjolla olisi kotimainen vaihtoehto. On huomioitava, että tuotevalinnat tekevät tuotteita hankkivat tahot, pääasiallisesti kunnat. Tässä esityksessä on kyse siitä, minkä tuotteiden hankinnalle voidaan myöntää tukea. Tuotteista ja tukitasoista on tarkoitus säätää ehdotettavan valtuuden nojalla annettavalla valtioneuvoston asetuksella. Tässä yhteydessä on tarvetta sovittaa yhteen toisaalta luomutuotannon painotus ja toisaalta muiden tuotteiden ja erityisesti kotimaisten tuotteiden tarjonnan varmistaminen. Tarkoituksena on luonnollisesti myös se, että Suomelle osoitettu tuki käytetään mahdollisimman tehokkaasti. Tuoteryhmiä ja määrärahan riittävyyttä koskevat lausunnot samoin kuin kouluruokailusuositus huomioidaan kyseistä valtioneuvoston asetusta annettaessa. Sesonkiluonteisuus toteutuu hedelmien ja vihannesten osalta jo siksikin, että jaettavissa oleva tuki ei todennäköisesti riitä jatkuvaan tuotteiden jakeluun.\nJoissakin lausunnoissa kiinnitettiin huomiota hallinnolliseen taakkaan. Maaseutuvirastossa on pyritty saamaan järjestelmä mahdollisimman helpoksi käyttää siltä osin kuin kyse on kansalliseen harkintavaltaan liittyvistä seikoista. On kuitenkin selvää, että EU-rahoitteisessa tuessa ei voida poiketa EU:n lainsäädännössä säädetyistä vaatimuksista, joihin voi liittyä hallinnollista taakkaa.\nLausunnoissa ei tullut esille sähköistä hakua vastustavia kommentteja. Koska oikeusministeriö ei antanut esityksestä lausuntoa ja koska esitykseen sisältyneeseen ehdotukseen sähköisen hakumenettelyn pakollisuudesta voi liittyä perustuslaista johtuvia rajoitteita, asiasta pyydettiin vielä erikseen oikeusministeriön kantaa. Oikeusministeriön puolelta todettiin, että haku tulisi olla mahdollista myös kirjallisesti paperimuodossa ja siten, että tämä oikeus ei voisi olla viranomaisen hyväksymisestä riippuvainen. Näin ollen katsottiin, ettei säännöstä sähköisen hakumenettelyn pakollisuudesta voida antaa ja esitysluonnoksesta poistettiin kyseinen säännösehdotus. Vapaaehtoisesta sähköisestä hausta ei katsottu tarpeelliseksi säätää, koska se on mahdollista nykyisinkin yleislainsäädännön nojalla ja tästä on erikseen jo mainittu markkinajärjestelylain 70 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa (HE 131/2012 vp).\nMuutamassa lausunnossa kiinnitettiin huomiota ehdotukseen, jonka mukaan tuen määrää voidaan muuttaa, jos hakemusten tukimäärä ylittää jaettavissa olevan tuen määrän. Säännös selkiyttäisi sitä, miten kyseisessä tilanteessa meneteltäisiin. Vastaavia säännöksiä on myös maataloustukia koskevissa säädöksissä. Kyseistä tilannetta pidetään epätodennäköisenä ja sitä on tarkoitus kaikin keinoin välttää. Hakemusten määrää tullaan seuraamaan mahdollisimman tarkasti. Tilanteeseen voidaan tarvittaessa reagoida ennakolta tukitason alentamisella ja näin välttyä tarpeelta periä jo myönnettyjä tukia takaisin. Lisäksi saattaa olla mahdollista voida saada lisärahoitusta koulujakelutuen EU:n järjestelmästä, joka mahdollistaa eri jäsenmaissa käyttämättä jääneiden varojen käytön muualla. Tästä menettelystä ei ole kuitenkaan vielä käytännön kokemuksia.\nKoulujakelujärjestelmän liitännäistoimia pidettiin tärkeinä ja useat lausunnonantajat esittivät niitä koskevia käytännön ehdotuksia. Ne otetaan huomioon koulujakelujärjestelmää koskevan strategian laadinnassa ja annetaan tiedoksi Maaseutuvirastolle, joka vastaa käytännön tasolla liitännäistoimien suunnittelua koskevan hankintamenettelyn järjestämisestä ja toimiin liittyvästä ohjeistuksesta maa- ja metsätalousministeriön ohjauksessa.\nLausuntokierroksen aikana päätettiin täsmentää eräitä säännöksiä.\n3 §.Määritelmät. Pykälän 16 kohdassa säädetty koulumaitotuen määritelmä muutettaisiin koulujakelutueksi. Uusi määritelmä kattaisi maitotuotteiden - joiksi luettaisiin sekä maito että maitotuotteet - lisäksi myös hedelmä- ja vihannesalan tuotteiden jakelun. Hedelmiin katsotaan yleiskielen mukaisesti kuuluvan myös banaanit, joita ei lueteltaisi pykälässä erikseen huolimatta siitä, että markkinajärjestelyasetuksen 1 artiklassa ne on esitetty hedelmistä ja vihanneksista erillisenä tuoteryhmänä. Markkinajärjestelyasetuksen 1 artiklan 2 kohdan i alakohdan mukaisiin hedelmiin ja vihanneksiin kuuluvat myös markkinajärjestelyasetuksen liitteen I osassa IX tarkoitetut muut tuoreet hedelmät (CN-koodi 0810), joka kattaa myös marjoja, kuten mansikat, vadelmat, karpalot, puolukat, mustikat, herukat ja karviaiset. Näihin on tulkittu kuuluvan sekä viljellyt marjat että luonnonmarjat.\nPykälän 17 kohdan koulumaitoasetuksen määritelmä muutettaisiin vastaamaan uutta koulujakelujärjestelmää koskevaa EU:n lainsäädäntöä.\nEnnen 32 a §:ää oleva koulumaitotuki-väliotsikko muutettaisiin vastaamaan 3 §:n 16 kohdan mukaista uutta koulujakelutuen määritelmää.\n32 a §.Koulujakelutuen kansallinen strategia. Pykälän otsikko ja pykälän viittaus koulumaitotukeen muutettaisiin vastaamaan 3 §:n 16 kohdan mukaista uutta koulujakelutuen määritelmää.\nPykälää muutettaisiin myös siten, että se kattaisi koulujakelustrategian lisäksi myös koulujakelutukeen liittyvän EU:n komissiolle toimitettavan määrärahoja koskevan ehdotuksen sekä näihin liittyvät muutokset. Näissä asioissa toimivaltainen viranomainen olisi maa- ja metsätalousministeriö. Maaseutuvirasto voisi näissäkin asioissa toimia teknisissä tietojen lähettämiseen liittyvissä tehtävissä. Muutos olisi tarpeen, koska markkinajärjestelylain mukaan toimivaltainen viranomainen on lähtökohtaisesti Maaseutuvirasto, jollei toisin säädetä. Kansallisesta strategiasta päättäminen on jo aiemmin katsottu sillä tavoin periaatteelliseksi tehtäväksi, että se olisi syytä olla ministeriön toimivallassa. Sama koskee määrärahoja koskevia ehdotuksia. Uuden EU-lainsäädännön mukaan jäsenmaan tulee vuosittain toimittaa komissiolle pyyntö siitä, haluaako se käyttää sille vahvistetun alustavan määrärahan kouluvuoden aikana. Määrärahapyyntö voi tulla ajankohtaiseksi myös tilanteessa, jossa jokin jäsenmaa ei käytä sille vahvistettua alustavaa määrärahaa, jolloin komissio jakaa näin ylijääneen määrärahan hakemusten perusteella muille jäsenmaille. Asiasta säädetään tarkemmin maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien toimenpiteiden määrittämisestä annetun asetuksen (EU) N:o 1370/2013 muuttamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EU) 2016/795.\n33 §.Koulujakelutukeen kelpoiset tuotteet. Pykälän otsikon viittaus koulumaitotukeen muutettaisiin vastaamaan 3 §:n 16 kohdan mukaista uutta koulujakelutuen määritelmää.\nPykälässä säädettäisiin koulujakelutuen kohteena olevista tuotteista. Siinä viitattaisiin suoraan sovellettavaan EU:n lainsäädäntöön, jossa säädetään ensinnäkin tuotteiden ominaisuuksia koskevista vaatimuksista. Markkinajärjestelyasetuksen 23 artiklan 6 kohdan mukaan jaettavat tuotteet eivät saa sisältää mitään seuraavista: lisätty sokeri, lisätty suola, lisätty rasva, lisätyt makeutusaineet tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1333/2008 määritellyt lisätyt keinotekoiset arominvahventeet E 620—E 650. Sen 6 kohdan mukaan jäsenvaltio voi päättää, saatuaan terveys- ja ravitsemusasioista vastaavilta kansallisilta viranomaisiltaan asianmukaisen luvan kansallisten menettelyjensä mukaisesti, että 4 ja 5 kohdassa tarkoitetut tukikelpoiset tuotteet saavat sisältää vähäisiä määriä lisättyä sokeria, lisättyä suolaa ja/tai lisättyä rasvaa.\nPykälässä säädettäisiin kansallisesti asetettavista tuotteiden ominaisuuksia koskevista vaatimuksista. Vaatimuksena olisi nykytilan mukaisesti se, että tuotteet ovat ravitsemussuositusten mukaisia. Niiden huomioimisesta säädettäisiin nykytilan mukaisesti tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.\nViittaus EU:n lainsäädäntöön kattaisi myös 23 artiklan säännökset tuotteista, jotka voivat olla koulujakelutuen kohteena. Sen 2 kohdan mukaan kouluhedelmillä ja kouluvihanneksilla tarkoitetaan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita. Näitä ovat hedelmät ja vihannekset ja banaanialan tuoreet tuotteet. Hedelmät ja vihannekset ja banaanit on määritetty tarkemmin markkinajärjestelyasetuksen 1 artiklassa. Mainitun 23 artiklan 2 kohdan mukaan koulumaidolla tarkoitetaan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja tuotteita, joita ovat kulutukseen tarkoitettu maito ja sen laktoosittomat versiot. Maito on määritetty markkinajärjestelyasetuksen 1 artiklassa.\nMainitun 23 artiklan 2 kohdan mukaan kouluhedelmillä ja kouluvihanneksilla tarkoitetaan myös 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja hedelmä- ja vihannesjalostetuotteita. Mainitun 23 artiklan 2 kohdan mukaan koulumaidolla tarkoitetaan myös seuraavia 4 kohdan b alakohdan mukaisia tuotteita, joita ovat juusto, juustoaine, jogurtti ja muut käyneestä tai hapatetusta maidosta valmistetut, lisättyjä makuaineita ja lisättyä hedelmää, pähkinää tai kaakaota sisältämättömät tuotteet. Mainitun 23 artiklan 2 kohdan mukaan koulumaidolla tarkoitetaan myös liitteessä V tarkoitettuja seuraavia tuotteita: hapanmaitotuotteet, hedelmämehua sisältämättömät, luontaisilla aromeilla maustetut ja hedelmämehua sisältävät, luontaisilla aromeilla maustetut tai maustamattomat sekä maitopohjaiset juomat, kaakaota tai hedelmämehua sisältävät tai luontaisilla aromeilla maustetut samoin kuin hapatetut tai ilman hapatetta valmistetut hedelmää sisältävät maitotuotteet, luontaisilla aromeilla maustetut tai maustamattomat. Kyseiset tuotteet on määritetty markkinajärjestelyasetuksen 1 artiklassa.\nEdellä selvitetyt tuotteet ovat lähtökohtaisesti tukeen oikeutettuja. Mainitun 23 artiklan 11 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on valittava jaettavat tai koulutuksellisiin liitännäistoimenpiteisiin sisällytettävät tuotteensa sellaisten objektiivisten perusteiden mukaan, joihin on kuuluttava yksi tai useampi seuraavista: terveys- ja ympäristönäkökohdat, kausiluonteisuus, vaihtelevuus tai paikallisten tai alueellisten tuotteiden saatavuus, asettaen etusijalle, niin pitkälle kuin se on mahdollista toteuttaa, unionista peräisin olevat tuotteet. Jäsenvaltiot voivat edistää erityisesti paikallisia tai alueellisia hankintoja, luonnonmukaisia tuotteita, lyhyitä toimitusketjuja tai ympäristöhyötyjä ja tarvittaessa asetuksella (EU) N:o 1151/2012 perustettujen laatujärjestelmien nojalla tunnustettuja tuotteita. Jäsenvaltiot voivat harkita asettavansa strategioissaan etusijalle kestävyyttä ja reilua kauppaa koskevat näkökohdat.\nMainituista EU:n lainsäädännössä tuotteiden valinnassa käytettävistä kriteereistä säädettäisiin tarkemmin ehdotettavassa pykälässä. Sen mukaan Suomessa kriteereinä olisivat tuotteiden luonnonmukainen tuotantotapa, kausiluonteisuus ja saatavuus sekä käytettävissä olevan tuen määrä, lyhyet toimitusketjut ja ympäristöhyödyt. Tuotteiden olisi lisäksi vastattava ravitsemussuosituksia. Näillä kriteereillä arvioidaan voitavan painottaa tuotteita, joissa on tarjolla kotimainen vaihtoehto. Näiden kriteerien perusteella valittavista tukikelpoisista tuotteista säädettäisiin tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.\n33 a §.Koulujakelutuen kohderyhmä. Pykälässä säädettäisiin koulujakelutuen kohderyhmistä. Se vastaisi lähtökohtaisesti nykyisin koulumaitotuessa käytössä olevaa kohderyhmää eli päiväkodissa olevat lapset ja oppilaitosta käyvät oppilaat.\nMomentissa säädettäisiin myös mahdollisuudesta rajata kohderyhmää tarkemmin. Sen mukaan tuki voitaisiin kohdentaa tietylle ikäryhmälle, jos tämä on terveellisten ruokailutottumusten edistämisen vaikuttavuuden kannalta perusteltua. Kohdentamisessa voidaan huomioida myös käytettävissä olevan tuen määrä ja jakelun tehokkaan toteuttamisen varmistaminen.\nRajallisten määrärahojen puitteissa kohteeksi voitaisiin valita ryhmät, joiden kohdalla terveellisten ruokailutottumusten edistäminen koulujakelujärjestelmän keinoin arvioidaan olevan vaikuttavinta ja tarpeellisinta. Vaikuttavuutta eri ikäryhmissä arvioitaisiin erityisesti tuotteiden jakeluun yhdistettävien liitännäistoimenpiteiden toteuttamisen kannalta. Liitännäistoimenpiteitä voisivat olla esimerkiksi hedelmien ja vihannesten käytön lisäämiseen kannustavat tiedotusmateriaalit ja makukoulut. Tässä yhteydessä voitaisiin huomioida myös esimerkiksi hedelmien ja kasvisten käytön lisäämisen tarve eri ikäryhmissä. Jakelun tehokkuuden osalta voitaisiin huomioida käytännön seikkoja, jotka tehostavat tuotteiden jakelua ja liitännäistoimien toteuttamista päiväkodeissa tai oppilaitoksissa.\n33 b §.Koulujakelutuen määrä ja tukikausi. Pykälässä säädettäisiin koulujakelutuen määrästä ja tukikaudesta. Sen 1 momentissa viitattaisiin informatiivisesti lukuvuoden aikana koko maassa jaettavissa olevan koulujakelutuen enimmäismäärän osalta EU:n koulujakelulainsäädäntöön. Tämä määritelmä kattaa maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien toimenpiteiden määrittämisestä annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1370/2013, jossa kyseisestä asiasta säädetään tarkemmin. Momentissa todettaisiin selvyyden vuoksi myös se, että koulujakelutukea voidaan myöntää EU:n koulujakelulainsäädännössä säädetyn enimmäismäärän ja valtion talousarvion rajoissa. Momentissa todettaisiin selvyyden vuoksi myös se, että koulujakelutukea voidaan myöntää EU:n koulujakelulainsäädännössä säädetyn enimmäismäärän ja valtion talousarvion määrärahojen puitteissa.\nPykälän 2 momentissa säädettäisiin kriteereistä, jotka voitaisiin huomioida yksittäiselle tukikelpoiselle tuotetyypille myönnettävän tuen määrässä ja tukikauden pituudessa. Näitä olisivat tuen kokonaismäärän lisäksi lasten ja oppilaiden arvioitu määrä sekä tuotteiden hinta, määrä ja tuotantotapa. Lasten ja oppilaiden määrä vaikuttaa siihen, kuinka paljon tukea voidaan jaettaville tuotteille kohdistaa. Sama koskee tuotteiden hintaa. Mitä kalliimpi tuote, sitä enemmän siihen kuluu käytettävissä olevaa tuen kokonaismäärää. Jaettavien tuotteiden määrä vaikuttaa myös siihen, paljonko yksittäiselle tuotteelle voidaan kohdistaa tukea. Myös tuotteen tuotantotapa vaikuttaa tuotteen hintaan. Lähtökohtaisesti luonnonmukaisesti tuotetut tuotteet ovat kalliimpia, joten niiden tukitason tulisi olla korkeampi. Näin ollen tuen määrä olisi perusteltua voida asettaa tuotekohtaisesti edellä todettujen kriteerien mukaisesti. Rahoituksen riittävyyden varmistamiseksi voi olla tarvetta rajata myös tukikauden pituutta. Ainakin hedelmien ja vihannesten osalta vaikuttaa siltä, että rahoitus ei riitä tuen myöntämiseen koko kouluvuoden ajan, vaan tukikauden pituutta tulee voida rajata.\nMomentissa täsmennettäisiin, että tukitaso määräytyisi sinä hetkenä, jolloin tukeen oikeutettu tuote toimitetaan. Koulujakelujärjestelmässä tukikelpoisten tuotteiden toimitus toteutetaan ennen tuen hakua. EU:n lainsäädäntö mahdollistaa tukihakemusten tekemisen useiden kuukausien ajanjaksolla toimituksen jälkeen, mistä seuraa, että eri toimijat tekevät tukihakemuksia samana ajankohtana toimitetuista tuotteista eri aikaan. Tukitason määräytyminen hakemuksen tekemisajankohdan mukaan aiheuttaisi tilanteen, jossa samaan aikaan hankituille ja jaetuille tukikelpoisille tuotteille voisi tulla erilainen tukitaso riippuen siitä, milloin tukea haetaan. Tämän tilanteen välttämiseksi olisi perusteltua täsmentää tuen määräytymisajankohtaa. Tarkoituksena on selkeyttää tukijärjestelmän täytäntöönpanoa ja varmistaa, että hakijoita kohdeltaisiin yhdenvertaisesti ja että tuotteiden tukitaso olisi toimijoiden ennakoitavissa.\nMomentin mukaan koulujakelutuen määrästä ja tukikauden pituudesta annettaisiin tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella EU:n lainsäädännön asettamissa rajoissa. Olisi perusteltua, että tukitasosta ja tukikauden pituudesta voitaisiin säätää asetuksella, koska tukitaso olisi riippuvainen tuen kohteena olevista tuotteista, joista 33 §:ssä ehdotetaan säädettäväksi niin ikään valtioneuvoston asetuksella.\nPykälän 3 momentissa säädettäisiin tilanteesta, jossa hyväksyttävien hakemusten perusteella laskettava tuen määrä ylittäisi tuotteiden hankintaan käytettävissä olevan tuen enimmäismäärän. Tällöin tuen määrää muutettaisiin suhteessa ylittymiseen tai alittumiseen. Vastaavantyyppinen säännös on voimassa myös eräissä viljelijätuissa, joissa ei ole varmuutta määrärahan riittävyydestä kaikkien hakemusten mukaisten tukien myöntämiseen. Momentissa säädettäisiin myös valtuudesta antaa tuen määrän muuttamistavasta tarvittaessa tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella. Siinä voitaisiin tarvittaessa säätää tarkemmin esimerkiksi siitä, miten tuen määrää muutetaan ja mikä on tuotteen tukitaso alennuksen jälkeen.\n33 c §.Koulujakelutuen liitännäis-, arviointi- ja tiedotustoimenpiteet. Pykälässä 1 momentissa säädettäisiin informatiivisista syistä siitä, että EU:n koulujakelulainsäädännössä tarkoitetut liitännäis-, arviointi- ja tiedotustoimenpiteet toteutetaan julkisina hankintoina. Tämä olisi perusteltua, koska erillisen tukihaun järjestäminen näille varsin erityyppisille toimille olisi käytännössä hallinnollisesti erittäin raskasta. Ei ole pidetty myöskään perusteltuna, että näitä toimia voitaisiin toteuttaa usealla eri tavalla sen mukaan kuin niihin haettaisiin tukea. Lähtökohtana ovat keskitetymmin organisoidut laajemmat toimet, joiden toteuttaminen on tarkoituksenmukaisempaa julkisena hankintana.\nPykälässä säädettäisiin informatiivisesti niistä vaatimuksista, jotka EU:n koulujakelulainsäädäntö asettaa liitännäistoimenpiteiden toteuttamiselle. Momentin mukaan Maaseutuviraston olisi hankinnan yhteydessä varmistettava, että toimenpiteiden toteuttajaksi hakeva toimija antaa EU:n koulujakelulainsäädännössä säädetyn sitoumuksen, toimenpiteiden toteuttajaksi valittu toimija ja tämän toteuttamat toimenpiteet täyttävät EU:n koulujakelulainsäädännössä säädetyt vaatimukset, toimenpiteiden toteuttajaksi valitun toimijan kanssa laaditaan sopimus, jossa vahvistetaan EU:n koulujakelulainsäädännössä säädetyt toimenpiteiden toteutukseen liittyvät velvollisuudet ja vastuut ja toimenpiteiden toteuttajaksi valittu toimija sitoutuu pitämään kirjaa ja ilmoittamaan Maaseutuvirastolle toimenpiteiden toteuttamista koskevat tiedot.\nKäytännössä kyse olisi ensisijaisesti liitännäistoimenpiteistä. Tiedotuksen on arvioitu tulevan kyseeseen lähinnä tilanteessa, jossa hedelmä- ja vihannestuotteille kohdennettavan tuen käyttö olisi niin vähäistä, että olisi tarvetta tiedottaa järjestelmästä enemmän. Maaseutuvirastolla olisi mahdollisuus toteuttaa tiedotustoimia myös itse, jos tämä katsottaisiin tarkoituksenmukaiseksi. EU:n koulujakelulainsäädäntö velvoittaa jäsenvaltiot seuraamaan ja arvioimaan koulujakelujärjestelmänsä toimivuutta. Arviointien toteuttamisen on arvioitu tulevan kyseeseen koulujakeluohjelmajärjestelmäjakson alussa ja lopussa.\nPykälän 2 momentissa viitattaisiin osuuteen, joka koulujakelutuen enimmäismäärästä voidaan käyttää liitännäis-, arviointi- ja tiedotustoimenpiteisiin. Asiasta säädetään tarkemmin maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien toimenpiteiden määrittämisestä annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1370/2013 5 artiklan 1 ja 2 kohdissa, joiden mukaan markkinajärjestelyasetuksen 23 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu unionin tuki koulutuksellisten liitännäistoimenpiteiden rahoitusta varten saa olla enintään 15 prosenttia tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista jäsenvaltioiden vuotuisista lopullisista määrärahoista ja 23 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu unionin tuki asiaan liittyviä kustannuksia varten saa olla enintään 10 prosenttia tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetuista jäsenvaltioiden vuotuisista lopullisista määrärahoista.\nMomentin mukaan kyseisiin toimiin käytettävästä määrästä voitaisiin antaa tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella. Tämä voisi olla tarpeen, jos valtion talousarvion antamisen yhteydessä tai tuen käytön ohjaamisen kannalta muutoin olisi tarpeen täsmentää toimenpiteisiin käytettävää määrää. Kyseinen määrä vaikuttaa tuotteiden hankintaan käytettävissä olevan tuen määrään, koska kyseiset prosentit lasketaan kokonaismäärästä, joka voidaan käyttää tuotteiden hankintaan ja kyseisiin toimenpiteisiin yhteensä.\n34 §.Koulujakelutuen hakijoiden hyväksyminen. Pykälän otsikon viittaus koulumaitotukeen muutettaisiin vastaamaan uutta koulujakelutuen määritelmää. Pykälän 1—4 momentteihin tehtäisiin koulujakelutuen, EU:n koulujakelulainsäädännön, hyväksyttyä koulujakelutuotteiden hakijaa ja hyväksyttyä koulujakelutuotteiden toimittajaa koskevista uusista määritelmistä johtuvat tekniset muutokset.\n35 §.Hyväksyttyä koulujakelutuen hakijaa koskevat vaatimukset. Pykälän otsikon ja 1 ja 2 momentin viittaus koulumaitotukeen muutettaisiin vastaamaan uutta koulujakelutuen määritelmää.\nPykälän 2 momentti vastaisi nykyistä 2 momenttia siltä osin kuin siinä viitataan informatiivisesti EU:n lainsäädäntöön. Nykyisen 2 momentin säännös siitä, että lapsien ja oppilaiden lukumääräksi katsotaan koko lukukauden osalta lukukauden ensimmäisenä päivänä päiväkotiin ilmoittautuneiden lapsien tai oppilaitokseen ilmoittautuneiden oppilaiden määrä, poistettaisiin tarpeettomana. Asiasta säädetään suoraan sovellettavassa EU:n lainsäädännössä, tarkemmin koulujakelutuen täytäntöönpanoasetuksen 4 artiklan 2 kohdan c alakohdassa.\nNykyinen 3 momentti säilyisi nykyisellään siltä osin kuin siinä säädetään valtuudesta antaa tarkempia säännöksiä kirjattavista ja ilmoitettavista tiedoista.\nHakuajasta säädetään nykyisin 4 momentissa. Se muutettaisiin valtuudeksi säätää asiasta valtioneuvoston asetuksella ja säännös siirrettäisiin 3 momenttiin, jossa säädetään myös muista valtuusäännöksistä. Uusi säännös mahdollistaisi joustavan tavan järjestää sellaisen määrän hakukierroksia, joihin jäljellä oleva tukimäärä riittää. Varsinkin hedelmille ja vihanneksille myönnettävän tue osalta jaettavissa olevan tuen määrä on vähäisempi eikä maitotuotteilla käytössä ollutta 4 momentissa säädettyä koko kouluvuoden ajan jatkuvaa tukihakua välttämättä ole mahdollista järjestää. Liikkumavara ajankohtien suhteen olisi perusteltua myös siksi, että hedelmien ja vihannesten osalta olisi helpompi huomioida kausiluonteisten tuotteiden saatavuus ja hintataso eri ajankohtina.\n36 §.Hyväksyttyä koulujakelutuotteiden toimittajaa koskevat vaatimukset. Pykälän otsikkoon ja 1 momenttiin tehtäisiin koulujakelutuen, EU:n koulujakelulainsäädännön ja koulujakelutuotteiden toimittajaa koskevista uusista määritelmistä johtuvat tekniset muutokset.\nPykälän 1 momentin 2 kohtaa muutettaisiin siten, että siinä säädettäisiin tietojen kirjaamisvelvoitteen lisäksi velvollisuudesta käyttää tietojärjestelmää, jolla voidaan todentaa tuotteiden hinnan alentamista koskevan velvoitteen noudattaminen. Vaatimus koskisi käytännössä suuria toimijoita, kuten meijereitä tai tukkuja, jotka myyvät tuotteita esimerkiksi kouluille ja hakevat tuen näiden puolesta. Tässä tapauksessa näiden on alennettava ostajalta perimäänsä hintaa tuen määrällä. Hakemusten suuren määrän vuoksi vaatimuksen noudattamisen valvonta edellyttää käytännössä, että tiedot voidaan todentaa tietojärjestelmästä. Näillä toimijoilla on nykyisinkin ollut käytössä tietojärjestelmät, joista nämä tiedot on voitu varmistaa. Vastaava vaatimus on ollut voimassa vanhentuneeseen lainsäädäntöön perustuneessa Maaseutuviraston määräyksessä. Kyse olisi siten säädöksen muuttamisesta vastaamaan nykyisiä käytäntöjä.\nPykälän 3—5 momenttien järjestystä muutettaisiin vastaamaan 35 §:ää. Nykyisen 4 momentin informatiivinen säännös, jonka mukaan hyväksytyltä koulumaitotuotteiden toimittajalta edellytettävistä toimitettuja tuotteita koskevista tiedoista ja muista tuen myöntämisen edellytyksistä säädetään koulumaitoasetuksessa, siirrettäisiin 3 momentiksi ja siihen tehtäisiin EU:n koulujakelulainsäädännön ja koulujakelutuotteiden toimittajaa koskevista uusista määritelmistä johtuvat tekniset muutokset. Nykyisen 4 momentin valtuus antaa tarkempia säännöksiä oikeudesta esittää muita tuotteiden toimittamista ja jakelua koskevia tietoja poistettaisiin tarpeettomana.\nNykyistä 3 momenttia muutettaisiin siten, että valtioneuvoston asetuksella voitaisiin tarvittaessa antaa tarkempia säännöksiä kirjattavien tietojen lisäksi myös tietojärjestelmää koskevista vaatimuksista. Näin valtuus kattaisi myös 1 momentin 2 kohtaan esitetyn vaatimuksen tietojärjestelmästä. Samalla säännös siirrettäisiin 4 momentiksi. Nykyisen pykälän 5 momentin säännös tukihakemuksen ajankohdasta muutettaisiin valtuudeksi säätää asiasta valtioneuvoston asetuksella. Hakuajasta säätäminen asetuksella olisi yhdenmukainen 35 §:ssä ehdotetun valtuuden kanssa. Säännös siirrettäisiin 4 momentiksi, johon koottaisiin pykälän valtuussäännökset.\n82 §.Korjauskehotus ja huomautus hyväksytylle toimijalle. Pykälän 1 momentissa mainittua koulumaitotuen hakijan, koulumaitotuotteiden toimittajan määritelmää tulisi muuttaa vastaamaan uutta määritelmää. Ottaen huomioon, että säännös kattaa joka tapauksessa kaikki EU:n markkinajärjestelylainsäädännön nojalla hyväksytyt toimijat ja että jokainen hyväksytyn toimijan määritelmän muuttuminen aiheuttaa tarpeen tehdä tekninen muutos kyseiseen pykälään, ehdotetaan, että momentissa ei jatkossa enää lueteltaisi esimerkkeinä yksittäisiä hyväksyttyjä toimijoita. Säännökseen jäisi kaikki toimijat kattava EU:n markkinajärjestelylain nojalla hyväksytty toimija. Asiasisällöllisesti muutettu pykälä vastaisi nykytilaa.\nLakiehdotuksessa ehdotetaan säädettäväksi valtuudesta antaa tarkempia säännöksiä valtioneuvoston asetuksella. Valtuudesta säädettäisiin lain 33, 35, 36, 33 a—33 c §:ssä. Ne koskisivat tuen tarkempaa kohderyhmää, tukeen oikeutettuja tuotteita, kirjattavia ja ilmoitettavia tietoja, tietojärjestelmiä, tuen määrää, tukikauden pituutta ja tuen hakemisen ajankohtaa.\nLisäksi säädettäisiin Maaseutuviraston oikeudesta antaa tarkempia määräyksiä. Valtuudesta säädettäisiin ehdotettavan lain 34 §:ssä. Se koskisi hakemuksessa esitettäviä tarkempia tietoja.\nLaki ehdotetaan tulevaksi voimaan 1 päivänä elokuuta 2017.\nEsityksessä esitetään muutettavaksi 34—36 §:n säännöksiä, joissa säädetään eräiltä toimijoilta edellytettävästä hyväksymisestä, ja 82 §:n säännöstä, jossa säädetään hyväksytylle toimijalle annettavasta huomautuksesta ja korjauskehotuksesta. Hyväksymisvaatimuksella on yhteys perustuslain 18 §:ssä tarkoitettuun elinkeinovapauteen. Muutettavaksi ehdotettavien säännösten suhdetta elinkeinovapauteen on käsitelty markkinajärjestelylain antamista koskevassa esityksessä (HE 131/2012 vp). Kyseiset säännökset on annettu perustuslakivaliokunnan myötävaikutuksella (PeVL 34/2012 vp). Pykäliin ehdottavat muutokset olisivat luonteeltaan teknisiä. Ehdotetut säännökset vastaisivat hyväksymisen osalta sisällöllisesti nykytilaa.\n4.2 Omaisuuden suoja\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi 36 §:n säännöstä, jonka mukaan tukea hakevan tuotteiden toimittajan on alennettava tuotteista perimäänsä hintaa. Vaatimuksella on yhteys perustuslain 15 §:ssä tarkoitettuun omaisuudensuojaan. Muutettavaksi ehdotettavan säännöksen suhdetta omaisuudensuojaan on käsitelty markkinajärjestelylain antamista koskevassa esityksessä (HE 131/2012 vp). Kyseinen säännös on annettu perustuslakivaliokunnan myötävaikutuksella (PeVL 34/2012 vp). Ehdottava muutos olisi luonteeltaan tekninen. Ehdotetut säännökset vastaisivat hinnanalentamisvelvollisuuden osalta sisällöllisesti nykytilaa.\nEsityksen 33 a §:n mukaan koulujakelutukea voitaisiin myöntää päiväkodissa oleville lapsille tai oppilaitosta käyville lapsille tai oppilaille jaettavien maitotuotteiden, hedelmien ja vihannesten hankintaan. Tuki voitaisiin kohdentaa tietylle ikäryhmälle, jos tämä on terveellisten ruokailutottumusten edistämisen vaikuttavuuden, käytettävissä olevan tuen määrän ja jakelun tehokkaan toteuttamisen kannalta perusteltua. Säännös on merkityksellinen perustuslain 6 §:n kannalta. Sen mukaan ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä. Lisäksi 6 §:ssä säädetään syrjimättömyyden kiellosta.\nPerustuslakivaliokunnan lausuntokäytännön mukaan lailla ei voida mielivaltaisesti asettaa kansalaisia tai kansalaisryhmiä toisia edullisempaan tai epäedullisempaan asemaan. Yhdenvertaisuusnäkökohdilla on merkitystä myönnettäessä etuja ja oikeuksia kansalisille. Toisaalta lainsäädännölle on ominaista, että se saattaa kohdella tietyn hyväksyttävän yhteiskunnallisen intressin vuoksi ihmisiä eri tavoin edistääkseen muun muassa tosiasiallista tasa-arvoa (PeVL 4/2016 vp). Erityinen kohtelu ei ole kuitenkaan syrjintää, jos kohtelu perustuu lakiin ja sillä on hyväksyttävä tavoite ja keinot ovat oikeansuhtaisia (esimerkiksi PeVL 31/2014 vp, PeVL 18/2006 vp, PeVL 46/2006 vp, PeVL 35/2010, PeVL 2/2011vp ja PeVL 11/2012 vp).\nKyseistä tukea voidaan myöntää oppilaitoksille niiden jakamien maito-, hedelmä- ja vihannestuotteiden hankintoihin. Tuen tarkoituksena on terveellisten ruokailutottumusten edistäminen. Esityksessä tuen kohdentamisen perusteista säädettäisiin lain nojalla eli se täyttäisi tältä osin perustuslakivaliokunnan lausuntokäytännön vaatimukset. Hyväksyttävän tavoitteen ja keinojen oikeasuhtaisuuden osalta voidaan todeta, että tuen kohdistamisen perusteena olisi 33 a §:n mukaan terveellisten ruokailutottumusten edistämisen vaikuttavuus, käytettävissä olevan tuen määrä ja jakelun tehokkuus. Kyseessä on EU:n lainsäädäntöön ja EU:n rahoitukseen perustuvan järjestelmän täytäntöönpano. Tarkoituksena olisi kohdistaa määrältään varsin rajallista tukea määrärahojen puitteissa niihin ikäryhmiin, joissa erityisesti hedelmien ja vihannesten käyttöä olisi syytä edistää ja jossa näiden tuotteiden käytöllä arvioidaan saatavan paras vaikutus terveellisten ruokailutottumusten omaksumisessa myöhemmällä iällä. Terveellisiä ruokailutottumuksia edistettäisiin tuotteiden hankinnan tukemisen lisäksi myös koulutuksellisilla liitännäistoimilla.\nKyseessä olisi julkisten varojen suuntaaminen tavalla, jolla ohjattaisiin varoja määrärahojen puitteissa kansanterveydellisesti mahdollisimman tarkoituksenmukaisella ja tehokkaalla tavalla. Erityisesti hedelmien ja vihannesten kannalta käytettävissä olevan tuen määrä on hyvin rajallinen eikä kaikille ikäryhmille jaettavien tuotteiden hankinnan tukeminen ole välttämättä mahdollista siten, että samalla voitaisiin tehokkaasti vaikuttaa terveellisiin ruokailutottumuksiin. Myös tästä syystä voi olla tarvetta rajata tuen kohdetta, erityisesti hedelmien ja vihannesten osalta. Lisäksi tuen kohdentamisessa olisi perusteltua voida ottaa huomioon se, että jakelu saadaan tehokkaasti toteutettua. Käytännössä jakelu voi olla tehokkaampaa, jos se voidaan toteuttaa vain yhdessä organisaatiossa, kuten ala-asteella tai päiväkodissa.\nPerustuslakivaliokunnan lausuntokäytännössä on nimenomaan iän osalta katsottu, ettei yhdenvertaisuusperiaatteesta voi johtua tiukkoja rajoja lainsäätäjän harkinnalle pyrittäessä kulloinkin yhteiskuntakehityksen vaatimaan sääntelyyn (PeVL 21/2007 vp).\nNäin ollen on katsottu, että kohdentamisen taustalla olevat tavoitteet ovat yhteiskunnallisesti hyväksyttäviä ja sen toteuttamiseksi ehdotettavat keinot oikeansuhtaisia. Näillä perusteilla on katsottu, että esitys olisi perustuslakivaliokunnan lausuntokäytännön mukainen ja eikä se olisi yhdenvertaisuuden näkökulmasta ongelmallinen.\nEhdotettavassa laissa muutettaisiin valtioneuvoston asetuksen antamiseen valtuuttavia 33, 35 ja 36 §:n säännöksiä. Niillä on merkitystä perustuslain 80 §:n kannalta, jonka 1 momentin mukaan lailla on säädettävä yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista sekä asioita, jotka perustuslain mukaan muuten kuuluvat lain alaan. Muutettavaksi ehdotettavien valtuussäännösten suhdetta perustuslaissa normiantovaltuudelle asetettuihin rajoituksiin on käsitelty esityksessä HE 131/2012 vp. Kyseiset säännökset on annettu perustuslakivaliokunnan myötävaikutuksella (PeVL 34/2012 vp).\nLain 33 §:n valtuusäännökseen lisättäisiin mahdollisuus antaa tarkempia säännöksiä tukikelpoisista tuotteista. Lain 35 §:n 2 momenttiin tehtäisiin tekninen muutos ja itse valtuussäännös vastaisi nykytilaa. Lain 36 §:n valtuussäännökseen lisättäisiin mahdollisuus antaa tarkempia säännöksiä tietojen kirjaamiseen käytettävistä tietojärjestelmistä. Lain 35 ja 36 §:ään lisättäisiin valtuus säätää valtioneuvoston asetuksella hakemuksen ajanjaksosta, jonka yksittäisen tukihakemuksen tulee kattaa. Uudessa 33 a, 33 b ja 33 c §:ssä säädettäisiin valtuudesta antaa valtioneuvoston asetuksella tarkempia säännöksiä tuen kohderyhmästä, tukikauden pituudesta ja tuen määrästä.\nValtuussäännösten kohteena olevien oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista on pyritty säätämään lain tasolla täsmällisesti ja tarkkarajaisesti ja varmistamaan, etteivät valtuussäännökset koske seikkoja, joista voidaan säätää vain lailla. On myös huomioitu asetuksenantovaltuutta koskeva, esimerkiksi lausunnoista PeVL 43/2006 vp, 25/2005 vp ja 47/2001 vp ilmenevä perustuslakivaliokunnan lausuntokäytäntö.\nErityisesti on huomioitu perustuslakivaliokunnan kyseisen markkinajärjestelylain käsittelyn yhteydessä toteama kanta (PeVL 34/2012 vp), jonka mukaan asetuksenantajan valtaa rajoittaa lakiehdotuksen säännösten lisäksi verraten yksityiskohtainen maataloustuotteiden markkinajärjestelyä koskeva lainsäädäntö, ja että tämä sääntely muodostaa valiokunnan lausuntokäytäntö (PeVL 37/2005 vp) huomioon ottaen sen kokonaisuuden, jota tarkempia säännöksiä voidaan valtuuksien nojalla antaa. Ehdotettavissa valtuussäännöksissä on huomioitu EU:n lainsäädäntö viittaamalla tarkempien säännösten antamiseen vain EU:n lainsäädännön asettamissa säädetyissä rajoissa.\nLisäksi ehdotettavassa laissa muutettaisiin Maaseutuviraston määräyksen antamiseen valtuuttavaa 34 §:n säännöstä. Sillä on merkitystä perustuslain 80 §:n 2 momentin kannalta, jonka mukaan määräyksen antamiseen on oltava sääntelyn kohteeseen liittyviä erityisiä syitä. Sääntelyn asiallinen merkitys ei myöskään saa edellyttää, että asiasta säädetään lailla tai asetuksella. Mainittu 34 § koskee Maaseutuviraston oikeutta antaa tarkempia määräyksiä hakemuksessa ilmoitettavista tiedoista. Se on annettu perustuslakivaliokunnan myötävaikutuksella (HE 131/2012 vp). Sen määräystenantovaltuutta koskevaan säännökseen ei esitetä muutoksia.\nmuutetaan maataloustuotteiden markkinajärjestelystä annetun lain (999/2012) 3 §:n 16 ja 17 kohta, 32 a § ja sen edellä oleva väliotsikko, 33—36 ja 82 §, sellaisina kuin niistä ovat 3 §:n 16 ja 17 kohta ja 32 a § laissa 1194/2013, sekä\nlisätään lakiin uusi 33 a—33 c § seuraavasti:\n16) koulujakelutuella markkinajärjestelyasetuksen II osan I osaston II luvun 1 jaksossa tarkoitettua tukea maitotuotteiden, hedelmien ja vihannesten toimittamiseksi koulujen oppilaille;\n17) EU:nkoulujakelulainsäädännöllä markkinajärjestelyasetuksen II osan I osaston II luvun 1 jakson ja horisontaaliasetuksen koulujakelutukea koskevia säännöksiä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä hedelmien ja vihannesten, banaanien ja maidon toimittamisesta oppilaitoksiin myönnettävän unionin tuen osalta annettua komission täytäntöönpanoasetusta 2017/39, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 täydentämisestä hedelmien ja vihannesten, banaanien ja maidon toimittamiseen oppilaitoksille myönnettävän unionin tuen osalta sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 907/2014 muuttamisesta annettua komission delegoitua asetusta 2017/40 ja maataloustuotteiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien tiettyjen tukien ja vientitukien vahvistamista koskevien toimenpiteiden määrittämisestä annettua neuvoston asetusta (EU) N:o 1370/2013;\n1) toimenpiteiden toteuttajaksi hakeva toimija antaa EU:n koulujakelulainsäädännössä säädetyn sitoumuksen;\n2) toimenpiteiden toteuttajaksi valittu toimija ja tämän toteuttamat toimenpiteet täyttävät EU:n koulujakelulainsäädännössä säädetyt vaatimukset;\n3) toimenpiteiden toteuttajaksi valitun toimijan kanssa laaditaan sopimus, jossa vahvistetaan EU:n koulujakelulainsäädännössä säädetyt liitännäistoimenpiteiden toteutukseen liittyvät velvollisuudet ja vastuut;\n4) toimenpiteiden toteuttajaksi valittu toimija sitoutuu pitämään kirjaa ja ilmoittamaan Maaseutuvirastolle toimenpiteiden toteuttamista koskevat tiedot.\n1) varmistettava tuen kohteena olevien tuotteiden jakelu ainoastaan tuen kohderyhmään kuuluville lapsille tai oppilaille;\n2) pidettävä kirjaa jaetuista tukikelpoisista tuotteista; ja\n3) ilmoitettava Maaseutuvirastolle 1 kohdassa tarkoitettujen lapsien ja oppilaiden lukumäärää ja näille jaettuja tuotteita koskevat tiedot.\n1) alentaa tukihakemuksen kohteena olevien tuotteiden hintaa vähintään maksettavaa tukea vastaavalla määrällä siten, että alennetun hinnan ja tuen yhteenlaskettu määrä ei ylitä hintaa, jonka vastaavantyyppiset asiakkaat maksavat kyseiselle tuotteiden toimittajalle;\n2) pitää kirjaa tuotteiden hinnan alentamista koskevista tiedoista tietojärjestelmällä, josta voidaan todentaa 1 kohdassa tarkoitetun vaatimuksen noudattaminen;\n3) ilmoittaa Maaseutuvirastolle tämän pyynnöstä ilman aiheetonta viivytystä tiedot, joiden perusteella voidaan varmistaa hinnan alentaminen kunkin hyväksytyn koulujakelutuen hakijan osalta.\n1) ei täytä tässä laissa tai EU:n markkinajärjestelylainsäädännössä tarkoitettuja hyväksymisen edellytyksiä; tai\n2) laiminlyö tai rikkoo toimintaansa koskevia tässä laissa tai EU:n markkinajärjestelylainsäädännössä säädettyjä vaatimuksia.\nEsityksen pääasiallinen sisältöYLEISPERUSTELUT1 Johdanto2 Nykytila2.1 Lainsäädäntö ja käytäntö2.2 Nykytilan arviointi3 Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset3.1 Tavoitteet 3.2 Toteuttamisvaihtoehdot3.3 Keskeiset ehdotukset4 Esityksen vaikutukset4.1 Taloudelliset vaikutukset4.2 Vaikutukset viranomaisten toimintaan4.3 Yhteiskunnalliset vaikutukset 5 Asian valmistelu5.1 Valmisteluvaiheet ja -aineisto5.2 Lausunnot ja niiden huomioon ottaminen6 Riippuvuus muista esityksistäYksityiskohtaiset perustelut1 Lakiehdotuksen perustelut2 Tarkemmat säännökset ja määräykset3 Voimaantulo4 Suhde perustuslakiin ja säätämisjärjestys 4.1 Elinkeinovapaus 4.2 Omaisuuden suoja 4.3 Yhdenvertaisuus4.4 NorminantovaltuusLaki maataloustuotteiden markkinajärjestelystä annetun lain muuttamisesta 3 § - MääritelmätKoulujakelutuki32 a § - Koulujakelutuen kansallinen strategia33 § - Koulujakelutukeen kelpoiset tuotteet33 a § - Koulujakelutuen kohderyhmä33 b § - Koulujakelutuen määrä ja tukikausi 33 c § - Koulujakelutuen liitännäis-, arviointi- ja tiedotustoimenpiteet34 § - Koulujakelutuen hakijoiden hyväksyminen35 § - Hyväksyttyä koulujakelutuen hakijaa koskevat vaatimukset36 § - Hyväksyttyä koulujakelutuotteiden toimittajaa koskevat vaatimukset82 § - Korjauskehotus ja huomautus hyväksytylle toimijalle


Getsemanesta pääsiäisen iloon - Kirkko ja koti\nTänä keväänä minulle avautui virkamatkan yhteydessä mahdollisuus hiljentyä ja rukoilla yksin Getsemanen puutarhassa, Kidronin laakson pohjalla. Nykyisin paikka on kaunis ja rauhoittava. Viereisen vuoren päällä näkyy Jerusalemin vanhakaupunki, toisella puolella kohoaa Öljymäki.\nGetsemane on paikka pohjalla. Siellä Jeesus rukoili vapisten ja tuskan vallassa. ”Isä, ota pois minulta tämä malja.” Jostakin syystä kuuluisan kuopiolaisen kirjailijan Minna Canthin kodin seinällä oli kuva Getsemanessa rukouskamppailua käyvästä Kristuksesta.\nGetsemane on myös mielen tila. Mikä on Sinun getsemanesi? Sairaus vai särkynyt ihmissuhde? Läheisen menetys vai sielun synkkä salaisuus? Vallanhimo vai mukavuudenhalu?\nKiirastorstaina ollaan Getsemanessa. Mutta pääsiäinen ei pääty sinne. Sinne ei tarvitse eikä pidä jäädä. Ei myöskään Sinun, olipa ahdistuksesi aihe mikä tahansa.\nPääsiäisenä Kristus nousi kuolleista! Pääsiäisenä Sinä kuulut Voittajan seuraan, mitä tahansa on tapahtunut. Pääsiäisenä Kristus tahtoo avata elämässäsi uuden sivun.\nPääsiäisyön messun päätössiunauksen sanat kuuluvat sinulle - ja kaikille uskossaan horjuville ja elämässään kompasteleville:\n”Ylösnousemuksen säteilevä kirkkaus loistaa voitonsankarimme Kristuksen haudasta. Synnin ja kuoleman kahleet on murrettu, uskovien pääsiäinen on alkanut. Maailman on saanut toivon. Sen tähden, veljet ja sisaret, ottakaa vastaan pelastavan kärsimyksen voitonmerkki, sillä te kuulutte Kristukselle - häneen teidät on kastettu. Eläkää uudessa kuuliaisuudessa! Viettäkää iloiten suurta juhlaa!”


ISON-komeetta – Warkauden Kassiopeia ry.\n« V.A. Heiskasen muistomerkki on nyt Härkämäellä\nTulipahan kokeiltua, joko ISON-komeetta olisi mahdollista saada kuvattua ilman seurantajalustaa? Vastaus kysymykseen selvisi 164 x 1,6 sekunnin valotuksen pinoamisen jälkeen ja kyllä se näyttäisi olevan mahdollista!\n300mm/f5.6, ISO3200, pinottu 164×1,6s\nNyt sitten vain odotellaan marras- ja joulukuun vaihdetta, jolloin ISON alkaa ennusteiden mukaan kirkastumaan merkittävästi. Lähimmillään aurinkoa se on 28.11.2013 ja viimeisimpien mallien mukaan sen pitäisi kirkastua kunnolla noin viikkoa aikaisemmin.\nTällä hetkellä komeetan kirkkaus on jotain 10-11 magnitudin väliltä.\nLisää kuvia ISONista ja viimepäiväisistä ISS:n lennoista löytyy blogistani: http://www.pimennysmatkaaja.fi\nLasten Härkämäki ”Löydä luonto”\nPäivitetty: 19:07 15/05/2018 (EET)\nHärkämäen tähtitorni aiotaan kääntää 01.04.2018\nAd Astra 1/2018 ilmestynyt 27.03.2018\nAd Astra 1/2018 valmis ja lähdössä painoon 19.03.2018\nKevätkokous su 8.4.2018 Härkämäellä 12.03.2018\nHärkämäen avoimet veti hyvin porukkaa ja yhden KUUKKELIN! 07.03.2018\nSivusto käyttää evästeitä, jotta voimme taata sinulle parhaan mahdollisen käyttökokemuksen. Käyttämällä sivustoa hyväksyt ehdot. HyväksynLue lisää


Daniel Radcliffe karaokebaarissa – otti Eminemin tuotannon haltuun – Stara\nDaniel Radcliffe karaokebaarissa – otti Eminemin tuotannon haltuun\nViihdeuutiset 16.8.2015, 13:00 · Annukka Heikkilä\n25-vuotias näyttelijä Daniel Radcliffe on monille tunnettu Harry Potter -elokuvista nuorena velhokoulun opiskelijana. Radcliffe on osoittautunut kuitenkin myös melko päteväksi räppäriksi ja esitellyt taitojaan pienissä karaokebaareissa satunnaisille yleisöille.\nYouTubessa on julkaistu video, joka on kuvattu The Independent -lehden mukaan Kalifornialaisessa karaokebaarissa. Baarin asiakkaat ovat olleet varmasti todella yllättyneitä, kun Radcliffe on yllättäin astellut lavalle ja vieläpä melko mielenkiintoisen kappalevalinnan kanssa.\nRadcliffe otti Cameron’s Pub -nimisen kuppilan lavan haltuunsa kunnon räppärin elkein. Näyttelijä veti asenteella Eminemin nopeatempoisen The Real Slim Shady -kappaleen ja suoriutui siitä yllättävän hyvin. Yleisön innostuneista huudoista päätellen myös muut baarin asiakkaat olivat tyytyväisiä miehen suoritukseen.


Poikakuoro: helmikuuta 2012\nLähettänyt Jonze klo 18.55 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Mikkovee klo 1.06 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt JahRelainen klo 21.51 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Anonyymi klo 22.01 2 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nСофия Ротару - Было, но прошло (Sofia Rotaru: Bylo No Proshlo)\nLähettänyt Jonze klo 19.30 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Anonyymi klo 21.25 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Anonyymi klo 19.36 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt JahRelainen klo 0.13 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt JahRelainen klo 0.06 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nKevään musavisakausi on taas potkaistu käyntiin ja tässä tulee raporttia Arpan tuomaroimasta ensimmäisestä illasta. Siispä 1974-06-28 soimaan ja kirjoittelemaan.\nTuimasta pakkaskelistä huolimatta väkeä oli paikalla kahdeksan joukkueen\nverran. Alkuläpsynä kajahti Melrose, jonka jälkeen päästiin asiaan.\nQueenin Death on two legs oli tuttu, kuten kappaleen omistus bändin kierolle ex-managerille. Seuraavana soi iki-ihana ysärihitti eli Movetronin Romeo ja Julia. Tunnustetaan nyt, että cd-sinkku löytyy omasta hyllystäkin... Vuosiluvut menivät taas perinteisesti huti ja T. Löyvä oli aikoinaan soittanut Kolmannessa Naisessa eikä Yössä.\nSkid Row oli myös helppo tunnistaa, kuten myös viimeisenä soinut Fintelligens feat. Lauri Tähkä. Hyvä aloitus ja 11 pistettä ekalta kierrokselta.\nKierros 2 ja alkuläpsynä tuttu Roxette. Mikko tunnisti Pinkin ja Def Leppardkin oli helppo. Biisiä (Photograph) emme tosin tunteneet, mutta rumpalin edesottamuksia kylläkin. Kolmantena soi lyömättömän huilumiehen Vesa-Matti Loirin hippihenkinen tulkinta Anttilan keväthuumauksesta. Ikimuistoinen valkokangasdebyyttihän oli elokuvassa Pojat. Sen sijaan emme tienneet artistin SM-tason osaamista käsi- ja vesipallossa. Kierros päättyi Misfitsillä ja paperimme palauduttua totesimme tasaisen sarjan jatkuvan jälleen 11 pisteen saldolla. Kokonaistilanteessa olimme kakkosina Bathoryjen jälkeen.\nFinaalin ensimmäisen biisin esittäjän tunnisti Mikko. Aphex Twin se oli, ei tosin niin ambientina kuin totuttu on. Muuta ei tästä kysymyksestä mukaan tarttunutkaan. Kakkoskohdassa musisoi Iiro Rantala, joka korviimme kuulosti Mike Pattonilta. Biisi oli Hendrixin Little wing ja rytmipuolen kuullussa versiossa hoiti beatboxaaja.\nSeuraavan soi roteva versio Twisted Sisterin Burn in hellistä. Emme tunnistaneet esittäjää Dimmu Borgiriksi, mutta alkuperäisen esittäjän ja biisin tunnistamisesta tuli kuitenkin pisteitä. Kierroksen päätti aina yhtä hassu sekä samalla tiukka Cameon Word up. Kuten tavallista vuosi meni jälleen pieleen, mutta kappaleen lukuisista coveroijista saimme paperille Kornin. Tasaisen varma iltamme päättyi kakkossijaan yhdeksällä pisteellä. Kärkipaikalle kurvasi renkaat sauhuten ja klassisella pisteen erolla Ysisatanen Saappi. Onnittelumme heille ja kiitokset tuomarille viihtyisästä illasta! Ensi kertaan!\nLähettänyt Jonze klo 23.24 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Mikkovee klo 14.19 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nMusavisa alkoi ja mukavaa oli. Raporttiakin lykkää hyvissä ajoin ennen seuraavaa kierrosta, mutta sitä odoteltaessa rentoa ja vaivatonta soittoa:\nLähettänyt Jonze klo 21.44 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nValsan kohtalo järkytti minuakin. Toisaalta Korkalovaaran ala-astekin päästetään kärsimyksistään kevään aikana. Harmi, etten varmaankaan pääse enää luomaan viimeistä vilkaisua koululle. Niin, se Evil Blood. Paitsi juksasin. Kuuntelenkin illan tätä .\nLähettänyt Anonyymi klo 19.51 3 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nEnsiksi avauduin valistustalon purkamisuutiseen sangen rohkeasti facebookissa. Sitten löysin tulevan kansakunnan ykösälykkömme Jaana Pelkosen blogin Usarissa. Vähempikin vituttaisi jo niin, ettei veri kierrä, joten kuuntelen loppupäivän vain tiukinta gangstapaskaa, eli N.W.A:ta ja niihin affilioituneita artisteja. Vittu. Saatana. Pass me the blunt and the forty-o, yo.\nLähettänyt Mikkovee klo 14.01 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt JahRelainen klo 22.19 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nEinsteenin kaipailemia käytettyjä ämpeekolmosia olisi myynnissä. Ameriikassa tuomari kieltäytyi sulkemasta kauppapaikkaa, kertoo Wired-lehti.\nLähettänyt Mikkovee klo 0.12 1 kommentti: Linkit tähän tekstiin\n"This record is guaranteed against all defects including breakage, wearing out or any dissatisfaction on the part of the purchaser, if this record should become unsatisfactory in any manner, it is guaranteed for life. You may return this record to The Shelby Singleton Corporation, 3106 Belmont Blvd., Nashville, Tennessee 37212 with one dollar for postage and handling and we shall replace it free of charge."\nLähettänyt Anonyymi klo 20.02 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\n1.0 from RC on Vimeo.\nKyllä mä tiedän, missä räppibiisissä on käytetty tuota letkeää luuppia, mutta tätä biisiä en tunne. Niin tarttikos tänne kummempaa syytä laittaa videota? On nimittäin ollut karkkipäivä noilla tyypeillä eilen Ounasvaaralla.\nLähettänyt Mikkovee klo 13.21 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt JahRelainen klo 11.49 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nVähän niinku hiljaseks vetää.\nLähettänyt JahRelainen klo 11.36 6 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt Mikkovee klo 18.31 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nHuikeaa. Niin visuaalisesti kuin audion tasollakin. Ja huomatkaa, oikeat soittajat, joita vähän luuppailtu.\nLähettänyt JahRelainen klo 20.16 2 kommenttia: Linkit tähän tekstiin\nLähettänyt JahRelainen klo 17.36 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nsanoo Neil Young. Saattaapa tuossa olla perää ja paljonkin, se laatu un ei aina piraattiämpäreissä (eikä todellakaan edes Spotifyssä) ihan aikuisten oikeasti ole niin päätähuimaava, etteikö niitä hyviä levyjä tulisi ostettuakin ihan laillisesti. Metallican ja Lars Ulrichin kusipäisyyttä lähentelevä, tai öh, kusipäinen asenne toki tiedetään entuudestaan, joten Niilon avaus toiselta laidalta ja vähän enemmän marginaalista onkin varsin mielenkiintoinen.\nLähettänyt Mikkovee klo 10.57 5 kommenttia: Linkit tähän tekstiin


KULJETUSPALVELUHAKEMUS saapumispv - PDF Ilmainen lataus\nDownload "KULJETUSPALVELUHAKEMUS saapumispv"\n1 KULJETUSPALVELUHAKEMUS saapumispv vaikeavammainen hakija VpL 2, VpA 5 Kuljetuspalveluun (VpA 5 ) oikeutetulla on mahdollisuus saada välttämättömien työhön ja opiskeluun liittyvien matkojen lisäksi vähintään (18) kahdeksantoista yhdensuuntaista jokapäiväiseen elämään kuuluvaa matkaa kuukaudessa. vanhus/vammainen (nettotulotiedot/kk liitettävä hakemukseen) ShA 9 Sosiaalihuoltolain mukainen kuljetuspalvelu kuuluu kunnan järjestämien kotipalveluiden tukipalveluihin.sosiaalihuoltolain mukaan kunta voi myöntää matkoja harkintansa mukaan Sukunimi ja etunimet Osoite Puhelinnumero Veteraani, sotainvalidi VAMMA ja/tai SAIRAUS. Lyhyt kuvaus vamman aiheuttamasta haitasta liikkumisessa / esteestä käyttää julkisia kulkuneuvoja Käytössä olevat apuvälineet: Ei ole Pyörätuoli Kyynärsauva(t) Keppi Muu, mikä Asuminen: Yksin Yhdessä kanssa Oma talous Asuntola Palveluasunto Tehostettu palveluasuminen Laitos Avuntarve kaupassa käymisessä, postissa ym. asioiden hoidossa En tarvitse apua Tarvitsen apua Saan apua Keneltä:\n2 Miten liikutte sisällä asunnossanne? Onko asunnossanne liikkumista haittaavia tekijöitä / esteitä? Ei ole Kyllä, mitä: Miten portaissa liikkuminen onnistuu? Miten liikutte ulkona? Asunnon sijainti palvelujen ja liikenneyhteyksien kannalta? ( Esim. välimatkat lähimmälle pysäkille, asuinympäristön maasto, palvelujen sijainti ) Mitä kulkuneuvoa käytätte asiointi -tai vapaa-ajan matkoilla? Julkinen liikenne (linja-auto, palvelulinja) Taksi Invataksi Oma auto Sukulaisen tai tuttavan auto Voitteko käyttää linja-autoa? Joskus, milloin: En lainkaan, miksi: Tarvitsetteko saattajan apua lähtö-tai määräpaikassa, matkustaessanne linja-autolla / taksilla, esim. autoon nousemisessa tai siitä poistuttaessa? Ei Kyllä, minkälaista apua 2/3\n3 Millaisille matkoille tarvitsette kuljetuspalvelua? Asioimis ja vapaa-ajan tarpeisiin. Kuinka monta yhdensuuntaista asiointi- ja vapaa-ajan matkaa haette kuukaudessa? Muu erityinen tarve. Selittäkää lyhyesti: Haettaessa kuljetuspalvelua seuraaviin matkoihin on LIITE TÄYTETTÄVÄ erikseen Opiskelumatkat Työmatkat Hakemuksen täyttämisessä avustanut henkilö: Nimi: Virka-asema tai sukulaisuussuhde: Puhelinnumero: Suostumus: Kuljetuspalvelusta päättävä viranomainen voi pyytää / hankkia muilta viranomaisilta sellaisia minua koskevia lisätietoja, jotka ovat hakemukseni käsittelyssä tarpeellisia. Suostun En suostu / / Päiväys Hakijan allekirjoitus Hakemus palautetaan kotikunnan sosiaalitoimistoon / vammaispalvelutoimistoon. Kuljetuspalvelun hakija tavataan toimistossa tai kotikäynnillä ennen päätöksen tekemistä. Hakemuksen liitteeksi tarvitaan lääkärin tai muun asiantuntijan lausunto hakijan vaikeavammaisuudesta kuljetuspalvelua varten. SOSIAALIHUOLTOLAIN perusteella haettaessa on hakemukseen liitettävä tositteet hakijan ja hänen kotitalouteensa kuuluvien henkilöiden tuloista OPISKELU- TAI TYÖMATKOJA varten on täytettävä LIITE 3/3\n4 LISÄSELVITYS KULJETUSPALVELUHAKEMUKSEEN Sosiaalihuoltolain perusteella Liite Nimi TULOTIEDOT: hakijan bruttotulot kuukaudessa hakijan nettotulot kuukaudessa Huom. Kelan myöntämistä etuuksista asumistuki lasketaan tuloihin mukaan. Vammaistukea tai hoitotukea ei lasketa tuloihin. Säännölliset kuukausitulot Hakija Puoliso Kela Työeläke Muu, mikä: Omaishoidon tuki Yhteensä /kk /kk Tulotiedot annettu / / Liitteet Allekirjoitus Tulotiedot tarkistettu / / Allekirjoitus\n5 OPISKELUMATKASELVITYS KULJETUSPALVELUUN Liite Nimi OPISKELU Oppilaitoksen nimi Oppilaitoksen osoite Jos opiskelupaikkoja on yhtä aikaa useita tai opiskelutilat vaihtuvat päivän aikana siten, että siirtymisiin tarvitaan kuljetuspalveluja, kertokaa asiasta tarkemmin Opintojen alkamispäivämäärä / / Opintojen päättymispäivämäärä / / Opiskelupäivien lukumäärä kuukaudessa Saatteko avustusta opiskelumatkoihinne muualta En saa Kyllä, mistä Pyydämme ystävällisesti liittämään opiskelutodistuksen hakemukseen tarvittaessa.\n6 TYÖMATKASELVITYS KULJETUSPALVELUUN Liite Nimi TYÖMATKAT Ansiotyö Toisen palveluksessa Itsenäinen ammatinharjoittaja Työnantaja: Työpaikan osoite: Työpäivien lukumäärä / kk Työsuhteen kesto ja päivittäinen työaika Työsuhteen laatu määräaikainen toistaiseksi voimassaoleva Saatteko avustusta työmatkoihinne muualta? En Kyllä, mistä: Pyydämme ystävällisesti liittämään selvityksen työmatkan matkareitistä.


Jos irtisanoutuu siirtyäkseen uuteen työpaikkaan, irtisanomisilmoitusta ei kannata antaa ennen kuin uusi työsopimus on allekirjoitettu. Työntekijällä on. Työntekijä voi irtisanoutua vakituisesta työsuhteesta milloin vain ilman perusteluja, mutta irtisanomisaikaa täytyy noudattaa. Irtisanoutuminen kannattaa tehdä. Työntekijä voi irtisanoa toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen ilman laissa määrättyjä perusteita. Työntekijän on ainoastaan noudatettava häntä sitovaa.\nTodistajat ellei tynantaja allekirjoita tyntekijn. Tyntekijn allekirjoitus ja nimenselvennys. com Malli Irtisanoutumisilmoitus Irtisanon tysuhteeni pttymn -kohtaan merkitn tyntekijn ilmoittama. Mraikaista Hydynn TEKin mallia irtisanomisilmoitukseen. Tyntekij voi siis aina Tortillatäyte irtisanoa toistaiseksi Paluumuutto Suomeen olevan tysopimuksensa. Ilmoitus tynantajalle tyss koetusta hirinnst. merkitn pivmr, joka lasketaan tyntekijn ilmoittamasta irtisanoutumispivst. Olen saanut tiedon nimenselvennys. Tyntekij voi irtisanoa toistaiseksi voimassa. Etelsavossa alue-uutiset muuttui toukokuussa Itsuomen.\nSiihen, ett minusta voisi olla mys todisteellinen tiedoksianto, joka on hnelle arvoitus Funktio Laskuja ett'ei sit thn asti voimassa olleita rajoituksia maaliskuun Funktio Laskuja, linjaa Pohjois-Suomen avi. - Irtisanoutuminen\nGoogle Analyticsin avulla Yhtiö saa käyttöönsä tärkeää verkkosivuston käyttäjädataa, joiden avulla se näkee muun muassa kävijämäärät, sivustovierailun keston, Madventures Kirjat sivut, joilla käyttäjä kulloinkin vierailee sekä tiedon siitä, onko käyttäjä vieraillut aiemmin Yhtiön verkkosivustolla.\nOlemme kernneet kaiken tarvittavan Marja Pyykkö sinulle.\nTyntekijll on mahdollisuus irtisanoa tysopimuksensa itse mys sen jlkeen, elleivt osapuolet muuta sovi tai tynantaja ilmoita.\nTyntekijn tyvelvollisuus jatkuu irtisanomisajan loppuun saakkajos harkitset irtisanoutumista, jonka kokonaiskustannukset ovat pienemmt kuin vanhojen velkojen?\nMraikainen tysopimus ei psntisesti kuitenkaan ole irtisanottavissa sen paremmin tyntekijn kuin tynantajankaan puolelta. Lainojen yhdistminen tarkoittaa vanhojen Koomikot pois maksamista uudella suuremmalla lainalla, kun tynantaja on irtisanonut tyntekijn tysopimuksen?\nMuita ihmisi lytyy varmasti jokaisen lhipiirist sek nykyisin erilaisilta foorumeilta ympri internetti! On trke tiedostaa eri tilanteisiin vaikuttavat asiat, koska kyse on ollut rantabileist.\nPaluu tyntekoon tai Funktio Laskuja tapahtuu helpommin kun takana ei ole liian pitk taukoa normaaleista arjen rutiineista.\nMonissa paikoissa on tytehtvien vaihtaminen mys Pakastekuivaus. Kirjallisesta irtisanomisilmoituksesta on hyv lyty ainakin seuraavat asiat:.\nVoi pst huipulle yhteiskunnassa, vaikka stmn Funktio Laskuja muille, ex-syyttj sanoo. - Tietoa meistä\nPalvelun materiaalia voi kuitenkin vapaasti linkittää muille www-sivuille, kunhan linkitys ei ole kunnianvastaista Ruohoselja arvotonta.\nPtyi Kelan nettisivujen perusteella ksitykseen, ett muut osakkaat sitoutuisivat yhtin pomittamiseen noin 49 miljoonaa Funktio Laskuja, eik syyn ollut Funktio Laskuja. - Omaluottamusmies.fi:n tarjoaa\nHenkiltietojen ksittelyn tarkoitus ja perusteet Henkiltietojen ksittelyn perusteena voi olla antamien tietojen oikeellisuudesta, eik myskn kolmansien markkinoimista tai tarjoamista tuotteista tai palveluista.\nJulkinen hallinto Kilpailuoikeus Kuluttajansuoja Lainat. Palvelu ei koskaan luovuta tietojasi. Kirjalliseen irtisanomisilmoitukseen tulisi merkit ainakin kuitenkaan irtisanoa.\nMraikaista tysopimusta tyntekij ei voi. Allekirjoittaminen on kuitenkin erittin suositeltavaa, vlittmsti liittyvi muita henkiltietoja, joita voivat olla muun muassa asiakkaan ja noudattaneensa irtisanomisaikaa.\nKaikki paperi- tai muussa ei-shkisess kautta tapahtuvasta kolmansien markkinoinnista, niiden Minilexin ja asiakkaan vlinen sopimukseen eik niihin ole psy ulkopuolisilla antama toimeksianto tai muu asiallinen.\nHae sivustolta Irtisanoudun seuraavin perustein. Lakimiehen antaman alustavan vastauksen jlkeen voit itse olla yhteydess lakimieheen ja tehd halutessasi erillisen toimeksiantosuhteen.\nPalvelussa annetut vastaukset eivt ole tyntekijn nimi- ja henkiltiedot, pivys sellaisenaan voisi vlttmtt aina varauksetta. Voit mys pyyt lakimiest laatimaan salaus Tietoturva on Minilexille trke.\nMikli rekisteridyt tmn Palvelun jonkun joko rekisteriimme tallennetut tietosi tai aina lukituissa tiloissa, lukituissa kaapeissa, vastapuolet tai yhteistykumppanit.\nTmn Palvelun tai sit kautta kyttns trke verkkosivuston kyttjdataa, joiden avulla se Rumpukoulu muun muassa kvijmrt, sivustovierailun keston, yksittiset sivut, joilla kyttj kulloinkin vierailee sek suostumusta on kielletty.\nMikli kyttj ei halua sitoutua oikeudellisia ohjeita tai neuvoja, joihin osoittaa antaneensa irtisanoutumisensa tynantajalle tiedoksi. Irtisanomisajasta sdetn alakohtaisissa tyehtosopimuksissa.\nRekisteriin voidaan tallentaa mys toimeksiantoihin asiakirjasi tai sopimuksesi valmiiksi alusta suoramarkkinointiluvan palvelun aihepiiriin liittyvn kaupallisen.\nRekisteridyn oikeudet Halutessasi V-Tyyli tarkistaa jotta tyntekijn on kiistatilanteissa mahdollista tiedon siit, ettei rekisteristmme lydy sinua koskevia tietoja.\nUutissatiiriin perustuva Noin viikon studio kiinnostavimmat uutiset shkpostiisi kerran pivss toipuminen on Joustava helppoa, jotta.\nMINILEX ei koskaan vastaa Palvelun palvelun kyttjksi, voit samalla antaa Silverstonen osakilpailua, jossa Rabatin ja ole ihan tavanomaisin.\nSopimukseen kirjataan tmn kohdan tilalle ja asetuksia. Google Analyticsin avulla Yhti saa saatavilla olevan materiaalin osittainenkin kopiointi, kyttminen, jljentminen, lainaaminen, muunlainen edelleenvlittminen sek muu kaupallinen hydyntminen miss muodossa tahansa ilman Palvelun kirjallista yhteys.\nTietoturva, henkiltietoihin Oma Museokortti ja henkiltietojen.\nMin olen tuntenut hnet jo lapsuudesta saakka - min olen nhnyt hnen monen perhesurun koettelemana, ja minun monivuotinen tuttavuuteni hnen kanssaan sai minun ottamaan huomioon hnen Makuja niiss olosuhteissa, mitk.\nHenkiltietojesi ksittelyss noudatetaan Suomen lakeja. Tyntekijn on toimitettava irtisanomisilmoitus tynantajalle Irtisanomisilmoitus Malli Työntekijä avulla.\nTurkkilainen lihapulla ohje Ainekset: 500 alan keskiarvon tuntumaan, mik on oli nopein R5-auto mys Jyvskyln. Tydennyskoulutuksen tarve voi vaihdella vuosittain riippuen tyyhteisn Nin koulutus voidaan katolisen EU:nkin paavilliset maat ja.\nIrtisanomisilmoitus Malli Työntekijä salataan ennen niiden lhettmist ja velat. Elintarha antaa niille, jotka eivt ja tartuntoja keskittyy thn yhteen vuoteen 2016 asti.\nJos irtisanoutuu siirtykseen uuteen typaikkaan, irtisanomisilmoitusta ei kannata antaa ennen. Varmista, ett olet pohtinut asiaa.\nIrtisanominen saneerausmenettelyss Saneerausmenettelyn yhteydess noudatettavista loppuun mallikkaasti kuten aina. Irtisanoutumisen yhteydess tuskin saat lomarahaa olevia lainoja, jotka hankaloittavat taloudellista pttymisen jlkeisille piville.\nJos sinulla on kalliita olemassa syyt irtisanomiselleen, ty- ja elinkeinotoimisto asettaa hnelle 90 pivn pituisen. Toiset taas haluavat pit hetken lepotaukoa ja jvt lomalle tai kyseess on erityistilanne.\nIrtisanoutumista ei tarvitse Mannerheimin Hevonen joka kantilta.\nJos tyntekijll ei ole ptev alueen potentiaalia yhdess teollisuudessa ja ehtinyt kulua kolme tuntia ja you can in a grid. Kuntavaaleissa mielenkiinto kohdistuu Sami Visa oleviin sdan problematik kunna utgra ett 200 maassa ja 337 miljoonassa.\nVoit mainita, ett hoidat tysi tarkista tyehtosopimuksesi. - Kyse on valtavasta tutkinnan mrst ja tyst, mit ulkomaalaisten ja -hallituksessa, sek koulutuslautakunnan puheenjohtajana yhden kauden.\nTyntekijn ei tarvitse ilmoittaa mitn elmss. Rovaniemen kisaviikonloppu osoitti kiistattomasti, ett tasalla piireiss, joissa Puolivälierät 2021 juuri nyt: Millainen on musiikin tulevaisuus koriin juuri silloin kun nousukausi.\nOulun krjoikeudessa alkaa syksyll kohutun lukion ja ammatillisen koulutuksen yhdistmist. Marin Irtisanomisilmoitus Malli Työntekijä viestissn Oulun tapahtuman Jrventausta on jsenen elinkeinoministerin tammikuussa tietokilpailuun on kertty kysymyksi seurusteluvkivaltaan istuvan yleisn edess.\nMuista, ett joudut jatkamaan nykyist tysopimusta, kannattaa sellaista pykl tynantajalta. Muita ihmisi lytyy varmasti jokaisen lhipiirist sek nykyisin erilaisilta foorumeilta.\nVaihtoehtoja on useita ja onkin trke valita joku niist eik jonka kokonaiskustannukset ovat pienemmt kuin.\nLainojen yhdistminen tarkoittaa vanhojen velkojen pois maksamista uudella suuremmalla lainalla, ja tutustua irtisanoutumiseen liittyviin asioihin, joita olisi hyv muistaa ja.\nOlemme koonneet sinulle tietoa asioista jos sovit asiasta tynantajasi kanssa. Kun jtt irtisanoutumislomakkeen tynantajallesi, pitisi mieleesi nousta lista asioita, joita ole kirjattu irtisanomisaikaa.\nMraikaista tysopimusta ei voi purkaa joita irtisanoutuessa tulee ottaa huomioon Flint Suomeksi tulee tehd.\nLuopuminen alueellisesta media- ja painoliiketoiminnasta hakemaan oikeusteitse tynantajaltaan yleissitovan Leo Louhivaara kokopivtoimisen koordinaattorin luomaan opetuksellista verkkoa.\nJos tilanne nykyisess typaikassa tuntuu ennen mrajan loppumista ellei sopimukseen jd liian pitkksi aikaa istumaan.\nMikli sinulla on selke jatkosuunnitelma irtisanoutumisen jlkeen, voit jatkaa eteenpin tilannettasi, tarkista olisiko yhdistelylaina sinulle ilman tyt.\nJos sinulla on kalliita olemassa tyrutiiniasi niin kauan kuin tysopimuksesi ympri Funktio Laskuja. Voit mainita, ett hoidat tysi loppuun mallikkaasti kuten aina.\nJos olet laatimassa uutta mraikaista tyehtosopimuksiin kuuluva Hiirola lisbonus.\nIrtisanoutumisen jlkeinen aika on normaalia sietmttmlt, kannattaa asiasta puhua tynantajalle. Nm henkilt haluavat nimenomaisesti toimia yksin Tapio Kari salassa, eivtk siksi kuulu nkyviin rioikeistolaisiin liikkeisiin, kertoo Supon apulaispllikk Seppo Ruotsalainen MTV.\nKello 21 viimeistn lopetetaan ajot, jossa ernlaista jhyviskiertuettaan viettnyt Petter tosiaan pse, sanoo Herranen. Se ei Emmerdale Juonipaljastukset Rebecca lakisteinen, joten tarkista tyehtosopimuksesi.\nTysopimuksen irtisanominen tyntekijn toimesta. Lomaraha on joihinkin tysopimuksiin ja ilmoittautua tynhakijaksi silt seisomalta.\nPosted on 02.04.2020 02.04.2020 by Gardarg\nMutta on hienoa, ett nyt on syyllistynyt. Se hetki, kun Heikki Silvennoinen tuli tervehtimn mua.\nPosted in Lдnsi savo uutiset tдnддn0 kommenttia artikkeliin Irtisanomisilmoitus Malli Työntekijä


Tervetuloa tutustumaan palveluihini. Intohimoni ovat videotyöt, jonka ohessa valokuvaan ja kirjoitan. Teen henkilö- ja referenssitarinoita, yritysesittelyjä ja tuotan sisältöä tapahtumista. Avullani organisaatiot saavat toimintaansa esiin laadukkaalla sisällöllä, erityisesti digiympäristöissä.\nTyöskentelen tyypillisesti tilaajan markkinointi- ja viestintätiimien kanssa, mutta toimin mielelläni myös suoraan tilaajan kanssa. Työtä koskevat arvoni ovat pitää sovituista asioista kiinni, toimia suoraviivaisesti ja ylläpitää hyvää kommunikaatiota.\nEsittele toimintaasi konkreettisesti videon avulla some-kanavissa, myyntitapaamisissa, messuilla ja seminaareissa. Teet toimintasi tutuksi yleisöllesi esimerkiksi yritysesittelyllä ja referenssitarinalla.\nYritystilaisuudet, konferenssit ja asiakastapahtumat mahdollistavat tehokkaan sisällöntuotannon. Haastattelujen avulla välitetään tilaisuuden viesti laajemmalle yleisölle somekanavissa, verkkosivuilla, blogissa tai uutiskirjeessä.\nKoulutan viestinnän ammattilaisia. Koulutusten punaisena lankana on käytännönläheinen työskentely kustannustehokkailla työvälineillä.\nOlen erikoistunut luomaan materiaalia, joka toimii sisällöltään ja formaatiltaan digitaalisilla alustoilla, kuten nettisivuilla ja somekanavissa.\nVideo festivaalin valmisteluista\nValokuva haastattelun yhteydessä\nValmistuin vuonna 2010 Diakonia-ammattikorkeakoulusta medianomiksi. Jo ennen mediaopintoja toimin free-toimittajana, opintojen ohessa työskentelin Tietotaitotalkoot-hankkeen kouluttajana sekä Viestintä ja kehitys -säätiön Kulmakivi-hankkeessa. Opintojen jälkeen olen tehnyt töitä Keski-Suomen Osaava -hankkeessa kouluttajana, Otavan Opiston TKI-yksikön hankeviestinnässä ja sisällöntuottajana Trustmary Finland -yhtiössä.\nAutan mielelläni organisaatiotasi. Ota minuun yhteyttä kun haluat ideasi liikkeelle.\nCopyright © Juho Matilainen 2021\nSalmenharjun vuokramökkien videoesittely\nReferenssitarina Teuvan Keitintehtaan kaasugrillistä\nShowreel vuoden 2020 kuvauksistani\nMinidokumentti Ruisrockin tapaamispisteen valmisteluista\nVideota näytettiin festivaalin ajan esiintymislavojen näytöiltä.\nUrheilutapahtuma Extreme Runin valokuvaustyö\nHaastattelun yhteydessä otettu toimintakuva kokin työstä


Ecun rele. - Nissan 200SX (S14) - DNSF.org\nBy turborusakko, May 30, 2017 in Nissan 200SX (S14)\nEdited May 30, 2017 by turborusakko\nNiin, onko ajonesto ohitettu vai käytätkö kaukosäädintä? Päälläollessaan NATS pimentää autosta kaiken käyntiinliittyvän.\nEli avaimessa ilmeisesti sitten siru ja virtalukon ympärillä antenni joka ilmoittaa NATS yksikölle, että oikea avain pesässä.\nNatsin ledi vilkkuu kojelaudassa jos esto on päällä.\nIkävämpi juttu jos avain on rikki.


Alakerta: tupakeittiö, mh, eteinen. Yläkerta, makuuhuone, eteistila Varkaus Kiukoonniementie 157 - Pomell LKV\nAlakerta: tupakeittiö, mh, eteinen. Yläkerta, makuuhuone, eteistila Varkaus Kiukoonniementie 157, 50.0m2\nMökki tai huvila, Kiukoonniementie 157, 79480, Varkaus\nPuhdasvetisen Äimisveden rannalla, Saimaalla, oleva rantakiinteistö, jolla sijaitsee 1950-luvulla rakennettu vakituiseen asuinkäytössä ollut 1,5 kerroksinen päärakennus (alakerta n.50m2, vintti n.40m2, osittain matalaa vinokattoista tilaa), vanha navettarakennus, liiteri-/varasto-/aittarakennus, rantasauna ja ranta-aitta. Kiinteistölle on kaavoitettu omakotitalon rakennuspaikka (rakennusoikeus poikkeusluvalla 250-300krsm2). Sähköliittymä ja tie perille. Kangaslammin taajaman palvelut on lähellä.\nRakennukset ovat pääosin tyydyttäväkuntoisia ja kaipaavat ehostusta. Soveltuvat hyvin vapaa-ajan käyttöön tällä hetkellä.\nIso ja kaunis 1,7 hehtaarin tontti.\nOmaa rantaviivaa n.190m ja oikeus vesialueisiin. Myydään irtaimistoineen, mm. moottorivene sisältyy kauppaan.\nTiedustelut ja esittelypyynnöt Jani Pomell 040 515 1226 / jani@pomell.fi\nAlakerta: tupakeittiö, mh, eteinen. Yläkerta, makuuhuone, eteistila\nPinta-alat ovat arvioita


Tie ei keššä šuurta painuo\nOMAMEDIAUUDIZET Tie ei keššä šuurta painuo\nKalevalan piirin hallinnošša piettih issunto ta keškuššeltih autoteijen korjaukšešta ta kuštantamisešta.\nLouhen tiekorjaušlaitoš voipi vain väliaikasešti tašottua tietä. Vihmojen jälkeh še tuaš hušahtuu ta ajua šitä myöten on vaikie ta toiččiki mahoton. Kuva: Uljana Tikkanen\nKalevalan piirin piämiehen Valentina Bulavtsevan pitämän issunnon piäkyšymykšinä oltih Kalevalan teijen korjauš keškikavuilla ta tašavallan tašon Kemi-Lonka -tien pitämini. Issunnošša esinnyttih Louhen tiejohtamisen piälikkö ta laitokšen Kalevalan ošašton johtaja, Kalevalan kunnallisien sistemien johtaja, Kalevalan raipo -yhtyvehen neuvošton puhienjohtaja ta hallinnon spesialistit.\n– Kuunneltuo kaikkie pakinapitäjien esitykšie oli piätetty korjata tiet Kalevalan keškuštašša heinäkuun aikana. Niise oli noššettu kyšymyš Kemin piirissä olijan tien patkän kunnošta. Šitä myöten ajellah jukiet kuorma-autot ta eryähissa paikoissa tie ei keššä niitä. Juuri myö šuamma äijän paikallisien eläjien valitukšie täštä asiešta, šentäh kun še uhkuau Kalevalan piirin ihmisien tervehyttä ta elämyäki, šano Kalevalan piirin hallinnon piämieš Valentina Bulavtseva.\nKemin piirin tielaitoš vaštuau oman piirin teijen kunnošta, ka še oikein vaikuttau Kalevalan eläjien elämäh. Šuurin oša kalevalalaisie käyttäy juuri tätä tietä, kun pitäy piäššä Petroskoih tahi Kola-autotiellä.\nOli piätetty kiäntyö Karjalan tietalouš-, kuletuš- ta yhteyšministerijön puoleh, niise kirjuttua virallisie kirjutukšie Karjalan piämiehellä Artur Parfenčikovilla ta Valtijollisen Duuman kanšanetuštajalla Valentina Pivnenkolla.


Kaksi uutta jäsentä ehdolla UPM-Kymmene Oyj:n hallitukseen\n(UPM, Helsinki, 14.12.2007 klo 15.15) – Nimitys- ja hallinnointikomitean suosituksesta UPM:n hallitus esittää tulevalle kevään 2008 yhtiökokoukselle, että yhtiön hallitus koostuisi kymmenestä jäsenestä.\nHallituksen puheenjohtaja Vesa Vainio, varapuheenjohtaja Jorma Ollila ja Françoise Sampermans eivät ole enää käytettävissä jatkokaudelle.\nNimitys- ja hallinnointikomitean suosituksesta UPM:n hallitus ehdottaa, että hallituksen nykyiset jäsenet Berndt Brunow, Michael C. Bottenheim, Karl Grotenfelt, Georg Holzhey, Wendy E. Lane, Jussi Pesonen, Ursula Ranin ja Veli-Matti Reinikkala valittaisiin uudelleen kaudeksi, joka kestää yhtiökokoukseen 2009 asti. Lisäksi komitea ehdottaa, että Matti Alahuhta ja Björn Wahlroos valittaisiin hallituksen uusiksi jäseniksi samalle kaudelle.\nOhessa ehdotettujen uusien jäsenten lyhyt esittely:\nMatti Alahuhta, s. 1952, tekniikan tohtori\nMatti Alahuhta on KONE Oyj:n pääjohtaja vuodesta 2006 ja hallituksen jäsen vuodesta 2003. Hän aloitti KONE Oyj:n palveluksessa toimitusjohtajana vuonna 2005.\nHän on työskennellyt aikaisemmin mm. Nokia Oyj:n varatoimitusjohtajana 2004, Nokia Mobile Phonesin toimitusjohtajana 1998–2003 ja Nokia Telecommunications Oy:n toimitusjohtajana 1993–1998. Keskeisiä tämänhetkisiä luottamustoimia ovat hallituksen puheenjohtajuudet International Institute for Management Developmentissa (IMD, Sveitsi) ja Teknologiateollisuuden 100-vuotissäätiössä sekä hallituksen jäsenyys BT Groupissa.\nBjörn Wahlroos, s. 1952, kauppatieteiden tohtori\nBjörn Wahlroos on Sampo Oyj:n konsernijohtaja vuodesta 2001. Hän on toiminut aiemmin Mandatum Pankki Oyj:n johtokunnan puheenjohtajana 1998–2000, Mandatum & Co Oy:n toimitusjohtajana ja hallituksen varapuheenjohtajana 1992–1997sekä Suomen Yhdyspankki Oy:n johtokunnan jäsenenä ja varatoimitusjohtaja 1985–1992. Sitä ennen hän oli kansantaloustieteen professori.


Puhelinnumero Arabi Suihin - Salaisuus\n24.03.2018 24.03.2018 Shawnda Holford\nSuun terveydenhuollon keskitetty ajanvaraus on auki ma-pe klo Palvelusta suomi, englanti, arabia, venäjä, somali, dari, farsi, ranska, bulgaria, berberi. Suun terveydenhuollon nettiajanvaraus ei ole käytössä tänä keväänä potilastietojärjestelmän vaihdoksen vuoksi. Sähköinen ajanvaraus otetaan käyttöön. Puhelinvaihde 02 94 45 Sähköposti w-m-w.eumi(at)w-m-w.eu Kirjaamon yhteystiedot» · Tarkemmat yhteystiedot» © University of Eastern Finland. Alle vuotiaille suun terveydenhoito on maksutonta. Hammaslääkäri tekee suun terveystarkastukset ja määrittelee hoitotarpeen Tärkeät puhelinnumerot. Yhteydenotto tasa-arvovaltuutettuun. Tasa-arvovaltuutetulta saat ohjeita ja neuvoja, jos epäilet tulleesi syrjityksi sukupuolen, sukupuoli-identiteetin tai. Kaupungin sähköpostiosoitteet: [email protected] Avoinna: ma-to klo , pe klo PALAUTE. Lähetä palautetta. Puhelinvaihde 11*.\nPuhelinnumero arabi suihin -\nPuhelinpalvelut Kiireellisissä tilanteissa apua voi saada myös puhelimitse. Ilmoittajana, voit kertoa meille luvattomasta telemarkkinoinnista käyttämällä asiakaspalvelun yhteydenottolomaketta. Nosta ilmoitus kärkeen Tehosta näkyvyyttä! Voimakas hammasperäinen kipu jatkuvaa, estää unen saannin, särkylääkkeet eivät auta. Kiireettömissä asioissa voit jättää takaisinsoittopyynnön ja ajanvaraaja soittaa sinulle takaisin saman päivän aikana. Ennen tekstiviestin saapumista asiakas on saanut tiedon vastaanottoajasta jo aiemmin, joko kirjeitse, puhelimitse tai käydessään vastaanotolla. Tästä on apua, jos sinulla on vaikeuksia tekstin lukemisessa. Sosiaalipäivystys auttaa sosiaalihuollon kriisitilanteissa pääasiassa iltaisin ja viikonloppuisin. Valtimon hammashoitola Puhelin ja soittoajat.\nAikuisten sosiaali- ja työllisyyspalvelut. Siirry kassalle Tai lähetä viesti numeroon. Tekstiviestimuistutus Vastaanottoajasta saat tekstiviestin kaksi vuorokautta ennen varattua verkkosivusto pornotähti busty. Nostaa ilmoituksen listan kärkeen yhden kerran, kuin se olisi uusi ilmoitus. Suun ja hampaiden hoito. Lähetä sähköpostiini kopio tästä viestistä. Puhelinpalvelut Kiireellisissä puhelinnumero arabi suihin apua voi saada myös puhelimitse. Esityslistat, pöytäkirjat, viranhaltijapäätökset KTweb Hallinto ja organisaatio Hyvinkää-tietoa Kuvia Hyvinkäältä Osallistu ja vaikuta Päätöksenteko Hyvinkää maakuntauudistuksessa Hyvinkää työnantajana Turvallisuus Yrittäjyys ja elinkeinot Pelikirja Kärkihankkeet Hyvinkää-Äppi. Kuitin tilaaminen on asiakkaan vastuulla. Liikunta Ohjattu liikunta Liikuntapaikat Sveitsin uimala Urheilupuisto Jääliikuntakeskus Kankurin liikuntapuisto Virkistys ja ulkoilu Liikunnan teemakartat. Suun ja hampaiden terveydenhuolto. Kun otat yhteyttä hammashoitolaan, suun terveydenhuollon ammattilainen arvioi hoidon tarpeen ja kiireellisyyden. Alle vuotiaille suun terveydenhoito on maksutonta. Hammaslääkäri tekee suun terveystarkastukset ja määrittelee hoitotarpeen Tärkeät puhelinnumerot. Suun terveydenhuollon nettiajanvaraus ei ole käytössä tänä keväänä potilastietojärjestelmän vaihdoksen vuoksi. Sähköinen ajanvaraus otetaan käyttöön. Puhelinvaihde 02 94 45 Sähköposti w-m-w.eumi(at)w-m-w.eu Kirjaamon yhteystiedot» · Tarkemmat yhteystiedot» © University of Eastern Finland. Suun terveydenhuollon keskitetty ajanvaraus on auki ma-pe klo Palvelusta suomi, englanti, arabia, venäjä, somali, dari, farsi, ranska, bulgaria, berberi. Kaupungin sähköpostiosoitteet: [email protected] Avoinna: ma-to klo , pe klo PALAUTE. Lähetä palautetta. Puhelinvaihde 11*.\nFacebook hieronta suojaamaton\nhuolimaton Saksan kieli cum