Vilkas lintupäivä Punkaharjulla – kuvakatsaus rengastajien työhön – Puruvesi\nTikkatapahtuman yleisörasteilla rengastettiin myös muita lajeja kuin tikkoja. Juha Miettisen käsissä pähkinähakki.\nVilkas lintupäivä Punkaharjulla – kuvakatsaus rengastajien työhön\n21.1.2017 17:25 Jussi Silvennoinen\nJoukko lintuharrastajia- ja rengastajia kokoontui lauantaina Puruveden seudulle vuotuisen Tikkatapahtuman merkeissä. Päivän ajan seurattiin ja rengastettiin lintuja. Illaksi harrastajat kokoontuivat Tikkapikkujouluihin Rantakattiin.\nSeuranta- ja rengastuspaikkoja oli kaikkiaan 13. Pääpaino oli tikkakannan tutkimisessa, mutta niin sanotuilla yleisörasteilla seurattiin ja rengastettiin myös muita lajeja. Punkaharjun Laukansaaressa oli yksi tällainen piste. Siellä työtä tekivät Juha Miettinen ja Mari Kukkamäki.\nPäivä oli Miettisen ja Kukkamäen mukaan vilkas ja päivän aikana rengastettiin kymmeniä lintuja. Tikkoja ei toimittajan vierailun aikaan ollut rengastettavana, mutta aiemmin päivällä niitä oli tutkittavaksi saatu.\nVisiitin aikaan Miettisen ja Kukkamäen käsittelyssä oli kuitenkin muun muassa pähkinähakki. Katso kuvasarja rengastajien työstä ja lue tikkatapahtumasta lisää 26.1. Puruvesi-lehdestä.\n← Puruveden harjuskanta Vuoksen vahvin – taantuvien kantojen turvaaminen vaatii suojelua ja istutuksia\nPunkaharjun Puutaito Oy on maakunnallinen Vuoden yrittäjä 2016 →


Polar m600 verkkokauppa – Fitness ja Terveellinen syöminen\nUrheiluun optimoitu älykello joka on ennennäkemättömän älykäs Android Wear -käyttöjärjestelmän ansiosta. Polar M6urheiluälykello on kevyt ja kätevä älykello aktiivisen elämäntavan ylläpitoon. Veden- ja iskunkestävä 3” värinäyttö kertoo sinulle mm.\nPolar tarjoaa valikoiman laadukkaita sykemittareita, aktiivisuusrannekkeita sekä. Nopea toimitus ja jopa kk korotonta maksuaikaa. VERKKOKAUPPA Aktiivisuus- ja Sykemittarit Polar Aktiivisuusmittarit Polar Polar m600. Polar m6valkoinen GPS-sykemittari ja aktiivisuusmittari Polar m600 .\nPolar M600:sta tiedot siirtyvät automaattisesti Flow-mobiilisovelluksesta Polar. Polar-verkkokaupan lahjakortti on erinomainen vaihtoehto lahjaksi, sillä sen .\nVertaa ja tilaa Polar -tuotteita osoitteessa ShopAlike. Pulse Polar M6HRM GPS White, urheilukello ja GPS. Polar esitteli uuden M600-älykellon Android Wear -käyttöjärjestelmällä.\nPolar M6tulee saataville yrityksen verkkokauppaan elokuussa . Polar A3HR rannetietokone Polar A3HR. Polar A360-aktiivisuusranneke L-koko 20€. Polar Loop Crystal -aktiivisuusranneke 16€. Vedenkestävä Android wear- älykello, joka mittaa sykkeen ranteestasi.\nAktiiviseen elämäntapaan sopiva urheilukello. Polar – merkkituotteiden verkkokauppa ➽ Valtava valikoima! Polarin M6on perusominaisuuksiltaan kuin mikä tahansa. Kello tulee myyntiin Polarin verkkokaupassa vielä elokuun aikana ja sen hinta .


KIRKKONEUVOSTO No 2/ - PDF Free Download\nDownload "KIRKKONEUVOSTO No 2/"\n1 1 Aika klo Kahvitarjoilu klo Paikka Taloustoimiston kokoustila, Sontulantie 1, Akaa Päätöksentekijät Kulhia Ali Hietala Joni Järvinen Kati Lehtinen Lauri Nord Pirkko Parikka Heikki Salminiemi Reino (Kallioinen Sailan varajäsen) Poissa Hämäläinen Sirpa Kallioinen Saila Turunen Kirsi Muut osallistujat Eiranto Hanne Tarela Arja Ylimäki Sinikka Knuutila Heikki Pastell Paula sihteeri talouspäällikkö kirkkovaltuuston pj kirkkovaltuuston varapj seurakuntapuutarhuri, poistui klo käsittelyn jälkeen Käsitellyt asiat Ali Kulhia puheenjohtaja Hanne Eiranto sihteeri tarkastus Akaa Lauri Lehtinen Reino Salminiemi\n2 20 KOKOUKSEN AVAUS 2 Kirkkoherra luki ensimmäisestä korinttolaiskirjeestä. 21 KOKOUKSEN LAILLISUUS JA PÄÄTÖSVALTAISUUS Kirkkojärjestyksen 9.luvun 1 :n mukaan kirkkoneuvosto päättää kokoontumisensa ajan ja paikan. Kokouksen kutsuu koolle puheenjohtaja kirkkoneuvoston päättämällä tavalla. KN ohjesäännön 5 :n mukaan kutsu on toimitettava jäsenille viimeistään viisi päivää ennen kokousta. KL 7:4 :n mukaan seurakunnan toimielin on päätösvaltainen, kun saapuvilla on enemmän kuin puolet jäsenistä. Kokouskutsut liitteineen on toimitettu Todetaan kokous laillisesti kokoon kutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. 22 N TARKASTUS JA NÄHTÄVILLÄOLO Seurakunnan toimielimen kokouksesta on pidettävä pöytäkirjaa, jonka puheenjohtaja allekirjoittaa ja sihteeri varmentaa (KJ 7:6 1 mom). Pöytäkirja tai päätös on pidettävä yleisesti nähtävänä vähintään oikaisuvaatimuksen tai valituksen tekemiselle varatun ajan (KL 25:3). 1) Valitaan kaksi pöytäkirjantarkastajaa. 2) Päätetään, että pöytäkirja tarkastetaan ) Päätetään, että tarkastettu pöytäkirja on nähtävänä kirkkoherranvirastossa alkaen. 4) Ilmoitus pöytäkirjan nähtävillä olosta pidetään kirkkoherranviraston ja Kylmäkosken sekä Viialan seurakuntatoimiston ilmoitustaululla ) Valittiin pöytäkirjantarkastajiksi Lauri Lehtinen ja Reino Salminiemi. 2) 4) 23 TYÖJÄRJESTYKSEN HYVÄKSYMINEN Kirkkoneuvostossa asiat otetaan esityslistalle puheenjohtajan määräämään järjestykseen ja käsitellään, jollei neuvosto toisin päätä, esityslistan mukaisessa järjestyksessä. Asioiden käsittelyn pohjana on esittelijän pohjaehdotus. Asiat käsitellään esityslistan mukaisessa järjestyksessä.\n3 3 24 PYÖRÄKUORMAAJAN HANKINTA Vuodelle 2017 vahvistetun taloussuunnitelman investointiosassa on varattu euron suuruinen määräraha kiinteistötraktorin hankintaa varten. Hankinta on ilmoitettu kansallisena hankintailmoituksena HILMAAN Ilmoituksen on liitetty tarjouspyyntö (liite 1), tarjoajan kelpoisuusehdot ja tarjouslomake. Määräaika tarjousten antamiselle päättyi klo Määräaikaan mennessä saapui vain yksi tarjous (liite 2), joka avattiin klo Talouspäällikön päätösehdotus: Kirkkoneuvosto päättää tilata KH-Koneet Oy:ltä tarjouksen mukaisen Kramer 5065 pyöräkuormaajan ja tarjouksen liitteessä eritellyt työlaitteet yhteishintaan euroa (sis.alv 24 %). Kyseessä on kansallisen kynnysarvon alittava hankinta. Tähän päätökseen voi hakea muutosta tekemällä kirjallisen oikaisuvaatimuksen Akaan seurakunnan kirkkoneuvostolle (KL 24:3)\n4 4 25 TOIJALAN KIRKON JULKISIVUJEN MAALAUS JA KORJAUS Vuoden 2017 vahvistetun talous- ja toimintasuunnitelman investointiosassa on varattu määrärahan Toijalassa sijaitsevan Akaan kirkon julkisivujen huoltomaalaamiseen. Urakka on kilpailutettu Hilmassa kokonaishintaurakkana rajoitetulla menettelyllä (liite 3). Osallistumishakemukset tuli toimittaa mennessä. Tarjouspyyntöasiakirjat on lähetetty tarjouslaskentaa varten 11 ilmoittautuneelle urakoitsijalle (liite 4) ja pyydetty tarjousta klo 11 mennessä. Urakkatarjouksia saapui määräaikaan mennessä 9. Consti Julkisivut Oy ilmoitti että ei jätä tarjousta. Tarjousta eivät ole lähettäneet myöskään Rakennusliike Omakiinteistö Oy ja VRJ Rakennus toimitilasaneeraus. Kattomestarit Oy:n tarjous hylättiin koska tarjouksen liitteenä ei ollut Hilmailmoituksessa edellytettyjä asiakirjoja. Hämeen Kattopinta Oy:n tarjous hylättiin koska yritys ei ole lähettänyt osallistumishakemusta eikä tarjouksen liitteenä ollut Hilmailmoituksessa edellytettyjä asiakirjoja. Hyväksytyistä tarjouksista laadittu vertailutaulukko liitetään pöytäkirjaan (liite 5) Kolmen hinnaltaan edullisemman tarjouksen jättäneen urakoitsijan kanssa on pidetty urakkaneuvottelu Urakkaneuvottelumuistiot liitetään pöytäkirjaan (liitteet 6-8). Neuvotteluissa ei ilmennyt mitään urakkahintaan vaikuttavia asioita. Hilma-ilmoituksen mukainen tarjouksen valintaperuste on halvin hinta. Halvimman tarjouksen ,71 euroa (sis. alv 24 %) on antanut Pohjan Kruunu Oy. Talouspäällikön päätösehdotus: Kirkkoneuvosto valitsee Toijalassa sijaitsevan Akaan kirkon julkisivujen maalaus- ja korjausurakan toteuttajaksi edullisimman tarjouksen jättäneen Pohjan Kruunu Oy:n ja valtuuttaa talouspäällikkö Arja Tarelan allekirjoittamaan urakkasopimuksen. Kyseessä on kansallisen kynnysarvon alittava hankinta. Tähän päätökseen voi hakea muutosta tekemällä kirjallisen oikaisuvaatimuksen Akaan seurakunnan kirkkoneuvostolle (KL 24:3)\n5 26 PÄÄTÖST 5 Kirkkoherran viranhaltijapäätökset: 1/2017 Virkamääräyksen pyytäminen Kukka Salmiovirralle toimia Akaan papiston lomasijaisena 2/2017 Anne Salmen palkkaaminen osa-aikaiseksi ja määräaikaiseksi seurakuntatyöntekijäksi 3/2017 Kukka Salmiovirran palkkaaminen osa-aikaiseksi ja määräaikaiseksi seurakuntatyöntekijäksi Talouspäällikön viranhaltijapäätökset: 2/2017 Sairausloman myöntäminen 3/2017 Viialan seurakuntasalin vuokraaminen Akaan kaupungille Keskustan koulun oppilaiden väistötilaksi Kasvatuksen työalavastaavan viranhaltijapäätökset: 4/2017 Sijaisen palkkaaminen päiväkerhoon Kylmäkoskelle 5/2017 Palkattoman opintovapaan myöntäminen Viranhaltijapäätökset merkitään tiedoksi ja vahvistetaan kirkkoneuvoston hyväksymiksi toimenpiteiksi. Tähän päätökseen ei voi hakea muutosta (KL 24:5) 27 ILMOITUSASIAT Kirkkoneuvosto merkitsee tiedoksi seuraavat asiat: 1) Akaan seurakunnan linjaus järjestöyhteistyöstä ja tilojen käytöstä 2) Kirkkohallituksen yleiskirje 1/2017: Uusi hankintalaki voimaan Tähän päätökseen ei voi hakea muutosta (KL 24:5)\n6 28 MUUTOKSENHAKUMENETTELY Kirkkoherra 6 Puheenjohtaja antaa KL 24 luvun mukaisen oikaisuvaatimusohjeen ja valitusosoituksen pöytäkirjaan liitettäväksi. 29 KOKOUKSEN PÄÄTTÄMINEN Puheenjohtaja päättää kokouksen. Puheenjohtaja päätti kokouksen klo Herran siunaukseen.\nKIRKKONEUVOSTO No 10/\n1 Aika 2.11.2017 klo 17.00 20.10 Kahvitarjoilu klo 16.30 17.00 Paikka Taloustoimiston kokoustila, Sontulantie 1, Akaa Päätöksentekijät Kulhia Ali Hietala Joni Kallioinen Saila Lehtinen Lauri Nord Pirkko\nAKAAN SEURAKUNTA ESITYSLISTA/ 2/2019 PÖYTÄKIRJA\n1 KOKOUSAIKA Torstai 23.5.2019 klo 18.00 20.05 Kahvitarjoilu 17.30 18.00 KOKOUSPAIKKA Akaan seurakuntasali, Sontulantie 1, Akaa OSALLISTUJAT Päätöksentekijät Bister Salla Heinonen Juha, poistui klo 19.38\nKotka-Kymin seurakunta Pöytäkirja 6/2018 Kiinteistö- ja hautaustoimen johtokunta 1 ( 5 ) Läsnä: Ville Mielonen puheenjohtaja.\nKiinteistö- ja hautaustoimen johtokunta 1 ( 5 ) Aika: Tiistai 11.9.2018 klo 16.30 16.54 Kahvitus klo 16.15 Paikka: Kotkan seurakuntakeskus, kokoushuone 1 Läsnä: Ville Mielonen puheenjohtaja Kari Hentunen\nKIRKKONEUVOSTO No 6/


Ekonomisti Kreikan vaaleista: Uusi uhka Euroopan talousnäkymille - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nEkonomisti Kreikan vaaleista: Uusi uhka Euroopan talousnäkymille\nAlexis Tsipras johtaa Syriza-puoluetta. (KUVA: ALKIS KONSTANTINIDIS)\nJulkaistu: 29.12.2014 15:52\nKreikassa järjestetään ennenaikaiset vaalit. Suomalaisekonomistin mukaan Kreikka voi nousta uudelleen pinnalle euroalueen riskimaana.\nKreikan ennenaikaiset vaalit synnyttävät selkeän uhkakuvan ja epävarmuustekijän euroalueen talousnäkymiin. Kreikka saattaa nousta uudelleen pinnalle valtioiden velkakriiseissä rauhallisen vuoden jälkeen, arvelee OP-Pohjolan ekonomisti Timo Hirvonenhttp://www.is.fi/haku/?search-term=timo+hirvonen.\nLoppuvuoden aikana kuohunta Kreikan politiikassa on näkynyt valtionlainojen korkojen nousuna sekä laskusuhdanteena Ateenan pörssissä. Syynä tähän on epävarmuus.\n– Jos äärivasemmistolainen Syriza pääsee valtaan, niin ei ole varmuutta, miten Kreikan sopeutusohjelma jatkuu tästä eteenpäin. Viimeisen tukipaketin osalta neuvottelut ovat jäissä. Ei myöskään tiedetä, tarvitseeko Kreikka mahdollisesti jotain uutta rahoitusapua ensi vuonna, Hirvonen sanoo.\nEkonomisti Timo Hirvonen. (KUVA: )\nHirvonen sanoo, että pitkään jatkuessaan Kreikan epäselvä tilanne voi aiheuttaa investointien pysähtymisen.\n– Jos Syrizasta tulee pääministeripuolue, sillä voi olla negatiivista vaikutusta talouskehitykseen. Kreikassa tilanne on viimeaikoina kohentunut ja taloudellinen aktiviteetti parantunut. On kuitenkin vaikea sanoa, että jos Syriza pääsisi valtaan, niin jatkuisiko heillä sama linja vai huomaisivatko he realiteetit.\nHirvosen mukaan Kreikan korkojen ja Ateenan pörssin heiluminen ei toistaiseksi vaikuta Suomeen. Vielä ei kannata vetää johtopäätöksiä uudesta Kreikka-kriisistä.\n– Jos tämä jatkuu pitempään ja kävisi niin, että Kreikka lähtisi eurosta, niin sillä voi olla negatiivisia vaikutuksia Suomeenkin. En näe, että viimeaikaiset tapahtumat voisivat vielä vaikuttaa suoraan Suomeen. Jos Kreikka eroaisi eurosta, siitäkin olisi eniten haittaa Kreikalle itselleen.\n– Jos kansa haluaa, säästötoimiin sidotut pelastuspaketit tulevat pian olemaan historiaa. Tulevaisuus on jo alkanut, maalaili Syrizan johtaja Alexis Tsiprashttp://www.is.fi/haku/?search-term=alexis+tsipras.\n"Mitään päätöksiä ei saada tehtyä"\n– Tämä tulos tarkoittaa poliittisen epävarmuuden jatkumista vielä ainakin kuukauden. Sitä paitsi, kukaan ei voi tietää, syntyykö vaalien tuloksena uskottava hallitus. Mitään merkittäviä taloudellisia päätöksiä ei voida tehdä ennen kuin uusi hallitus on vallassa. Tämä näkyi markkinoiden reaktioissa jo tänään, ateenalaisen Attica Bankin johtoon kuuluva Theodore Krintashttp://www.is.fi/haku/?search-term=theodore+krintas sanoi.\nEuroopan komission, EU:n ja IMF:n edustajien on määrä palata tammikuussa Ateenaan viimeistelemään yhteensä 240 miljardin pelastuspaketit, sekä keskustelemaan Kreikan tulevista säästötoimista.\nJaana Oksanen/IS - STT\nUskotko Euroopan talouden kääntyvän kasvuun ensi vuonna?\nÄäniä yhteensä 5043


Sherco Enduro 300 SEF-R 300 cm³ 2017 - Hyvinkää - Moottoripyörä - Nettimoto\n2017 uusissa malleissa on parannettu muoviosien kestävyyttä sekä grafiikkaa, tankkien koko on hieman kasvanut, rungon geometrianmuutokset parantavat pitoa sekä käsiteltävyyttä lisäksi runkoa on vahvistettu monin paikoin. Linkun suojausta on parannettu jolla on saatu parempaa käyttöikää laakereille, takapyörän akseli on vahvistettu, uudistettu takaiskunvaimentajan esijännityksen säätö, uudet etupyörän pinnat. 4-tahti mallit Uudet vaihteistonrattaat (taotut ja sorvatut) antamaan pidemmän käyttöiän, uudelleen suunniteltu bensapumppu, johtosarjan parannuksia. 250 SEF-R : Uusi mäntä 450 SEF-R : Uusi kansi, kevyempi ja kestävämpi. Parannettu kytkimen voitelu. Rekisteröitäessä autovero 1719,69€ Hinta rekisteröitynä 11609,69€+ toim.kulut\nRekisteröitäessä autovero 1719,69€\nHinta rekisteröitynä 11609,69€+ toim.kulut Piilota »\nNettimoto ID 2054017


Nyt paljastui todella katala Android-vakoiluohjelma: varastaa muiden tietojen ohella WhatsApp-viestit – mikrofoni tallentaa keskustelut valituissa sijainneissa | Mobiili.fi\nMarkus Lehtiniitty | Julkaistu 17.1.2018, klo 15:16\nTietoturvayhtiö Kaspersky Labin tutkijat ovat löytäneet poikkeuksellisen, Skygofreeksi nimetyn Android-haittaohjelman.\nSkygofree on erittäin kattava vakoiluohjelma, jollaista ei ole aiemmin nähty. Kaspersky Labin tutkijoiden mukaan se on todennäköisesti italialaisen vakoilutuotteita myyvän yrityksen kehittämä.\nSkygofree hyödyntää ensin viittä eri tapaa saada itselleen pääkäyttäjätason root-oikeudet, jolloin se pystyy ohittamaan Androidin haittaohjelmilta suojaavia turvakeinoja. Tämän jälkeen haittaohjelma pystyy kuvaamaan kameralla kuvia ja videoita, varastamaan puhelutiedot, tekstiviestit, paikkatiedot, kalenteritiedot sekä muita tietoja laitteesta. Lisäksi haittaohjelmassa on hyökkääjän määrittelemän sijainnin mukaan aktivoituva äänentallennustoiminto.\nKaspersky Labin tutkijat kuvailevat ennennäkemättömäksi haittaohjelman kykyä varastaa ja välittää hyökkääjille haittaohjelmalla saastuneen puhelimen käyttäjän WhatsApp-viestit hyödyntämällä Androidin helppokäyttötoimintoja.\nUutta haittaohjelmissa on myös Skygofreen mahdollisuus kytkeä saastuneet laitteet hyökkääjän määrittelemiin Wi-Fi-verkkoihin, vaikka Wi-Fi-ominaisuus olisikin muuten kytketty pois päältä.\nAndroidin ohella haittaohjelman komponentit voivat saastuttaa myös Windows-käyttöjärjestelmän muun muassa näppäinpainallusten ja Skype-puhelujen tallennuksella.\nHaittaohjelmaa on levitetty suuren kansainvälisen operaattorin Vodafonen ja muiden operaattorien verkkosivuja muistuttavilla sivuilla jo vuosien ajan. Kaspersky Lab on löytänyt Italiasta Skygofreen saastuttamia puhelimia.\n”Skygofreen Android-liitännäinen on yksi tehokkaimpia vakoilutyökaluja, joita olemme ikinä tällä alustalla tavanneet”, summaa Kaspersky Lab.\nTavallisen käyttäjän kannattaa ladata puhelimeensa sovelluksia vain virallisesta sovelluskaupasta, Android-puhelinten osalta siis käytännössä Google Playsta. Näin välttää täysin useimmat haittaohjelmien uhat.\nKaspersky Lab Skygofree\nPaljastunut Android-haittaohjelma voi tuhota älypuhelimen – tietoturvayhtiön testissä puhelin alkoi jo paisua r...20.12.2017\n17.1.2018, klo 15:26\nEli voimme jatkaa normaalisti puheliemme käyttöä täällä pohjolassa ilman hysteriaa jollaista tälläiset artikkelit koittavat kovasti saada aikaan🤔\n17.1.2018, klo 15:37\nAndroid ja tietoturva, 👎👎👎.\n17.1.2018, klo 15:45\nEi olekaan enään Google ja tietoturva?\n17.1.2018, klo 16:28\n17.1.2018, klo 17:25\nHendriks. -Tavallisen käyttäjän kannattaa ladata puhelimeensa sovelluksia vain virallisesta sovelluskaupasta, Android-puhelinten osalta siis käytännössä Google Playsta. Näin välttää täysin useimmat haittaohjelmien uhat.\n18.1.2018, klo 09:21\nHendriks näyttää peukkua alas tietoturvalle. Miksiköhän? Tietoturva on hyvä ja tärkeä asia.\n17.1.2018, klo 22:53\nKoskaan ladannut muualta kuin Play Storesta, mutta kyllä sielläkin niitä uhkia on. Voi olla että Helmikuun turvapäivityksissä jonkinlainen paikkaus tulossa.\nHelmikuun lopulla jysähtää taas useita puhelinjulkistuksia: Huawei ja Sony kertoneet jo tilaisuuksistaan\nLue seuraavaksi: Helmikuun lopulla jysähtää taas useita puhelinjulkistuksia: Huawei ja Sony kertoneet jo tilaisuuksistaan


Lattiat - Paroc.fi\nEtusivuRatkaisut & TuotteetRatkaisutVäli- ja alapohjat\tVäli- ja alapohjat\nErilaisiin väli- ja alapohjiin tarvitaan erilaiset eristysratkaisut. Välipohjissa on oltava hyvä askeläänieristys. Tuulettuvat ratkaisut ovat ikään kuin rakennuksen alapuolinen julkisivu. Maanvaraiset laatat vaativat kosteuden hallintaa. Kunnolla eristetty lattia luo hyvän ääniympäristön ja pitää jalat lämpiminä kylminä talvipäivinä.\nTarjoamme hyvin eristäviä ratkaisuja välipohjiin ja tuulettuviin alapohjiin. Alta löydät tyypillisimmät ratkaisut. Valitse haluamasi lattiatyyppi löytääksesi oikeat PAROC-tuotteet.\nTuotehaku Yhteystiedot Yhteydenottopyyntö CAD-kuvat Uudisrakentaminen\nVälipohjat Askeläänieristys estää ääntä kantautumasta eri kerroksien huoneista tai asunnoista toiseen. PAROC-kivivilla on sekä pehmeää että kovaa. Se toimii jousen tavoin lattialevyjen välissä ja estää askelten ja muun liikkumisen aiheuttamaa äänivärähtelyä. Puinen välipohjaBetoni-välipohja: kelluva laatta\nTuulettuvat alapohjat - Rossipohja Tuulettuvat alapohjat eli rossipohjat ovat erittäin energiatehokkaita. Kun alapohjan alla on riittävästi ryömintätilaa, eristeen paksuuden voi valita vapaasti.\nHyvin tuulettuva alapohjarakenne estää tehokkaasti ylöspäin suuntautuvaa kapilaarisuutta. Alapohjan alla olevia tuuletusaukkoja ei saa tukkia. Jos painovoimainen ilmanvaihto toimii tehokkaasti, lattiakannattajat ovat jatkuvasti alttiina ilmanvirtaukselle. Se kuivattaa rakennetta ja estää kosteutta tiivistymistä rakenteisiin. Tuulettuvan alapohjan alta on poistettava kaikki orgaaninen materiaali, jotta maaperään ei kasva hometta. Tuulettuva alapohja: rossipohja\nVälipohjat Puinen välipohja: korjausrakentaminen\nTuulettuvat alapohjat Tuulettuva alapohja: rossipohja, korjausrakentaminen


It's so food!: Apero\nRanskalainen patonki syödään aina tuoreena, sillä seuraavana päivänä se on sitkeää ja kuivanutta. Lounaan patonki haetaan ennen puolta päivää ja illalliselle ostetaan uusi patonki iltapäivän paistoerästä.\nKoska patonkeja väkisinkin jää hukkaan, paistan niistä usein krutonkeja aperoiksi tai muuten vaan pikku suupaloiksi. Päälle voi laittaa erilaisia tahnoja, joista suosituin on provencelainen oliivitahna, tapenade. Tapenadea en viitsi itse tehdä, sillä kauppojen vihreät tai mustat tapenadet ovat tosi hyviä. Yksi suosikeistani on myös artisokkatahna. Vieraisilla illallista odotellessa juomien lisäksi tarjotaan aina pientä suolaista, esim. pähkinöitä ja näitä tapenade krutonkeja.\nJa krutonkien tekohan on tosi helppoa. Leikkaa vanhasta patongista viipaleita ja asettele ne uunipellille. Murskaa iso valkosipulinkynsi ja sekoita se puoleen desiin hyvää oliiviöljyä. Sivele leipäpalat öljyseoksella ja paista 200 asteessa max. 10 minuuttia, kunnes krutongit ovat saaneet hieman väriä ja ne ovat hyvän rapsakoita. Sivele leiville haluamaasi tahnaa tai vaikkapa tuorejuustoa.\nProvencessa suosituimpia aperitiiveja ovat Kir Royal, Pastis, viski tai vaikkapa ihan lasillinen provencelaista roseeta. Kir Royaliin sekoitetaan mustaherkukkalikööriä sekä shampanjaa tai pelkkä Kir syntyy kuivasta valkoviinistä ja mustaherukkalikööristä.\nP.S. Kuvan krutongit saivat ehkä liikaakin väriä, kun kokki unohtui touhuamaan jotain muuta..\nLähettänyt Tiina Bergman klo 12.12\nTunnisteet: aperitiivi, apero, krutonki, provencelaiset alkupalat, tapenade


Blogi: Onnistunut yrityskauppa tehdään realististen suunnitelmien perusteella | Nordea\nBlogi: Onnistunut yrityskauppa tehdään realististen suunnitelmien perusteella\n01.03.17 13:50 | Yritykset | Suomi100\nYrityskauppaan ladataan usein suuria toiveita. Siksi mahdollisesti optimistisiin toiveisiin nähden se voikin tuottaa pettymyksen: ei kasvun vaan kannattavuuden tai synergioiden nopeaan hyödyntämisen suhteen.\nYrityskauppa sisältää luonnollisesti riskin, mutta se avaa myös suuria mahdollisuuksia. Mikäli orgaaninen kasvu on hidasta ja kasvun kiihdyttäminen vaatisi huomattavia etupainotteisia investointeja, niin yrityskauppa voi olla vähäriskisempi keino kasvaa muun muassa uusiin tuoteryhmiin, maantieteelliselle alueelle tai uusiin teknologioihin. Yrityskaupan mukana saadaan myös uusia asiakassuhteita ja alaa osaavia ammattilaisia.\nYrityspankkiiriurani aikana olen saanut olla mukana lukuisten yrityskauppojen rahoittajana ja saanut seurata myös yrityksen kehittymistä yrityskaupan jälkeen. Kun mietin, mitä eroja on ollut onnistuneimmilla ja heikommin onnistuneilla yrityskaupoilla, niin erot eivät ole syntyneet niinkään suhdanteista tai ulkoisista tekijöistä. Sen sijaan eroja on ollut yrityskaupan valmisteluun käytetystä huolellisuudessa ja erityisesti juuri kaupan jälkeisestä ostokohteen haltuunotossa ja yrityskulttuurien yhdistämisessä.\nPaperilla täydelliseltä näyttävä liitto voi hukata mahdollisuutensa, mikäli integraatiotyötä ei suunnitella ja toteuteta huolellisesti. Pankkirahoittajalle asia näyttäytyy nopeasti niin, että taloudelliset ennusteet eivät toteudu ja yrityskaupan jälkeen myynti ei kasvakaan tai että integraatiosta alkaa syntyä ennakoimattomia kustannuksia. Nämä puolestaan aiheuttavat kassavirtaan aukon, jonka paikkaamiseen alkaa yritysjohdolta ja omistajilta kulua huomattavasti aikaa ja vaivaa.\nKun yrityskauppa tehdään realististen suunnitelmien perusteella – varmistaen, että pienille epäonnistumille on rahoituksellisesti pelivaraa ja yrityskaupan jälkeen kohdeyrityksen henkilöstö saadaan sitoutettua ostajan strategiaan – on onnistuneen yrityskaupan edellytykset perusteiltaan varmistettu.\nHyvä valmistelutyö huomioi kattavasti myös rahoitukselliset näkökohdat. Yrityskaupan yhteydessä huomioidaan yrityskaupparahoituksen ja siihen liittyvien korkojen ja lyhennysten lisäksi myös käyttöpääoma ja investoinnit. Yrityskauppoihin erikoistuneet pankkiirit käyvät mielellään näitä keskusteluja ja auttavat löytämään tasapainoisen rahoituspaketin aikaansaamiseksi myös oikeat rahoitusvälineet.\nViimeiset vuodet ovat tuoneet pankkirahoituksen rinnalle uusia rahoituslähteitä ja mahdollisuuksia vahvistaa pääomarakennetta muun muassa hakemalla osakepääomaa tai junior-rahoitusta eri lähteistä. Tämä kehitys tulee jatkumaan. Se mahdollistaa myös yrityskaupan entistä paremman rahoituspaketin järjestymisessä. Nordea on mukana tässä kehityksessä ja osaltaan edesauttaa tämän markkinan kehittymistä.\nYrityskauppa voi olla myös hyvä tapa siirtyä yrittäjäksi, jolloin uusi yrittäjä saa valmiin yrityksen asiakassuhteineen. Näin kynnys liiketoiminnan käynnistämisestä madaltuu. Myyjän kannalta yrityskauppa puolestaan turvaa yrityksen toiminnan jatkuvuuden.\nSuomessa on koko ajan runsaasti yrityksiä kaupan. Uusia yritysmahdollisuuksia voi etsiä esimerkiksi Suomen Yrittäjien Yrityspörssissä (yritysporssi.fi) ja Suomen Yrityskaupat Oy:n sivustolla (yrityskaupat.net).\nKirjoittaja: Tommi Leinonen, johtaja, yrityskauppojen rahoitus


NHL-kierros 25.9. - Nashvillen suomalaiset iskussa | NHL.com\nNHL-kierros 25.9. - Nashvillen suomalaiset iskussa\nPekka Rinne pelasi nollapelin, kun Predators kohtasi Hurricanesin\nNashville Predatorsin suomalaismaalivahti Pekka Rinne piti maalinsa puhtaana harjoitusottelussa, kun hän torjui 32 Carolina Hurricanesin laukausta. Predatorsin hyökkääjät Mikael Granlund ja Miikka Salomäki pääsivät myös tilastoihin, kun he nappasivat syöttöpisteet pelin ratkaisseen Mattias Ekholmin maaleihin.\nNashville Predators - Carolina Hurricanes 3-0\nPekka Rinne joutui urakoimaan erityisesti ensimmäisessä ja kolmannessa erässä, kun eräkohtaiset torjuntamäärät olivat 11 ja 13. Nuo olivat kiireisimmät erät myös Hurricanesin maalivahti Anton Forsbergille, jota Predators pommitti 15 ja 17 laukauksella. Toisessa erässä Craig Smith yllätti Forsbergin, ja kolmannessa Mattias Ekholm kasvatti Nashvillen johtoa kahdella täysosumalla. Miikka Salomäki sai syöttöpisteen Ekholmin 2-0 ja Mikael Granlund 3-0 maaliin. Hurricanesin Erik Haula laukoi kolme kertaa ja Janne Kuokkanen kerran kohti Rinteen vartioimaa maalia.\nNathan Gerbe (2+0) teki 3-3 tasoituksen Blue Jacketsille pari minuuttia ennen varsinaisen peliajan päättymistä, mutta Sabres oli tehokkaampi jatkoajalla. Marcus Johansson viimeisteli ratkaisun puolentoista minuutin pelin jälkeen. Sabresin Rasmus Ristolainen ja Henri Jokiharju sekä Blue Jacketsin Markus Hännikäinen ja Markus Nutivaara jäivät pisteittä. Veini Vehviläinen toimi Blue Jacketsin luukkuvahtina.\nVideo: BUF-CBJ: Johansson tekee voittomaalin\nPittsburgh Penguins - Detroit Red Wings 4-2\nDetroitin Valtteri Filppula syötti toisen erän lopulla Mike Greenin viimeistelemän 2-2 tasoituksen, mutta Penguins karkasi kolmannessa erässä voittoon Dominik Simonin ja Sidney Crosbyn maaleilla. Red Wingsin Oliwer Kaski (+1) ja Penguinsin Juuso Riikola (-1) jäivät pisteittä.\nToronto Maple Leafs - Montreal Canadiens 3-0\nMaple Leafsin Frederik Andersen nollasi Canadiensin 26 torjunnallaan. Työttömänä ei ollut myöskään Montrealin Keith Kinkaid, jolle kertyi 46 torjuntaa. Toronton Kasperi Kapanen laukoi peräti seitsemän kertaa kohti Canadiensin maalia, mutta Kinkaid kesti yritykset. Trevor Moore ja John Tavares yllättivät Kinkaidin avauserässä, ja Auston Matthews pääsi maalin makuun kolmannessa. Canadiensin Jesperi Kotkaniemi kokeili Andersenin kestävyyttä kolmella laukauksella, mutta Artturi Lehkonen ei laukonut kertaakaan kohti maalia.\nVideo: TOR-MTL: Matthews tulittaa ylivoimalla\nBoston Bruins - New Jersey Devils 2-0\nJaroslav Halak kesti Bruinsin maalilla Devilsin yritykset ja piti maalinsa koskemattomana 29 torjunnalla. Torjunnoista 13 kertyi toisessa ja 11 kolmannessa erässä. Bruins tappoi viisi kahden minuutin rangaistusta, kun Devilsin pelaaja joutui istunnolle vain kerran. Jack Studnicka viimeisteli Bruinsin johtomaalin avauserän puolivälin jälkeen, ja David Backes niittasi loppulukemat päätöserän alussa.\nChicago Blackhawks - Washington Capitals 0-6\nJakub Vrana ja Lars Eller heiluivat tehokkaimpina, kun Capitals höykytti Blackhawksia. Vrana saalisti pisteet 1+2 ja Eller 2+1. Tom Wilsonille merkittiin tehot 1+1, John Carlsonille 1+1 ja Colby Williamsille 0+2. Capitalsin maalilla Pheonix Copley ja Braden Holtby jakoivat torjunta-ajan puoliksi. Copley pysäytti kiekon 17 ja Holtby viisi kertaa. Olli Määttä pelasi Blackhawksin alakerrassa 20.26, ja hänen plus-miinuslukemakseen jäi -2.\nVideo: CHI-WSH: Wilson iskee alivoimalla\nVegas Golden Knights - Colorado Avalanche 1-4\nIlman suurimpia tähtiään pelannut Avalanche pyöritti Golden Knightsin kumoon. Matt Calvert, Vladislav Kamenev, Logan O'Connor ja Jayson Megna tekivät Avalanchen maalit, ja laajasti onnistuneesta joukkueesta vain Calvert merkkautti useamman kuin yhden tehopisteen (1+1).\nRyan Miller urakoi Ducksin maalilla 34 torjuntaa ja kirjautti nollapelin. Myös Kingsin Rasmus Kupari pääsi kokeilemaan kutiaan, kun hän laukoi kerran kohti Millerin vartioimaa maalia. Adam Henrique vei Ducksin johtoon avauserässä, ja Sam Carrick viimeisteli loppulukemat tyhjään maaliin. Kingsin Jonathan Quick torjui ottelussa 27 laukausta.\nVideo: VAN-OTT: Chabot'n lämäri painuu maaliin ruuhkan läpi\nVancouver Canucks - Ottawa Senators 2-6\nCanucks karkasi kahden maalin johtoon avauserässä, mutta Senators aloitti erän lopussa kirin Connor Brownin maalilla. Brady Tkachuk (2+2) johdatti ensin takaa-ajoa ja sitten karkumatkaa. Craig Anderson torjui Senatorsin maalilla 44 laukausta.\nPekka Rinne oli mielissään voitosta ja nollapelistä.\n- Se oli hyvä peli meiltä. Teimme hyvin hommia joukkueena, ja mielestäni peli meni ottelun edetessä parempaan suuntaan. Juuri nyt tapahtuu paljon hyviä asioita meidän kannaltame, Rinne kertoi Predatorsin verkkosivuilla.\nMattias Ekholmin ensimmäinen maali aiheutti hilpeyttä, kun Ryan Ellisin syöttöyritys kimposi maaliin Ekholmin visiirin kautta:\n- Tämä kaveri on täynnä yllätyksiä. Hän tuntee sen juuri nyt, Rinne naureskeli.\nEkholm kiinnitti huomionsa joukkueen peliin.\n- Otimme homman haltuun etenkin kolmannessa erässä. Meillä oli paljon maalipaikkoja, ja saimme tehtyä kaksi maalia. Se oli ihan hyvä. Tämä on harjoitusottelukausi, ja joukkueet hakevat vielä peliään, mutta voitot ovat aina kivoja, Ekholm kuittasi.


Seison Helsingin rautatieasemalla. Odotan tulevaa aviomiestäni. Hän on tulossa Kuopiosta. Olen muuttamassa aviomiehen luokse syksyllä. Olemme jo kihloissa ja hääpäivä on päätetty. Minulla on ylläni taikamekko.\nEn ole aivan varma muistikuvieni paikkansapitävyydestä, mutta muistelen pakanneeni taikamekon siniseen matkalaukkuuni, kun olin palaamassa takaisin Suomeen Moskovasta opiskeluvuoden päätteeksi. Mitään muistikuvaa minulla mekon - tai hamehan se oikeastaan vain oli - ostamisesta ei ole. Saattaa olla, että ostin sen luostarikäyntiä varten.\nYstäväni valokuvaaja Aleksander Fedorenko, ukrainalainen, ei elänyt pelkästään valokuvauksella. Hänen oli hengen pitimikseen vedettävä turistikierroksia muun muassa Danilovskin luostarissa. Saadakseni ystäväni opastuksen luostarissa minun oli hankittava itselleni hame.\nAleksander pongasi minut kirjakaupasta Dom Knigistä. Olin ostamassa Aleksandra Kollontain elämäkertaa, tiedättehän Aleksandra Kollontain, venäläisen kommunistin ja feministin, joka oli menševikki ja suhtautui siis varauksella bolševikkeihin? Kollontai perusti alku-Neuvostoliitossa Kommunistisen puolueen sisäisen kriitikkoryhmän Työläisten opposition ja oli NKP:ssä vasemmalla. Itse Lenin kuitenkin hajotti ryhmän ja sen jäsenet joutuivat poliittisesti tuuliajolle. Stalinin aikaan Kollontai, jonka äiti oli suomalainen – Masalin omaa sukuaan -, pelastautui diplomaatiksi Norjaan, Meksikoon, takaisin Norjaan ja lopulta Tukholmaan. Hän oli maailman ensimmäinen nainen suurlähettiläänä, ilmeisesti hän sen vuoksi selviytyi Stalinin vainoista.\nEn minä näitä asioita silloin Dom Knigissä elämäkertaa ostaessani tiennyt. Tiesin vain sen, mitä Kollontai oli sanonut seksistä; sen pitäisi olla yhtä luonnollista kuin joisi lasin vettä.\nYstäväni Aleksander huomasi pian, että oli saanut minusta aivan väärän kuvan kirjakaupan jonossa. En minä mikään intellektuelli ollut, vaikka olin jo ennen Moskovaa opiskellut vuosia yliopistossa. Olin niin tietämätön kaikesta kuin länsimaalaisessa yltäkylläisyydessä elänyt ja kaikin puolin pilalle hemmoteltu kympin koulutyttö saattoi olla. Kommunismista en tiennyt tuon taivaallista, feminismistä jotakin, se tosin oli 1980-luvun lopun Suomessa muuttunut omituiseksi sisäänpäinkääntyneeksi kuukautismystiseksi touhuksi, jossa hymyttömät naiset leukaperät kireänä syventyivät emättimiinsä spekulat tanassa. En oikein kokenut Tampereen yliopistomaailman tiedostusryhmiä omikseni. Olin kuin ortodoksijuutalainen näyttelijä Sascha Cohen kazakstanilaisena reportterina elokuvassa Borat. Mielestäni paras kohtaus elokuvassa oli, kun kazakstanilainen reportteri joutuu tiedostavien amerikkalaisfeministien rinkiin.\nAleksander Fedorenko päätti alkaa koulutukseni ja komensi minut ensimmäisenä tutustumaan venäläiseen ortodoksisuuteen. Hän saneli, että luostarissa naisten tulee peittää päänsä liinaan ja käyttää polvien alle ulottuvaa hametta. Liina-asia oli helppo ratkaista. Minulla oli talvitakkina musta miesten villakangaspomppa ja käytin sen kanssa aina venäläistä kukkahuivia. Huivi oli iso kuin pöytäliina, joten saatoin kääriä punkkarin puolikaljun pääni siihen. Hame oli iso ongelma. Minulla ei ollut Moskovassa mukana yhtään hametta. En ehkä edes omistanut yhtäkään sellaista. Moskovassa elettiin vaihetta, jolloin NKP:n edustajat keskustelivat siitä, mennäänkö markkinoille vai ei mennä, ja kaupat olivat tyhjillään. Jostain minä taikamekon kuitenkin luostarikierrokselle taioin. Ehkä käytettyjen tavaroiden liikkeestä, josta instituutin opettajat ohjasivat minua etsimään talvivaatteita bahrainilaiselle Abdulille. Hän ja pari muuta maanalaista kommunistia pakeni Persianlahden sotaa instituuttiimme, se oli geologi Ilja Gubkinille nimetty kaasu- ja öljyinstituutti. Bahrainin lisäksi pakolaisia tuli ainakin Arabiemiraateista, sieltä instituutille saapui täysin afrikkalaisen näköinen nuori mies, nimeä en muista, ehkä Arabiemiraateissa työskennellyt afrikkalainen siirtotyöläinen, kommunisti. Yllään pakolaisilla oli pelkät farkut, paita ja jotkut epämääräiset sandaalit. Moskovassa oli yli kolmekymmentä astetta pakkasta ja kun instituutille sellaisella säällä ei tullut ketään muuta kuin tunnollinen suomalainen minä, eihän meilläkään suomalaisissa kouluissa ollut pakkarajoitusta, liikuntatunneista sanottiin, että yli viidentoista asteen pakkasessa ei hiihdetä, yli kolmekymmentä astetta pakkasta ei ollut meille mitään. Niinpä antoivat opettajat minulle tehtävän. Persianlahden sodan pakolaiset oli vaatetettava. Sain mukaani pari käytettyjen vaatteiden liikkeen, komissionnij magazin niin niitä sanottiin venäjäksi, osoitetta ja palelevan Abdulin.\nAbdul sai talvitakkinsa. Itselleni ostin vihreän naisten talvitakin, jossa kuvittelin olevani kuin venäläinen aatelisnainen amerikkalaisimelässä elokuvassa Tohtori Živago. Puuhka minulta puuttui enkä sellaista saanut koko opiskeluvuonna, vaikka olin tutustunut Moskovassa virolaiseen turkiskauppiaaseen Ert Eelmetsiin.\nOstin kaupasta myös ihmeen monikäyttöisen taikahameen, jossa oli putkimallinen musta yläosa. Yläosaan oli ommeltu violetista kankaasta liehuva helma. Hame oli tarkoitettu pitkäsäärisille moskovalaiskaunottarille – ei persejalkaisille tšuhonka-naisenkuvatuksille, josta hädin tuskin normaalioloissa erotti, onko kyseessä mies vain nainen.\nBahrainilainen Abdul olikin ihmeissään kanssani. Minulla on hänestä valokuva, jossa hän katsoo ihmeissään meikkaamistani ja kysyy englanniksi, totta kai, sitähän me ulkkuopiskelijat keskenämme puhuimme: ”Miksi omenapuun pitää olla päärynäpuu ja päärynäpuun omenapuu?”\nUkrainalaisen Aleksanderin kanssa puhuimme venäjää. Aleksander osasi puhua venäjää tarpeeksi hitaasti ja selkeästi sen vuoksi, että hänellä oli ollut monta vuotta chileläinen tyttöystävä. Chileläisestä tyttöystävästä sain takautuvasti tietää, että hän oli posliiniajeltu jo ennen kuin se oli globaalia muotia. Aleksander kertoi nimittäin, että oli kuin olisi siilin päällä tasapainotellut, kun latinalaisamerikkalaiset ihokarvat kasvoivat sängelle.\nUusi taikahameeni ulottui puolisäären alapuolelle. Se oli ihan säädyllinen luostarisotisopa, vaikka helman violetti väri oli ehkä hieman liian räikeä.\nTunsin itseni tärkeäksi kuin vakooja luostarin turistikierroksella.\nAleksander vei minut myös vähän ränsistyneeseen luostariin Moskovan liepeillä, jossa oli teloitettu aikoinaan itse Berija. Hän piti minulle pitkiä ja polveilevia luentoja siitä, kuinka aitovenäläinen kansantyyppi on kuin hän itse; pitkä hoikka varjagin jälkeläinen, jolla on vehnänvaaleat hiukset. Ja Kiovastahan alku-Venäjä on - Kiovan Rusj.\nVaikka kuinka koetin venyttää lukuvuottani Moskovassa, oli Suomeen joskus palattava. Istuin Helsingin rautatieasemalla kirjaimellisesti matkalaukun päällä, sisälle mahtui myös luostarikierrosta varten ostamani taikahame. Minulla oli kämppä Taka-Töölössä, mutta ei edes lakanoita tai tyynyliinaa, tyynystä, peitosta tai patjasta puhumattakaan. Aikaisemmin Suomeen tullut opiskelukaverini Nanna toi minulle isänsä kanssa kotoaan patjan ja peiton. Huonekaluni, ne vähäiset, joita opiskelijalla oli ollut, olivat mikä missäkin. Kirjani, ainoa huomattava omaisuuteni, olivat vielä Tampereella.\nVihasin Helsinkiä, vihasin sen kylmää ja muka urbaania coolmeininkiä. Niinpä pikapikaa olin järjestänyt itselleni avioliiton ja tulevaisuuden provinsiaalisessa Kuopiossa ja siinä minä seisoin ja odotin rautatieasemalla tulevaa aviomiestäni.\nTaikahameesta olin tehnyt taikamekon. Koska Suomen kesässä melkein nilkkoihin asti ulottuva hörselöhame olisi ollut lähinnä koominen, vedin hameen putkiosan rintojeni yli kainaloihin asti; ja voilá minulla oli tiukka vartaloa myötäilevä hihaton minimekko. Tunsin itseni tyylikkääksi mustissa sukkahousuissa, mustissa avokkaissa ja orastavat allipaasikiveni peittävässä Kino-merkkisessä bolerossa, mustassa hihallisessa liivissä, joka ulottui vain puoleen selkään – kaikki vaille kolmikymppiset entiset punkkarit ostivat Kino-merkkisiä vaatteita, kun olivat keskiluokkaistumaan päin eivätkä enää kulkeneet revityissä ja tussilla tuunatuissa teepaidoissa.\nOmasta mielestäni en näyttänyt lainkaan suttuiselta huoralta.\nMarssin aseman läpi laiturille. Minut pysäyttää keski-ikäinen mies ja kysyi, paljonko maksan.\nÄimistyn. Ja samalla minun käy sääliksi miestä. Minä olen vastassa aviomiestäni, minulla on edessäni kaikki tulevan avioliiton ilot ja hekuma, se varmaan näkyy pitkään matkaan. Tekee mieli itkeä miehen puolesta. Tasan eivät käy onnen lahjat. Toiset joutuvat ostamaan seksinsä.\nKoetan olla mahdollisimman empaattinen ja myötäelävä, jotta miehelle ei tulisi nyt ainakaan minun takiani myöhemmin potenssiongelmia.


Tänään tarjolla ennätysmäinen lottovoitto - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 01.11.2009 01:13\n- Miljoonajahtiin on lähdetty ahkerasti. Arvioimme, että tällä kierroksella pelataan tuplasti enemmän kuin normaalisti, kertoo Veikkauksen tiedotuspäällikkö Riitta Nissi.Normaalikierroksella, kun voittopotti on miljoonan euron luokkaa, suomalaiset lottoavat noin 9 miljoonalla eurolla. Jos Nissin arvio osuu oikeaan, lottorivejä myydään tällä viikolla noin 18 miljoonalla eurolla. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nPotti on paisunut massiiviseksi, koska kolmella viimeisellä kierroksella ei ole löytynyt yhtään täysosumaa. Sen lisäksi eurokasaa on kasvatettu niin kutsutulla voittorahastorahalla, jota kertyy senttien pyöristyksistä ja lunastamattomista voitoista.Edellinen iso potti, 6,7 miljoonaa euroa, oli jaossa tämän vuoden maaliskuussa. Silloin arviolta 1,5 miljoonaa suomalaista lottosi.Jokeri seikkailee lähetykseenLottolähetys on tänään samalla viimeinen perinteinen loton ja lauantai-jokerin arvonta. Ensi viikosta lähtien sekä keskiviikon että lauantain jokeriarvonnat juontaa Veikkauksen oma jokerihahmo.Myös jokerin pelaaminen muuttuu ensi viikolla. Jokerissa on uudistusten ansiosta tarjolla seitsenkertainen määrä voittoja entiseen verrattuna.- Uudessa televisiolähetyksessä Veikkaus-kortin omistavilla katsojilla on mahdollisuus vaikuttaa lähetyksen sisältöön. Pidämme toistaiseksi salaisuutena miten, mutta kerromme ensi viikolla, Nissi sanoo.\nPoliisi saa valtuudet etsiä nuorilta alkoholia


Vapaa liikkuvuus -verkoston sivuilla julkaistiin 16.2.2012 tiedote otsikolla "Maahanmuuttovirasto jälleen käännyttämässä paperitonta vainottua homoa".\nTiedotteessa kerrotaan zimbabwelaisesta homosta, muutetulta nimeltään "Farai". "Farai" on hakenut Suomesta turvapaikkaa jo kolme kertaa. Maahanmuuttovirasto on tehnyt viimeiseen hakemukseen liittyen kielteisen ratkaisun kesäkuussa 2011, ja Farai odottaa nyt Espoon poliisilaitoksella palautusta kotimaahansa. Tiedotteen mukaan ...\n... Farai on anonut kansainvälistä suojelua, koska hänen homoseksuaalisuutensa on paljastunut Zimbabwen viranomaisille. Viranomaiset ovat etsineet häntä sekä painostaneet hänen sukulaisiaan.\nFarain arvion mukaan hän joutuisi käännytyksen tapahtuessa kotimaassaan vankilaan tai kidutuksen uhriksi, koska homoseksuaalisuus on Zimbabwessa rikos.\nVihreiden kansanedustaja Outi Alanko-Kahiluoto otti tapauksen esille ensin eduskunnan kyselytunnilla ja sitten blogissaan. Sekä Vapaa liikkuvuus että Alanko-Kahiluoto korostavat, että monessa Afrikan maassa homoseksuaalisuudesta voi saada ankaran rangaistuksen, jopa kuolemantuomion.\nVoidaan tietysti kysyä, millä tavoin on relevanttia se, mitä "monessa" Afrikan maassa tapahtuu. Olennaista "Farain" tapauksessa on kai se, mitä Zimbabwessa tapahtuu. Eihän häntä muualle olla palauttamassa. Aiempaan aihetta käsitelleeseen kirjoitukseeni laatimastani taulukosta käy kyllä ilmi, että homoilu on laitonta Zimbabwessa, mutta rangaistuskäytännöstä ei tunnu olevan tietoa saatavissa. Sikäläisen homo- ja lesboverkosto GALZin ("Gays and Lesbians of Zimbabwe") sivuilla kerrotaan maan oloista näin [käännös meidän]:\nZimbabwe ei ole homolle tai lesbolle huonoin paikka maailmassa, vaikkakin presidentti, valtion viranomaiset ja kirkon johtajat lietsovat hysteerisen homofobian ilmapiiriä. Kuitenkin suvaitsevaisuus seksuaalivähemmistöjä kohtaan lisääntyy, etenkin nuorten kaupunkilaisten keskuudessa. [...] Lesbot ja homot kohtaavat pitkälti samoja vaikeuksia kuin väestö kokonaisuudessaan: sorto, sananvapauden puuttuminen, pelko valtiota kohtaan, kasvavaan köyhyyteen liittyvä hyperinflaatio ja rapistuva terveydenhuolto maassa, jonka HIV/AIDS-tilanne on yksi pahimmista maailmassa.\nJos tämä on zimbabwelaisten homojen näkemys tilanteestaan, ja kun otetaan huomioon, että GALZ harjoittaa avointa julkaisutoimintaa, ja että sillä on toimitilat Hararen keskustassa (yhteystiedot löytyvät sivuilta), ja että sen aktiivit esiintyvät sivuilla omilla kasvoillaan, miten uskottavaa ja todennäköistä on, että zimbabwelaiset viranomaiset innostuisivat toisella puolella maapalloa majailevasta Faraista tai ryhtyisivät vainoamaan tämän sukulaisia?\nAi niin, eihän siitä vainosta mitään muuta näyttöä ollutkaan kuin turvapaikkaa hakevan Farain oma sana. Maahanmuuttoviraston, tai minkään muunkaan tahon, näkemystä eivät Vapaa liikkuvuus tai kansanedustaja Alanko-Kahiluoto ole kysyneet. Kuten ei ole kysynyt Hesarikaan, joka omassa jutussaan lähinnä toisti Vapaan liikkuvuuden tiedotteen sisällön.\n"Farain" nimen muuttaminen tiedotteessa on jokseenkin turhaa, koska vasta vuosi sitten hän esiintyi julkisuudessa samalla asialla mutta omalla nimellään. 13.2.2011 Hufvudstadsbladet julkaisi laajan haastattelun Dumisani Sibandasta, joka saapui Suomeen vuonna 2002 opiskelemaan. Suoraa linkkiä juttuun ei ole, mutta osittainen suomennos löytyy Hommaforumilta:\n"Ylioppilaaksi valmistumisen jälkeen halusin jatkaa opintoja Euroopassa. Suomessa opiskelu oli ilmaista ja ajattelin kustantavani ruuan ja vuokran työnteolla."\nOpiskeltuaan Suomessa kaksi vuotta Dumisani haki turvapaikkaa. Äkkinäisempi kysyisi "miksi", hänellähän oli oleskelulupa.\n"Ajattelin, että olisi parempi saada turvapaikka kuin olla Suomessa opiskelijana. Tavoite oli saada työtä Nokialta tai jostain suuresta IT-yrityksestä."\n"Kielteisen päätöksen jälkeen häntä ei kiinnostanut edes valittaa tuomiosta. Sen sijaan hän meni maan alle."\nHöblän jutun mukaan Dumisani saatiin jo palautettua Hararen lentokentälle asti, mutta siellä hän väitti viranomaisille olevansa kotoisin Sveitsistä, jolloin hänet oli pakko palauttaa Suomeen. Tämän jälkeen hän ilmeisesti haki ainakin kertaalleen turvapaikkaa ja odottaa siis tällä hetkellä karkotusta Espoossa.\n"Miksi minun olisi pitänyt tehdä asiat helpommiksi niille, jotka lähettävät minut pois?"\nSeta ry, Amnesty International ja Vapaa liikkuvuus heräsivät puolustamaan Dumisania:\nVapaa liikkuvuus -verkoston mukaan zimbabwelainen on vainon pelossa oleskellut Suomessa paperittomana yli seitsemän vuotta.\nOikeastaan Dumisani on oleskellut Suomessa paperittomana yli seitsemän vuotta siksi, että a) hän meni hakemaan turvapaikkaa, vaikka hänellä jo oli oleskelulupa ja b) hän painui kielteisen päätöksen jälkeen maan alle, koska häntä ei kiinnostanut valittaa Maahanmuuttoviraston kielteisestä päätöksestä.\nVihreä Lanka tiesi 22.2.2011 kertoa, että ...\n... zimbabwelainen homomies käännytetään – kotona odottaa vankila\nJa tämän melko rankan ennusteen lähteenä oli ... kukapa muukaan kuin zimbabwelainen homomies itse:\nSaman päivän Turun Sanomat kertoo, ettei Dumisania ainoastaan uhkaa vaino vaan hän peräti on vainottu.:\nTämän täysin älyttömän syytöksen lähteenä lienee hakija itse, eikä Maahanmuuttovirastolta tietenkään ole kysytty mitään. Jokainen turvapaikanhakija haastatellaan. Päätökset, niin kielteiset kuin myönteiset, perustuvat lähinnä haastattelussa esiin tulleisiin seikkoihin. Jopa muutaman vuoden takaiset romanialaiset ja bulgarialaiset turvapaikkaturistit haastateltiin viimeistä myöten.\nHelsingin Sanomat kirjoitti aiheesta 24.2. astetta asiallisemman jutun. Tosin siinäkin korostetaan sitä, että monissa muissa Afrikan (ja Lähi-Idän!) maissa homoseksuaalisuudesta voi saada ankaran tuomion. Kuten aiemmin huomautin, Dumisania ei tiettävästi olla palauttamassa mihinkään muualle kuin Zimbabween, jonka tilanteesta kts. ylempänä.\nSivuuttakaamme tässä vaiheessa Dumisanin sekava ja oman edun vastainen toiminta sekä heikkotasoinen journalistinen ote ja keskittykäämme itse asiaan, homoseksuaalisuuteen turvapaikkaperusteena. Vaikka periaatteen tasolla on helppo yhtyä siihen näkemykseen, että homoseksuaalisuuden kaltaisesta, henkilöön liittyvästä syystä kärsitty vaino on pätevä peruste suojelun tarjoamiselle, asiassa on ainakin kolme keskeistä ongelmaa:\n1) Suojeluntarpeen todentaminen\nHomoseksuaalisuus ei näy ulospäin, ainakaan useimmiten. Asian kääntöpuoli on se, että kuka tahansa voi sanoa olevansa homo. Jos homous sinänsä, ilman konkreettista näyttöä juuri kyseiseen homoon kohdistuvasta vainosta, riittää oleskeluluvan myöntämisperusteeksi, on selvää, että jokainen samasta maasta saapuva turvapaikanhakija ilmoittautuu homoksi. Miksi vedota esim. hankalasti toteennäytettävään poliittiseen vainoon, jos homoksi julistautuminen on turvapaikka-automaatti.\nTässä kohdassa joku älähtää, että onpa törkeää kyynisyyttä. Älähdys kuitenkin pitää sisällään jommankumman seuraavista oletuksista: a) afrikkalainen on liian jalo edistääkseen omaa etuaan valehtelemalla (= yli-ihminen), b) afrikkalainen on liian tyhmä edistääkseen omaa etuaan valehtelemalla (= ali-ihminen). Suomeen tai muualle Eurooppaan saapuvan afrikkalaisen tavoitteena on saada oleskelulupa. Kuten kaikenväriset ihmiset, myös afrikkalainen vetää siitä narusta, josta vetämällä hän olettaa parhaiten saavuttavansa tavoitteensa.\n2) Ketkä kaikki ovat oikeutettuja suojeluun?\nKun kaakkois-Euroopan romanit sahasivat turvapaikkarallia muutamia vuosia sitten, edistykselliset piirit kauhistelivat sitä, ettei sadoista hakijoista yksikään saanut oleskelulupaa. Tämä kuitenkin johtui siitä, että kaikilla sadoilla hakijoilla oli hakemukselleen yksi ja sama peruste: he ovat romaneja, ja romaneja vainotaan kotimaassa. Vaikka väite epäilemättä oli tosi, oleskeluluvan myöntäminen yhdelle olisi merkinnyt, että se olisi pitänyt myöntää kaikille, koska kaikilla oli sama peruste.\nJos Dumisanille myönnettäisiin turvapaikka siksi, että hän on homo ja homoilla on kurjaa Zimbabwessa, turvapaikka pitäisi myöntää kaikille zimbabwelaisille homoille. Vaikka unohdettaisiin kohdassa 1) esiinnostetut valehomot, on selvää, ettei Afrikan homo-ongelmaa (tai homofobiaongelmaa) voida ratkaista siirtämällä kaikki afrikkalaiset homot Eurooppaan.\nPikemminkin voitaisiin ajatella, että lainsäädännön liberalisointi esim. homouden osalta asetettaisiin kehitysyhteistyön ennakkoehdoksi. Ulkoministeriön sivujen mukaan Suomen "pitkäaikaisia kumppanimaita" Afrikassa ovat tällä hetkellä Etiopia, Kenia, Mosambik, Sambia ja Tansania. Kaikissa näissä maissa homoseksuaalisuus on rikos. Etiopiassa rangaistus on kolme vuotta vankeutta, Mosambikissa kolme vuotta "uudelleenkoulutusta" työleirillä, Keniassa, Sambiassa ja Tansaniassa 14 vuotta vankeutta.\nVoisivatko Seta, Vapaa liikkuvuus ja Amnesty International olla yhteydessä vaikkapa ulkoministeriöön ja kehottaa sitä viemään rahasäkkien ohella aiheeseen liittyviä terveisiä kumppanimaille? Vai olisiko asiasta huomauttaminen sittenkin inhaa päsmäröintiä, uuskolonialismia ja epäsensitiivisyyttä?\n3) Suojeluntarpeen jatkuminen\nKoska homous, kuten sanottua, ei näy päälle päin, kuka tahansa voi väittää olevansa homo. Entäpä jos käykin niin, että homouden perusteella turvapaikan saanut henkilö myöhemmin "eheytyisi" heteroksi? Menisi naimisiin suomalaisen naisen kanssa? Hankkisi vaimon vanhasta kotimaastaan ja hakisi perheenyhdistämistä? Pitäisikö hänen oleskelulupansa peruuttaa muuttuneiden olosuhteiden vuoksi? Eihän mikään laki kiellä ketään vaihtamasta sukupuolista orientaatiotaan. Ja merkitsisihän suomalainen emäntä sitä, että entisellä homolla olisi vanhojen perusteiden lisäksi "pysyvät siteet" Suomeen.\nAjattelemisen aihetta antaa kuuden vuoden takainen, kovin tutulta kuulostava tarina Britanniasta. Gabriel Vengesai saapui maahan Zimbabwesta turvapaikanhakijana vuonna 1996. Hänellä oli karmea tarina kerrottavanaan. Hän oli homo ja pakeni kotimaastaan, jossa homous oli laitonta. Jos hänet palautettaisiin Zimbabween, häntä odottaisi epäinhimillinen ja nöyryyttävä kohtelu.\nKesäkuussa 2006 45-vuotias Vengesai, kotimaassaan vainottu homoseksuaali, tuomittiin 13 vuoden vankeusrangaistukseen 17-vuotiaan tytön raiskaamisesta. Tekohetkellä hän oli vapaana takuita vastaan. Hän oli nimittäin syytteessä seksin harrastamisesta 14-vuotiaan tytön kanssa. Vengesai oli jo maahan tullessaan HIV-positiivinen.\nOikeusjuttu toi esiin sen, etteivät maahanmuuttoviranomaiset tarkistaneet homoksi tekeytyneiden taustoja juuri millään tavalla. Huomaamatta oli jäänyt mm. se, että jo Britanniaan saapuessaan Vengesailla oli Zimbabwessa pitkäaikainen tyttöystävä ja tämän kanssa kolme lasta. Oltuaan Britanniassa alle puoli vuotta hän oli ehtinyt mennä naimisiin brittinaisen kanssa. Kyse oli kaikesta päätellen lumeavioliitosta, mutta turvapaikkaan "muuttuneet olosuhteet" eivät vaikuttaneet. Tutkiva journalismi paljasti, että Vengesailla oli ollut tämän lisäksi useita tyttöystäviä sekä - raiskaussyytöksiin saakka - enemmän tai vähemmän vakituinen heterosuhde zimbabwelaistaustaisen naisen kanssa.\nTieto siitä, että Vengesai oli "homo", tuli järkytyksenä paitsi hänen lukuisille tyttöystävilleen myös muille tutuille.\nEi ole kirkossa kuulutettu, että Vengesaista päästäisiin eroon vankeustuomion jälkeenkään. Daily Mailin artikkelissa siteerattu maahanmuuttoviranomainen:\n"Hänen tapaustaan harkitaan, mutta meidän pitää varmistua siitä, ettei karkottaminen riko hänen ihmisoikeuksiaan."\nEn tietenkään väitä, että Dumisani Sibanda toimisi kuten Gabriel Vengesai. En edes väitä, että hän ei olisi homo. Vengesain tapaus kuitenkin tuo osuvasti esiin niitä ongelmia, jotka liittyvät homoseksuaalisuuden tunnustamiseen suojeluperusteeksi. Varsinkin silloin, kun väitteet vainosta eivät perustu mihinkään muuhun kuin turvapaikanhakijan omaan kertomukseen.


Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen - PDF\nVerkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen\nDownload "Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen"\n1 Tietojenkäsittelytiede 34 (Huhtikuu 2012) sivut 3753 c kirjoittaja(t) Toimittaja: Ari Korhonen Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen Leena Hiltunen Jyväskylän yliopisto Tietotekniikan laitos Tiivistelmä Tässä artikkelissa paneudutaan verkko-opetuksen suunnittelun tehostamiseen. Aiheesta on tullut ajankohtainen verkko-opetuksen yleistymisen myötä. Esiteltävän tutkimuksen mukaan keskeisintä verkko-opetuksen suunnittelun onnistumisessa on tekninen ja pedagoginen tuki sekä systemaattinen suunnittelu. Artikkelissa esitellään Jyväskylän yliopiston tietotekniikan laitoksella kehitetty sisältölähtöinen verkko-opetuksen suunnittelumalli, joka etenee iteratiivisesti ja inkrementaalisesti kohti käyttökelpoista verkkokurssia. Esiteltävä malli toimii osaltaan verkko-opetuksen suunnittelun ja toteutuksen tukena. Lisäksi artikkelissa pohditaan verkko-opetuksen suunnitteluun vaikuttavia tekijöitä ja hyvän verkko-opetuksen edellytyksiä sekä esitellään suunnittelun tueksi tarjottavaa koulutusta. Viime vuosina verkko-opetus on vallannut koulutuskäytänteitä kaikilla koulutusaloilla sekä kouluasteilla myös meillä Suomessa. Aiempien tutkimusten (esim. ) perusteella monessa oppilaitoksessa opettajilta vaaditaan panostuksia verkko-opetukseen, mutta lisäresursseja tai riittävää koulutusta ei kuitenkaan tarjota. Lisäksi opettajien oletetaan usein kehittävän verkkoopetustaitojaan oma-aloitteisesti ja omalla ajallaan, jolloin helposti omaksuttavat toimintamallit sekä täsmäkoulutus helpottavat jo muutenkin kiireisten opettajien työtaakkaa. Väitöskirjatutkimukseni Enhancing web course design through action research  lähtökohtana oli, ettei nykyinen vallalla oleva verkkoopetuksen suunnittelu ole kustannustehokasta eikä koulutus riittävää. Myös verkko-opetuksen laatuun haluttiin kiinnittää huomiota; pelkkä materiaalin siirto sähköiseen muotoon ei vielä mielestäni täytä verkkoopetuksen kriteerejä. Väitöskirjatyössä testattiin aiemmassa lisensiaattitutkimuksessani  kehitettyä sisältölähtöistä verkko-opetuksen suunnittelumallia ja kehitettiin mallin käyttöönottoa tukevaa koulutusta. Mallia testattiin opettajaksi opiskelevien yliopisto-opiskelijoiden sekä jo pidempään opettajana toimineiden yliopistoopettajien kanssa. Aineistoa kerättiin vuosien aikana. Saatujen kokemusten sekä koulutusten aikana heränneiden uusien tarpeiden pohjalta verkko-opetuksen suunnittelun tueksi kehitettiin kuusi eri-\n2 38 Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen laista koulutusmuotoa, joissa muuttuvina tekijöinä olivat koulutuksen kesto ja aikataulutus, osallistujien roolitus, ryhmäkoko sekä pedagoinen lähestymistapa. Eri koulutusmuotoja kehitettiin toimintatutkimuksen keinoin kehittämällä sekä mallin soveltamista että koulutuksen toteutusta kokemusten ja saadun palautteen perusteella. Tutkimuksen perusteella opettajat kaipaavat verkko-opetuksen suunnitteluun ja toteutukseen erityisesti vertaistukea sekä keskustelujen että käytännön tekemisen tasolla. Opettajat voivat mallin ohjaamana suunnitella verkko-opetusta ryhmänä, tukea toisiaan ja jakaa ideoita vaikka jokaisella olisikin oma toteutus työn alla. Työskentelyä voidaan tukea koulutuksessa tarjottavan pedagogisen ja teknisen tuen ohella erilaisilla pedagogisilla menetelmillä, kuten verkkokeskusteluilla, roolituksilla tai ideariihillä. 1 Verkko-opetuksen suunnittelumalli Tutkimuksessa käytetty sisältölähtöinen verkko-opetuksen suunnittelumalli [12, 13] jakaa suunnitteluprosessin pienempiin, helpommin omaksuttaviin vaiheisiin ja selkiinnyttää suunnitteluprosessia. Malli toimii eräänlaisena tarkistuslistana sille, mitä kaikkea suunnittelussa tulee huomioida. Suunnittelumalli hyödyntää metaforia ohjelmistotuotannosta (erit. Uni- ed Process -ajattelusta ) kuvaamaan yhtenäisen tavan suunnitella ja toteuttaa verkkokursseja. Mallin avulla on mahdollista aloittaa pienemmällä toteutuksella ja täydentää verkkokurssia vähitellen toistamalla suunnitteluprosessia niin monta kertaa kuin on tarpeen ja/tai resurssien puitteissa mahdollista. Huomautettakoon tässä, että malli soveltuu verkko-opetuksen suunnittelun lisäksi myös monimuotoopetuksen ja sulautuvan opetuksen suunnitteluun. Vaiheittainen suunnittelumalli jakautuu viiteen vaiheeseen kuvan 1 Kuva 1: Sisältölähtöinen verkko-opetuksen suunnittelumalli\n3 Hiltunen 39 mukaisesti. Mallin esitysmuoto spiraalimaisena kasvavana kartiona kuvaa mallin iteratiivista ja inkrementaalista luonnetta (vrt. Boehmin spiraalimalli , jolloin mallin eri vaiheita tehdään käytännössä enemmän tai vähemmän limittäin. Mallia kuvattiin aiemmin ohjelmistotekniikasta tutun vesiputousmallin muodossa, mutta väitöskirjatutkimuksessa saadun palautteen perusteella oli syytä muuttaa mallin esitysmuotoa vesiputousmalli johdatti opettajia liikaa tekemään vaiheita erillisinä ja peräkkäin, mikä ei suinkaan käytännössä ole järkevää. 2 Tausta-analyysi Verkko-opetuksen suunnittelu aloitetaan tausta-analyysillä, jossa kartoitetaan verkkokurssin suunnittelua ohjaavia sekä toteutettavuuteen ja käyttökelpoisuuteen vaikuttavia taustatekijöitä. 2.1 Verkko-opetuksen taustatekijät Verkko-opetuksen taustatekijöiden selvittäminen helpottaa ja jäsentää varsinaista verkko-opetuksen suunnittelua. Lisäksi jo tässä vaiheessa on aiheellista miettiä suunnittelun ja toteutuksen resurssointia. Kartoitettavia taustatekijöitä ovat mm. seuraavat: verkkokurssin aihe: millaista verkkokurssia ollaan tekemässä ja alustava sisältö tuleva kohderyhmä: mahdolliset opiskelijat sekä heidän tietonsa ja taitonsa syyt verkkototeutukselle: miksi opetus siirretään verkkoon ja mitä etuja (lisäarvoa) tällä saavutetaan verkon käyttötapa ja -tarkoitus: millä tavalla kurssilla verkkoa hyödynnetään, mikä on sen rooli (jakelukanava, osa muita opetuksen muotoja, työskentely-ympäristö vai kaikki toiminta verkossa; vrt. ) verkkokurssin tavoite: verkkokurssin oppimistavoitteet ja keskeisimmät käsitteet resurssit: käytettävissä oleva aika ja muut resurssit sopimukset: tekijänoikeudet sekä muut sisällöntuotantoa rajoittavat sopimusasiat muut rajoitteet: muut toteutusta mahdollisesti rajoittavat tekijät, kuten oppilaitoksen strategiset oppimisympäristövalinnat riskianalyysi: verkkokurssin suunnittelua ja toteutusta uhkaavat riskit ja miten niistä toivutaan 2.2 Perustelut verkkototeutukselle Oleellisin pohdinnan paikka taustaanalyysissä on perustelut verkkototeutukselle: miksi kurssia ollaan viemässä verkkoon, miksi se kannattaa tarjota verkko-opetuksena ja mitä etuja verkkototeutuksella on aiempaan toteutukseen verrattuna. Kannattaako opetus ylipäätään toteuttaa verkossa? Miksi verkkototeutus olisi parempi kuin lähiopetus? Verkko-opetuksen suunnittelu ja toteutus on hyvin tehtynä sen verran haastavaa ja aikaa vievää, että mitään kertakäyttöistä verkkokurssia ei kannata lähteä tekemään kovin heppoisilla perusteilla: verkko-opetusta verkkoopetuksen vuoksi tai kun muillakin on ovat huonoja perusteita. Verkkoopetuksen suunnittelua aloitettaessa kannattaa punnita tarkkaan todellinen hyöty ja verkkokurssin tuoma lisäarvo\n4 40 Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen niin opetuksen kuin oppimisenkin näkökulmasta. Yliopisto-opetuksessa yleisimmät perusteet nykyisin taitavat olla etäopiskelijoiden tukeminen, opiskelun joustavuuden lisääminen, oppimisresurssien parempi saatavuus sekä oppimisen tehostuminen. Toki verkko on myös paperia monipuolisempi julkaisukanava ja pidemmällä tähtäimellä verkko-opetuksen myötä voi olla luvassa resurssien säästöjä. Ei sovi myöskään unohtaa sitä, että verkkoopetuksen myötä myös opiskelijoiden vuorovaikutusmahdollisuudet lisääntyvät. Oletettu lisäarvo määräytyy usein sen perusteella, miten, kuinka paljon ja missä kontekstissa verkkoa hyödynnetään opetuksessa . 2.3 Tuleva kohderyhmä Toinen oleellinen pohdinnan kohde toteutuksen toimivuuden kannalta on tulevan kohderyhmän kartoitus: kenelle verkkokurssia ollaan tarjoamassa. Verkkokursseja on todella haastavaa lähteä toteuttamaan periaatteella kaikkea kaikille. Näin ollen kannattaa muistaa, että oppijat ovat erilaisia ja kannattaa pitäytyä tarjoamaan vaihtelevasti tukea erilaisille oppijoille. Kohderyhmä ja opiskelijoiden lähtötaso vaikuttaa mm. seuraaviin seikkoihin: millaista sisältöä kannattaa opettaa millaisia osaamistavoitteita kannattaa asettaa millaisia oppimistehtäviä kannattaa laatia millaisia pedagogisia lähestymistapoja ja opetumenetelmiä kannattaa käyttää kuinka paljon ohjausta tarvitaan miten kurssisuoritus kannattaa tai pitää arvioida millaista palautetta kannattaa tai pitää antaa ja kuinka paljon miten verkkokurssin onnistumista ja laatua kannattaa arvioida 2.4 Resurssointi ja riskit Tausta-analyysiin tulee sisällyttää myös pohdintaa verkko-opetuksen suunnittelun ja toteutuksen resurssoinnista sekä riskeistä: milloin verkkokurssin tulisi olla valmis, kuinka paljon aikaa ja muita resursseja siihen on käytettävissä sekä mikä voi mennä pieleen ja miten siitä toivutaan. Verkko-opetuksen suunnitteluun ja toteutukseen pätee vanha hyvä sanonta: Hyvin suunniteltu on puoliksi tehty. Suunnitteluun kannattaa varata riittävästi aikaa, jolloin varsinainen toteutus tapahtuu lähinnä leikkaa-liimaamenetelmällä suunnitelmista toteutusympäristöön. Hyvät suunnitelmat voi myös luovuttaa jollekin toiselle varsinaista toteutusta varten. Toisaalta verkko-opetuksen suunnittelussa saattaa tulla eteen yllättäviä tilanteita eli riskejä, jotka haittaavat suunnittelua ja/tai toteutusta. Kannattaakin varautua yllätyksiin tekemällä riskianalyysi, jossa kartoitetaan mahdolliset riskit ja mietitään etukäteen, miten niistä päästään eteenpäin. Riskianalyysissä kannattaa huomioida suunnittelun ja toteutuksen eri vaiheet, itsestä ja muista johtuvat seikat, mahdolliset tekniset ongelmat sekä resurssien muutokset. Lisäksi kannattaa pohtia, mikä on oleellista ja tärkeää sekä kartoittaa riskien aiheuttamat ongelmat ja riskien todennäköisyys pieniäkään asioita ei kannata unohtaa.\n5 Hiltunen Muita rajoitteita Suunnittelua rajoittavia tekijöitä ovat useimmissa oppilaitoksissa myös infrastuktuurin asettamat rajoitukset tai tuen puute erilaisille oppimisympäristövalinnoille. Jos oppilaitoksessa on tehty periaatepäätös, että verkkokurssit toteutetaan aina Moodleen, Optimaan tai jollekin muulle (valitulle) alustalle, niin tällöin suunnittelussa mennään toki näissä rajoissa. Ihanteellista olisi tietenkin suunnitella ideaalia toteutusta ja valita toteutustapa vasta myöhemmin, mutta harvalla kuitenkaan on käytännössä tätä mahdollisuutta. Myös jo olemassa olevan kurssimateriaalin tekijänoikeudet kannattaa tarkistaa hyvissä ajoin etukäteen, ettei niiden kanssa tule ongelmia: verkkoon ei saa edes suljettuun ympäristöön laittaa tekijänoikeuden suojaamaa materiaalia ilman tekijän suostumusta. Usein eteen tulee myös kirjallisen materiaalin muuntaminen digitaaliseen muotoon (kyse on kappaleen valmistamisesta toisinnettavaan muotoon, TekijäL 2Ÿ ), mihin myös tarvitaan tekijän suostumus. Nykyinen tekijänoikeuslaki (404/1961; 821/2005) määrittää myös laillisen lähteen vaatimuksen, ts. jos et tiedä, että kuva tai dokumentti on laillisesti valmistettu ja oikeudenhaltijoiden luvalla verkossa välitetty, et saa ottaa sitä edes omaan käyttöön. 3 Sisällönsuunnittelu 1 Sisällönsuunnittelu on verkkoopetuksen varmasti haastavin ja aikaavievin osuus. Sisällöillä on tapana paisua kuin pullataikina ja jossain vaiheessa onkin syytä tehdä karsintaa. Sisällönsuunnittelu on myös vaihe, johon myöhemmin halutaan eniten tehdä muutoksia. Näin ollen edellä kuvattu tausta-analyysi kannattaa tehdä huolella, jotta sisällönsuunnittelulle on selkeät rajat ja reunaehdot. Sisällönsuunnittelussa määritellään ja dokumentoidaan verkkokurssin sisältö. Käytän mallin yhteydessä termiä sisältöelementti, joka kuvaa yksittäistä opiskeltavaa asiaa, joille määritetään mm. varsinainen asiasisältö, esitietovaatimukset, osaamistavoitteet sekä käytettävät materiaalit ja lähteet. Sisältöelementtejä valitaan, muokataan ja mahdollisesti yhdistellään muodostaen aihepiireiltään toisiaan täydentävä rakenteinen kuvaus sisällöstä. Etsimällä mahdolliset yhteydet eri sisältöelementtien välillä sekä muodostamalla loogisen rakenteen erillisten sisältöelementtien välille voidaan verkkokurssille luoda sisältökartta tai vaihtoehtoisesti oppimispolku. Sisältökartan ja oppimispolun luomisessa voi käyttää esimerkiksi ilmaista CMapTools-ohjelmistoa 1. Sisältöelementtejä laajennetaan myöhemmin muilla ominaisuuksilla, kuten sisältöön liittyvillä pedagogisilla ratkaisuilla. Verkkokurssin sisällön rakennekuvauksen hyötyinä ovat mm. verkkokurssin sisällön hahmottuminen kokonaisuutena sekä ensin toteutettavien sisältöelementtien valinnan helpottuminen. Sisältökuvauksen lisäksi sisällönsuunnittelussa laaditaan tarkka sisältökäsikirjoitus siitä, mitä verkkokurssi tulee pitämään sisällään; mitä tarkempi sisältökäsikirjoitus tässä vaiheessa tehdään, sitä helpompia seuraavat vaiheet on suunnitella ja toteuttaa. Lisäksi tehdään alustavia mediavalintoja, ts. mietitään missä muodossa sisältö esitetään (tekstinä, kuvina, videokuvana, animaationa, ruutukaap-\n6 42 Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen pausvideoina, luentotaltiointina,... ). Mediavalinnoissa kannattaa huomioida myös erilaiset oppijat sekä heidän erilaiset oppimistyylit ja aistihavaintokanavien vahvuudet: visuaalisuus, auditiivisuus, kinesteettisyys ja taktiilisuus [9, 17]. Sisällönsuunnittelua helpottaa sisällön jaotteleminen ydinainesanalyysin  mukaan: täytyy tietää hyvä tietää kiva tietää. Toteuttaminen voidaan aloittaa täytyy tietää-osiosta ja jatkaa muista, jos aika ja resurssit antavat myöden. Sisällön kokonaisulaajuutta kannattaa miettiä tarkoin jo silläkin, ettei tunnollisimmille opiskelijoille kaiken materiaalin läpikahlaaminen käy ylivoimaiseksi. 4 Pedagoginen suunnittelu Pedagoginen suunnittelu on tässä mallissa esitetty omana vaiheenaan, sillä monessa muussa verkko-opetuksen suunnitteluun tarkoitetussa mallissa [esim. [3, 4, 30, 47] pedagoginen suunnittelu jää vähälle tai kokonaan pois. Verkko-opetuksessa pedagoginen suunnittelu on kuitenkin ensiarvoisen tärkeää opetuksen ja oppimisen onnistumisen varmistamiseksi. 4.1 Pedagogisen suunnittelun tavoitteet Pedagogisen suunnittelun tavoitteena on suunnitella verkkokurssille sellaiset opetus- ja oppimisteot [22, 35], joiden avulla tausta-analyysissä asetettujen oppimistavoitteiden saavuttaminen on mahdollista. Pedagogisessa suunnittelussa valittuja sisältöelementtejä laajennetaan käytettävillä ja/tai vaihtoehtoisilla pedagogisilla ratkaisuilla, joissa kuvataan se, mitä opettaja tekee eli opetusjärjestelyt, mitä oppilas tekee oppiakseen sekä miten oppimista ohjataan ja arvioidaan. Pedagogisen suunnittelun valintoja tehtäessä mietitään mm. seuraavia seikkoja: miten tiettyä sisältöä kannattaa opettaa mitä lisäarvoa tieto- ja viestintätekniikan käyttäminen tuo juuri ko. oppimis- tai opetustilanteeseen onko kyseessä itseopiskelupaketti, muita opetusmuotoja tukeva lisä- ja oheismateriaali, muita opetusmuotoja tukeva vuorovaikutuksellinen osa vai kokonaan verkossa tapahtuva oppimisprosessi miten oppijat toimivat yhteisönä yksin, pareittain, pienryhmissä vai kaikki yhdessä miten ryhmän saa työskentelemään yhteistyössä annettujen tai esiin tulleiden ongelmien ratkaisemiseksi tuetaanko tieto- ja viestintätekniikalla ryhmän vai yksilön työskentelyä miten tuetaan ns. älykästä aktiivisuutta, ts. ryhmän voimavarojen hyödyntämistä ja jaettua asiantuntijuutta miten varmistetaan pedagogisten valintojen toteutuminen verkossa miten oppimista ohjataan, ts. mikä on materiaalin ja ohjaajan rooli miten oppimista arvioidaan, ts. tuodaanko jotain perinteisen tentin tilalle tai rinnalle 4.2 Opetukselliset ratkaisut Miten sitten varmistetaan oppimistavoitteiden toteutuminen verkkokurssilla? Opetukselliset ratkaisut ovat usein\n7 Hiltunen 43 sidoksissa siihen, millainen toimintastrategia valitaan. Vaihtoehtoina verkossa ovat mm. materiaalikeskeisyys, asiantuntijakeskeisyys, tehtäväkeskeisyys, vuorovaikutuskeskeisyys, vertaistyöskentelykeskeisyys tai ongelmakeskeisyys . Käytännössä toimintastrategia on yleensä sopiva kombinaatio em. vaihtoehdoista ja se voi vaihdella kurssin edetessä aiheesta riippuen. Erilaisia pedagogisia malleja on verkko-opetuksenkin tarjolla lukuisia. Valintaa tehtäessä tulisi pohtia mm. seuraavia seikkoja: edellytetäänkö opiskelijoilta itseohjautuvaa työskentelyä vai onko kyseessä ohjattu toiminta tapahtuuko oppiminen yksin vai ryhmässä onko opetus tiedon jakamista vai edellytetäänkö opiskelijoilta tiedon konstruointia ja oman tiedon tuottamista kuinka oppimista arvioidaan ja millaista tietoa käytetään arviointiperusteena 4.3 Pedagogiset mallit Paljon käytettyjä pedagogisia malleja ovat mm. DIANA-malli , suunnittelun kautta oppiminen , projektioppiminen [27, 46], tutkiva oppiminen [10, 42], case-pohjainen oppiminen [2, 43], tutkimus- ja seikkailumatkat , suggestiopohjainen oppiminen , kognitiivinen oppipoikamalli [7, 20], ongelmalähtöinen oppiminen [6, 39], simulaatiot ja simulaatiopelit [26, 40], jaettu tai hajautettu asiantuntijuus , ankkuroitu opetus , kognitiivinen konikti , syventyvä osallistuminen , vastavuoroinen opettaminen  sekä aktivoiva opetus . 4.4 Kommunikointi- ja kognitiiviset työkalut Pedagoisen mallin valinnassa kannattaa muistaa myös oppimista edistävät ja estävät tekijät , mielekkään oppimisen periaatteet [19, 32, 41], antoisien oppimiskokemusten ominaisuudet  sekä eri oppimistyylien tukeminen. Huomaa, että samaan aiheeseen voidaan liittää useampia vaihtoehtoisia pedagogisia ratkaisuja, jolloin opiskelijalle tarjotaan vaihtoehtoisia tapoja tutustua käsiteltävään aiheeseen. Pedagogiset ratkaisut voivat sisältää myös perinteisiä luokkahuoneessa käytettäviä menetelmiä (vrt. sulautuva ja monimuoto-opetus). Pedagogiset ratkaisut sisältävät myös oppimistehtävät sekä opetus- ja oppimistekoihin sopivat sekä niitä tukevat kognitiiviset ja kommunikointityökalut [18, 31]. Vuorovaikutuksen siirtyessä kasvokkaiskontaktista verkkoon, sen suunnitteluun tulisi kiinnittää erityistä huomiota. Toisaalta verkko tuo mukanaan myös uusia mahdollisuuksia lisätä vuorovaikutusta esimerkiksi ns. massaopetukseen. Kannattaa siis suunnitella erilaisia oppimistehtäviä sekä liitä mukaan erilaisia vuorovaikutusmuotoja. Kommunikointityökaluilla tarkoitetaan tässä kaikkia niitä työkaluja, jotka mahdollistavat oppimisympäristöä käyttävien henkilöiden keskinäisen kommunikaation ja yhteistoiminnallisuuden. Esimerkkeinä mainittakoon sähköposti- ja keskustelutyökalut sekä tehtävien palautusfoorumit. Keskustelupalsta voidaan tosin tulkita myös kognitiiviseksi työkaluksi. Kognitiivisilla työkaluilla tarkoitetaan oppimisympäristön tarjoamia välineitä, jotka tukevat, ohjaavat ja laa-\n8 44 Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen jentavat oppimisprosessia. Kognitiivisiksi työkaluiksi voidaan määritellä lähes mitä tahansa tekstinkäsittely- ja piirtotyökaluista ongelmanratkaisu- ja hypoteesien testaustyökaluihin saakka. Myös käsitekartta toimii kognitiivisena työkaluna. Kognitiivisia työkaluja käytetään usein oppimisprosessin solmukohdissa, joissa opiskelija rakentaa eri lähteistä ja sovelluksista koostuvaa aineistoa omalle ajattelulle ja oppimisvaiheelle sopivaan muotoon. Kognitiiviset työkalut auttavat opiskelijaa valitsemaan, tulkitsemaan ja muokkaamaan saamaansa tietoa, vieläpä avoimesti niin, että hän voi arvioida omaa työskentelyään ja oppimisprosessiaan. Kognitiivisia työkaluja voidaan käyttää myös yhteisöllisesti. 4.5 Pedagogiset vaiheistukset Oppimista voidaan lisäksi vaiheistaa ja ohjata erilaisilla pedagogisilla ratkaisuilla . Vuorovaikutuksen aktivoinnissa ja edistämisessä voidaan käyttää mm. ideariihiä, ryhmätutkimuksia, väittelyitä, teemakeskusteluja, käsitekarttoja, roolileikkejä ja -pelejä, casepohjaista työskentelyä sekä projektityöskentelyä. Oman ja toisten oppimisen reektoinnissa sekä arvioinnissa voidaan käyttää mm. oppimispäiväkirjoja, portfolioita ja vertaisarviointia. Oppimisprosessia voidaan herätellä sen eri vaiheissa erilaisilla aktivointimenetelmillä, kuten opiskelijoiden omilla tukiryhmillä, tutustumisella kurssin alussa, keskustelun elävöittämisellä sekä vuorovaikutteisellla työskentelyllä ryhmässä. Lisäksi voidaan käyttää erilaisia yksilön ja ryhmän toimintaa ohjaavia tekniikoita, kuten tärkeimmät asiat opiskellaan ensin, oman työkalupakin kokoaminen tai palkitseminen hyvästä suorituksesta. 4.6 Oppimistehtävien suunnittelu Hyvien oppimistehtävien suunnittelu on kokonaan oma tarinansa. Hyvä oppimistehtävä ohjaa oppijan oppimista, tiedon prosessointia, omaa havainnointia, tulkintaa ja jäsentämistä. Tehtävä edellyttää eri lähteistä löytyvän tiedon soveltamista, joten vastaus ei saa olla suora kopio lähteestä. Hyvä tehtävä edellyttää vastauksessa tiedon ja kokemuksen kriittistä arviointia eli oppijan omaa ajattelua ja näkemystä. Se aktivoi oppijaa pohtimaan ja soveltamaan tietoa toisessa kontekstissa. Hyvä oppimistehtävä kattaa avainkäsitteet, on mahdollisimman autenttinen ja ohjaa arvioimaan oppijan omaa oppimista. Se luo lähtökohdan ja tavoitteellisuuden oppijan toiminnalle. Hyvä oppimistehtävä on pedagoginen työkalu, jolla oppimista viedään eteenpäin. Oppimistehtävien laatimisessa voi hyödyntää erilaisia valmiita työkaluja, kuten Hot Potatoes 2, Eclipse Crossword 3, Quandary 4 tai vaikkapa Moodlen omat työkalut. 4.7 Oppimisprosessin ohjaaminen Ohjauksella tarkoitetaan kaikkia niitä keinoja, joilla voidaan edistää oppijan oppimista oppimisprosessissa. Verkkoopetuksen yhteydessä puhutaan usein ohjauksesta perinteisen opettamisen synonyymina, sillä opetusmenetelmät muuttavat niin paljon muotoaan, että on luontevampaa puhua ohjauksesta kuin opettamisesta perinteisessä mie-\n9 Hiltunen 45 lessä . Ohjauksesta puhuttaessa tulisi muistaa erottaa opiskelun ohjaus ja oppimisen ohjaus toisistaan. Myös ohjauksen ja ohjaajan tehtävät erotetaan toisistaan, jolloin ohjausta voi olla myös ilman ohjaajaa esimerkiksi materiaaleissa. Opiskelun ohjaus voi pitää sisällään oppilaitoksen tai opettajan asettamia opiskelun sääntöjä, sisältöjä ja muotoja koskevia asioita, kuten opiskelun muoto (yksin, ryhmässä, luennolla, jne.), aikataulut (palautuspäivät) sekä kaikkea sisältöä (mitä opiskellaan ja missä järjestyksessä) koskevat periaatteet, joiden mukaan opiskeluprosessi etenee. Nämä opiskelua rytmittävät ja ohjaavat seikat eivät vielä kuitenkaan ohjaa varsinaista oppimista eli tiedon sisäistämistä. Oppimisen ohjaamista voidaan tehdä mm. jäsentämällä opittava asia oppimisteoreettisesti toimivalla tavalla, tekemällä oppimista edistäviä kysymyksiä opiskeluprosessin eri vaiheissa tai varmistamalla ymmärtäminen sopivin väliajoin ennen seuraavaan kokonaisuuteen siirtymistä. Tällaiset oppimista ohjaavat elementit voivat olla osa oppimateriaalia tai ohjaajan toimintaa . Perusperiaatteena ohjaavissa materiaaleissa on se, että mitä enemmän opiskelu edellyttää itsenäistä työskentelyä, sitä enemmän ohjausta tulee sisältyä myös materiaaleihin. Ohjaavia materiaaleja suunnitellessa kannattaa miettiä, mitkä asiat ja tapahtumat, ajankohdat ja toiminnat ovat oppijalle keskeisiä sekä miten nämä eri osat liittyvät toisiinsa. Näistä huolellisesti analysoimalla muodostuu kartta, joka toimii opiskelun kokonaisuuden kuvauksena, punaisena lankana. Tärkeintä ohjaavassa materiaalissa on se, että se kertoo oppijalle heti, miten hänen odotetaan verkossa toimivan. Ohjeistuksen täytyy olla sellainen, että verkkoympäristössä on mahdotonta toimia väärin. Erityisen tärkeää tämä on oppimistehtävien ohjeistuksessa. Oppimistehtävien ohjeissa tulee selkeästi ja yksiselitteisesti kuvataan se, mitä oppijalta odotetaan. Oppimistehtävä on parhaimmillaan keino saada oppija oppimaan uusia asioita, joten siinä tulisi ohjataan oppijan havaintoja, tiedonprosessointia ja työskentelyä sekä edistää mm. metakognitiivisten ja ongelmanratkaisutaitojen kehittymistä. Ohjaava materiaali voi myös ohjata reektioon esimerkiksi alkutilanteen kartoituksen, taustateorioiden tunnistuksen tai uusien teorioiden tarkastelun ja testauksen osalta. Toki yleensä tarvitaan myös henkilökohtaista ohjausta oppimisprosessin aikana. Myös materiaalin käyttö vaatii usein ohjausta. Materiaalia voidaan käyttää myös opiskelijan motivointiin ennakoimalla opiskelijan tulevia kysymyksiä, ongelmia ja vaikeita hetkiä teemoissa tai tehtävissä, jolloin opiskelijan motivaatio ei pääse hiipumaan opintojen edetessä. Osana ohjaavaa materiaalia kannattaa hyödyntää myös oppimistehtäviä, oppimispäiväkirjoja, portfoliota, erilaisia oppaita sekä arviointikyselyjä. Varsinaisen ohjauksen tehtävänä on oppimisympäristön ja vuorovaikutussuhteiden rakentaminen, oppimisprosessia edistävän ohjausdialogin synnyttäminen, oppimistapahtumaan vaikuttaminen sekä palautteen anto ja arviointi. Tavoitteena on auttaa opiskelijaa itse löytämään vastaukset kysymyksiinsä ja saavuttamaan ne tavoitteet, jotka hän on oppimiselleen\n10 46 Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen asettanut. Lisäksi tavoitteena on auttaa opiskelijaa löytämän omat vahvuutensa ja mahdollisuutensa. Ohjaajalla voi oppimisprosessin aikana olla lukuisia erilaisia rooleja, kuten organisointi, pedagogis-sisällölliset tehtävät, sosiaalis-viestinnälliset tehtävät ja tietotekninen tuki, joten joustavuutta ja luovuutta verkko-opettaja ainakin tarvitsee. 4.8 Arviointi verkossa 5 Helpoin tapa arvioida opiskelijoiden suoritusta verkko-opetuksessa on tietenkin se, että järjestää verkkokurssin lopuksi perinteisen tentin. Tämä vie kuitenkin pohjan ajasta ja paikasta riippumattomalta etäopetukselta. Näin ollen onkin syytä miettiä vaihtoehtoisia tapoja arvioida opiskelijoiden suoriutumista ja oppimista. Asko Karjalainen on koonnut ja kehittänyt osana väitöskirjatutkimustaan  vaihtoehtoisia tenttikäytänteitä, joiden soveltaminen verkkoopetuksessakin onnistuu. Vaihtoehtoisia tenttikäytänteitä on Karjalaisen materiaalin pohjalta listattu monessa yhteydessä, joista Arviointiaavan Sanomat 5 lienee opetuspiireissä tunnetuin. Itse olen suosinut oppimispäiväkirjoja, verkkokeskusteluja, itse- ja vertaisarviointeja, erilaisia soveltavia harjoitustöitä sekä esityksiä näistä käytännössä eri kursseilla erilaisia kombinaatioita. Millaista arviointitapaa itse kukin sitten käyttääkin, niin arviointikriteerit täytyy tehdä selväksi myös opiskelijoille heti verkko-opetuksen alussa. Itse olen laatinut jokaiselle arvioinnissa käytettävälle eri osa-alueelle kriteeristöt siitä, mitä mikäkin arvosana edellyttää ja millaisella painotuksella kokonaisarvosana muodostuu. Etukäteen julkistettu arviointikriteeristö helpottaa myös opettajan omaa arviointityötä. 5 Tekninen suunnittelu Teknisessä suunnittelussa sisältökäsikirjoitus ja siihen liitetyt pedagogiset valinnat laajennetaan tuotantokäsikirjoitukseksi, jonka avulla verkkokurssin toteutusta hallitaan. Tuotankokäsikirjoituksessa kuvataan miten verkkokurssi käytännössä teknisesti toteutetaan, miltä kurssi ulkoasullisesti näyttää ja millaisia toiminnallisuuksia kurssilla on. Teknisessä suunnittelussa lähdetään liikkeelle alustan tai muiden työkalujen valinnalla. Jyväskylän yliopistossa tämä tarkoittaisi valintaa Moodlen, Optiman tai Pedanetin välillä, Koppa-sisällöhallintajärjestelmän tai muun editorin valjastamista sisällöntuotantoon tai vaihtoehtoisesti erilaisten sosiaalisen median työkalujen käyttöönottoa. Valintaa ohjaa tarkoituksenmukaisuus aiempien suunnitelmien valossa. Oma yhdistelmäni on tähän saakka ollut Moodle, Koppa ja Conuence wiki. Tuotan varsinaiset sisällöt Koppa-järjestelmällä Moodlen ulkopuolella ja linkitän ne sitten Moodleen. Näin sisältö on helpommin uudellenkäytettävää eri yhteyksissä. Opiskelijoiden ohjaus sekä vuorovaikutus tapahtuvat suljettujen ovien takana Moodlessa. Conuence wikiä puolestaan käytetään opiskelijoiden omien tuotosten julkaisussa, jolloin mallikkaat tuotokset eivät hautaudu Moodlen uumeniin vaan saadaan paremmin hyödynnettäviksi jatkossakin ja malliksi muille. Teknisessä suunnittelussa valitaan\n11 Hiltunen 47 myös eri medioiden tuotantovälineet sekä julkaisuformaatit ja -foorumit. Käytössä on erilaisia videointeihin ja ruutukaappausvideoihin käytettäviä työkaluja, kuvankäsittelyohjelmia, animointityökaluja sekä äänenmuokkausohjelmistoja. Oma suosikkini tällä hetkellä on Adobe Connect pro, jota käytän paitsi etäopiskelijoiden kanssa luennoilla reaaliaikaiseen kommunikointiin, niin myös luentotallenteiden tekemiseen, editointiin ja julkaisemiseen sekä lyhyiden videoinserttien tai - koontien tekemiseen ja julkaisuus yhdellä työkalulla saa kerralla monta toimintoa. Tärkeä teknisen suunnittelun osaalue on myös käyttöliittymän suunnittelu. Moni varmasti ajattelee, että eihän valmiin alustan käyttöliittymää tarvitse suunnitella. Käytännössä asia on kuitenkin toisin myös valmiin alustan käyttäliittymän suunnitteluuun kannattaa panostaa, jotta verkkokurssista tulee toimiva. Esimerkiksi Optimassa kansiorakenne on osa käyttöliittymää, samoin kuin sisällössä navigointi. Molemmat voivat olla todella ongelmallisia, jos niitä ei mieti etukäteen. Moodlessa taas etusivu voi paisua kohtuuttomasti, jos teeman tai viikon sisältöä ei mieti tarkemmin. Kannattaa siis mietiä ensin mitä toimintoja ja tietoja käyttäjä tarvitsee, miten käyttäjä loogisesti verkkomateriaalissa etenee, mitä navigointitoimintoja tarvitaan käyttäjän liikkumista tukemaan ja kuinka käyttäjää autetaan pysymään sijainnissaan ajantasalla. Tämän jälkeen suunnitellaan käyttöliittymä ja testataan sitä. Muita teknisessä suunnittelussa huomioitavia asioita ovat käytettävyys, ylläpito, skaalautuvuus, yhteensopivuus sekä erilaisten standardien huomioiminen. Erityisesti käytettävyyteen ja ylläpitoon kannattaa panostaa, jotta verkkokurssi olisi oikeati toimiva ja helpompi päivittää jatkossa. Edellä tehdyt valinnat, rajoitteet sekä suunnittelussa huomioitavat asiat kirjataan tuotantokäsikirjoitukseen, joka toimii työohjeena toteutukseen osallistuville myös fontit ja värimaailma kannattaa kirjata ylös. 6 Toteutus ja testaus Kun suunnitelmat on tehty, on toteutuksen aika. Ennen toteutuksen aloitusta kannattaa vielä miettiä, ennättääkö oikeasti toteuttamaan kaiken suunnitellusti, vai onko tässä vaiheessa aiheellista rajata jotain pois ensimmäiseltä toteutuskerralta onko jotain, jonka voi toteuttaa myöhemmin? Jos suunnitelmat ovat riittävän kompaktit ja resurssit riittävät, rajausta ei tarvitse tehdä. Seuraavaksi suunnitellaan se, missä järjestyksessä toteutusta lähdetään tekemään: toteutetaanko ensin kaikki oheismateriaalit vai aloitetanko verkkokurssin sivujen sisällöstä. Verkkokurssi toteutetaan suunnitelmien mukaan ja lopuksi tarkistetaan, että kaikki tuli tehtyä suunnitellusti. Jos syystä tai toisesta jossain kohdin oikaistaan, tulee muutos päivittää myös suunnitelmiin. Kun verkkokurssi on valmis, kannattaa sitä testata ensin pienellä autenttisella ryhmällä ennen laajempaan levitykseen laittamista. Huomaa, että jos suunnitteluvaiheet on dokumentoitu sunnittelumallin mukaisesti, niin suunnitelman toteutukseen voidaan helpommin palkata myös joku muu toteuttajaksi tai tekniseksi tueksi. Dokumentaation myötä myös opettajan vaihdokset sujuvat myöhemmin kivuttomammin, kun\n12 48 Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen uudelle opettajalle voidaan antaa ensin verkkokurssin käyttöohje luettavaksi. Myös verkkokurssin jatkokehitys on helpompaa, kun aiemmat toteutusvaihtoehdot ja kokemukset niistä ovat muistissa ja dokumentoituna. 7 Jatkokehitys Harva onnistuu kerralla toteuttamaan täysin toimivan tai toiveita vastaavan verkkokurssin, joten edellä kuvatun ensimmäisen iteraation jälkeen on usein tarvetta myös jatkokehitykselle. Jatkokehitys on syytä aloittaa arvioinnilla: Kuinka mielekäs, monimuotoinen, joustava, käytettävä ja visuaalinen toteutus lopulta on? Vastasiko toteutus suunnitelmia ja tuliko kaikki suunnitelmat jo toteutettua? Kuinka verkkokurssia olisi syytä kehittää jatkossa? Millaista palautetta käyttäjiltä on tullut? Verkkokurssin arvioinnissa voi hyödyntää esimerkiksi ARVO-työkalua 6. Toisaalta on syytä arvioida lopputuloksen ohella myös tuotantoprosessin onnistumista sekä käyttäjien oppimistavoitteiden saavuttamista. Myös käyttäjiltä kerätty palaute on ensiarvoisen tärkeää verkkokurssin jatkokehityksessä. Verkkokurssia voidaan arvioida myös vertaamalla omaa toteutusta hyvän verkkokurssin ominaisuuksiin : hyvä sisältö: vastaa opiskelijan odotuksia, tietopainotteinen ja lisämateriaalia tarjoava; mielenkiintoista ja riittävän teoreettista asiaa esteettisyys: miellyttävä ulkoasu, houkuttelee opiskelemaan, käyttää hyväkseen visuaalisia keinoja ja äänimateriaalia 6 onnistunut linkitys: riittävästi linkkejä, selkeä ja helppokäyttöinen linkitys joustavuus: aikataulutus joustava, ajasta ja paikasta riippumattomuus Tämän jälkeen suunnitellaan ja toteutetaan seuraava iteraatio saatujen käyttökokemusten sekä palautteen ohjaamana edellä kuvatun vaiheistuksen mukaan. Jatkokehityksessä voidaan laajentaa verkkokurssia kaikkien vaiheiden osalta tai toteuttaa vain yksittäisiä muokkauksia tai korjauksia. Muutokset kannattaa kuitenkin aina dokumentoida ja usein myös perustelut on syytä kirjata. 8 Verkko-opetuksen suunnittelukoulutus Osa onnistuu varmasti omaksumaan verkko-opetuksen suunnittelun käytännön jo edellä kuvatusta, mutta osalle on tarpeen jonkunlainen koulutus asiassa etenemisen tueksi. Myös aiempien tutkimuksen perusteella opettajat kaipaavat verkko-opetuksen suunnitteluun ja toteutukseen erityisesti vertaistukea sekä keskustelujen että käytännön tekemisen tasolla (ks. esim. ). Väitöskirjatutkimukseni  perusteella opettajat voivat suunnitella verkko-opetusta ryhmänä, tukea toisiaan ja jakaa ideoita vaikka jokaisella olisikin oma toteutus työn alla. Erilaiset roolitukset tukevat hyvin tällaista ryhmätyötä. Väitöskirjani päätavoite oli erilaisten koulutusmuotojen kehittäminen edellä kuvatun suunnittelumallin käyttöönoton ja käytön tueksi toimintatutkimuksen avulla. Tutkimuksessa sovellettiin myös tapaustutkimusta kuuden erilaisen koulutusmuodon kehittä-\n13 Hiltunen 49 miseen. Erilaisia koulutusmuotoja olivat seuraavat: 1. lyhytkestoinen esittely 2. lyhytkestoinen osallistava koulutus 3. tekemällä oppiminen 4. verkostoitunut oppiminen 5. pitkäkestoinen kurssimuotoinen koulutus 6. itseopiskelu Lisäksi tutkimuksessa selvitettiin erilaisten pedagogisten mallien sekä vaiheistusten soveltamismahdollisuutta verkko-opetuksen suunnittelun ja toteutuksen tukemisessa. Kaikista koulutusmuodoista saatiin positiivisia kokemuksia ja hyviä ideoita käytetyn suunnittelumallin sekä koulutusmuotojen kehittämiseen. Verkkoopetuksen suunnittelua voidaan tukea erilaisilla koulutusmuodoilla. Lisäksi suunnittelua voidaan tukea erilaisilla keskustelua aktivoivilla pedagogisilla malleilla ja vaiheistuksilla. Pedagogisten menetelmien valitsemisessa tulee huomioida osallistujien aiempi kokemus opetuksen suunnittelusta, sillä aloittelijoille kaikki ratkaisut eivät sovellu yhtä hyvin kuin kokeneemmille opettajille. Esimerkiksi roolikeskusteluissa roolin omaksuminen on selkeästi vaikeampaa vähemmän aiempaa opetus- ja opetuksen suunnittelukokemusta omaaville. Eri koulutusmuodoista lyhytkestoiset esittelyluennot soveltuvat hyvin kaikille oman verkkokurssin suunnittelusta haaveileville. Lyhyt esittelyluento antaa lisätietoa verkko-opetuksen suunnittelusta, mutta ei vielä tue riittävästi itse suunnittelua. Osallistava luento antaa riittävät perustiedot niille, jotka jo suunnittelevat omaa verkko-opetusta ja omaavat aiempaa opetuskokemusta. Molemmat esitellyistä koulutusmuodoista voidaan toteuttaa sekä pienille että suurille opetusryhmille. Pidempikestoisia verkostotyöpajoja voidaan soveltaa suurillekin opetusryhmille, kun taas tekemällä oppimiseen pohjautuvat työpajat soveltuvat parhaiten pienille opetusryhmille. Molempia työpajoja voidaan räätälöidä kohderyhmän mukaan jo verkko-opetuksen suunnittelua toteuttaville opettajille. Pitkäkestoiset luento- ja itseopiskelukoulutukset soveltuvat sekä aloittelijoille että pidemmän opetuskokemuksen omaaville. Molemmissa oman verkko-opetuksen suunnittelu aloitetaan nollasta, jolloin aiemman kokemuksen puute ei ole ongelma. Tutkimuksessa testatut kuusi koulutusmuotoa toimivat hyvin. Suunnittelumalli ja eri koulutusmuodot soveltuvat käytettäväksi millä tahansa koulutusalalla sekä millä tahansa kouluasteella. Lisäksi koulutusmalleja voidaan räätälöidä tarpeen mukaan. Esitellyn suunnittelumallin ja sitä soveltavien koulutusmuotojen kehittelyä jatketaan edelleen, vaikka osa verkko-opetuksen ongelmista voidaankin jo tämän tutkimuksen perusteella ratkaista. Ratkaisua vaille jää vielä se, miten opettajille saadaan lisää resursseja verkkoopetuksen suunnitteluun, ja miten oppilaitokset saadaan tukemaan paremmin tuota suunnittelutyötä. 9 Pohdintaa Hyvän verkko-opetuksen suunnittelu ja toteutus on haasteellista puuhaa. Olen itse toteuttanut monimuotoja verkko-opetusta jo yli kymmenen vuotta ja edelleenkin vastaan tulee yl-\n14 50 Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen lätyksiä. Jokainen opetusryhmä reagoi opetusjärjestelyihin eri tavoin, joten aiemman ryhmän palautteen pohjalta isojen muutosten tekeminen ei aina ole toimiva ratkaisu syitä saadulle palautteelle kannattaa toki aina pohtia. Vuosien saatossa kokemus on kuitenkin karttunut ja tässä kuvatun suunnittelumallin sekä dokumentoinnin toimivuus testattu käytännössä. Myös uusien verkko-opettajien koulutustarve on todennettu. Kokemus on myös opettanut, että verkko-opettajalla tulee aina olla valmiina varasuunnitelma B usein myös varasuunnitelman varasuunnitelmat C, D, E,.... On siis hyvä jo suunnitteluvaiheessa miettiä vaihtoehtoisia toteutustapoja, jos opetusryhmä ei innostukaan uudesta toteutuksesta yhtä paljon kuin opettaja itse. Olen saanut opiskelijoilta kiitosta erityisesti joustavuudesta ja suunnitelmien nopeasta muuttamisesta, jos jokin ei toimi toivotusti. Esimerkiksi jotkut ryhmät eivät innostu verkkokeskusteluista lainkaan, tällöin heille tarjotaan vaihtoehtoinen suoritusmuoto tai -tapa. Varmimmat onnistumisen edellytyksen verkko-opetuksella on, jos se on suunniteltu huolella huomioiden suunnittelussa joustavuus ja muunneltavuus. Aloittelijan kannattaa aina ottaa oppia kokeneemmilta opettajilta ja näin välttää pahimmat virheet. Jaa siis kokemuksesi avoimesti kollegoiden kanssa ja ota oppia muilta. Verkko-opetuksen suunnittelukokemuksen karttuessa edellä esitetyn dokumentoinnin laajuudesta voi tinkiä, mutta etenkin alussa omien ajatusten kirjaaminen ylös helpottaa käytännön toteutusta. Myös, jos opettajien vaihtuvuus on suurta, dokumentaatio silottaa uusien opettajien sudenkuoppia kaikkien ei tarvitse toistaa samoja virheitä ja keksiä pyörää aina uudelleen. Jatkossa, etenkin jos päätyy käyttämään samaa verkkoympäristöä useammalla verkkokurssilla, dokumentaation laajuudesta ja tarkkuudesta voi myös tinkiä, kun tarvittava dokumentaatio löytyy aiempien verkkokurssien suunnitelmista. Verkko-opetuksen suunnittelua voi toteuttaa ryhmissä ja tukea voidaan tarjota myös monien erilaisten koulutusten muodossa. Moni koulutuksiin osallistuneista on alussa kyseenalaistanut edellä kuvatun mallin mukaisen dokumentaation tarpeellisuuden. Kaikki heistä ovat kuitenkin poikkeuksetta oivaltaneet käytännössä dokumentaation merkityksen suunnittelun edetessä viimeistään toteutusvaiheen alkaessa, kun totutus onkin yllättävän helppoa leikkaamista ja liimaamista hyvin tehdyn suunnittelun sekä dokumentaation ansiosta. Jotta korkeakouluopinnoissa opiskelijoiden ohjaaminen, oppiminen, sekä opinnoissa eteneminen saadaan sujuvammaksi, tarvitaan vaihtoehtoisia suoritusmuotoja sekä tukea etäopiskelijoille. Verkko-opetus on tässä oivallinen ratkaisu. Organisaatioiden tulisi tukea verkko-opetuksen suunnittelua ja toteutusta systemaattisemmin sekä kouluttaa opettajia verkko-opetuksen saloihin. Tässä artikkelissa kuvattu sisältölähtöinen verkko-opetuksen suunnitelumalli sekä erilaiset koulutusmuodot toimivat tässä hyviksi havaittuina lähtökohtina. Viitteet 1. Aarnio, H. ja Enqvist, J. (2001). Dialoginen oppiminen verkossa DIANA-malli ammatillisen osaamisen rakentamiseen. Kehittyvä koulutus 2/2001. Opetushallitus\n15 Hiltunen Alamäki, A. ja Luukkonen, J. (2002). elearning. Teoksessa A. Alamäki, A. ja J. Luukkonen (toim.), Osaamisen kehittämisen digitaaliset keinot: strategia, sisällöntuotanto, teknologia ja käyttöönotto. Helsinki: Edita Prima Oy, s Anglada, D. (2002). An Introduction to Instructional Design Utilizing a basic design model. Cornerstone Newsletter. /articles/idm.htm 4. Baloian, N., Fuller, D. ja Ochoa, S. (2001). A Model for Component- Based Courseware Development (CBCD). Teoksessa Proceedings of the International Conference on Software Engineering and Knowledge Engineering (SEKE 01), June 1315, Bs. As. Argentina 5. Boehm, B. W. (1988). A spiral model of software development and enhancement. IEEE Computer, 21(5), s Boud, D. ja Feletti, G. (1999). Ongelmalähtöinen oppiminen Uusi tapa oppia. Terra Cognita 7. Collins, A., Brown, J. S. ja Newman, S. E. (1989), Cognitive apprenticeship: Teaching the crafts of reading, writing, and mathematics. Teoksessa L. B. Resnick (toim.), Knowing, learning and instruction: Essays in honor of Robert Glaser, s Hillsdale, NJ: Lawrence Erlbaum Associates 8. CTGV (1990). Anchored instruction and its relationship to situated cognition. Educational Researcher, 19 (6), s Doyle, W. ja Rutherford, B. (1984), Classroom Research on Matching Learning and Teaching Styles. Theory into Practice, Vol. 23, No. 1 (Winter 1984), s Hakkarainen, K., Lonka, K. ja Lipponen, L. (2002), Tutkiva oppiminen älykkään toiminnan rajat ja niiden ylittäminen. Helsinki: WSOY 11. Hein, I., Ihanainen, P. ja Nieminen, J. (2000). Tunne verkko. OTE opetus & teknologia, 1/2000, s Hiltunen, L. (2005). Web course design with Topic-case Driven Methodology. Jyväskylä Licentiate Theses in computing 1. Jyväskylän yliopisto 13. Hiltunen, L. (2010). Enhancing Web Course Design Using Action Research. Jyväskylä Studies in Computing 125, Jyväskylän yliopisto 14. Hämäläinen, R. ja Häkkinen, P., (2006). Verkkotyöskentelyn vaiheistaminen yksilöllisen ja yhteisöllisen oppimisen tukena. Teoksessa S. Järvelä, P. Häkkinen ja E. Lehtinen (toim.), Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö. WSOY, s Ihanainen, P. (2002). Aikuisopettaja ja verkko-opiskelun vaatimukset. Teoksessa P. Sallila ja A. Malinen (toim.), Opettajuus murroksessa. Aikuiskasvatuksen 43. vuosikirja. s. 152 Helsinki: Kansanvalistusseura 16. Jacobson, I., Booch, G. ja Rumbaugh, J. (1999). The unied software development process. MA: Addison- Wesley 17. Jester, C. (2000), Introduction to the DVC Learning Style Survey for College. DVC Online. Available on the Web: dvclearn.htm (viitattu: ) 18. Jonassen, D. H. (1992). What are Cognitive Tools. Teoksessa P. A. M. Kommers, D. H. Jonassen ja J.T. Mayers (toim.) Cognitive tools for learning, s. 16, Berlin: Springer Verlag 19. Jonassen, D.H. (1995), Supporting communities of learners with technology: a vision for integrating technology with learning in schools. Educational Technology, Vol. 35 (July- August), Issue 4, s Järvelä, S. (1995). The cognitive apperticeship model in a technologically rich learning environment: Interpre-\n16 52 Verkko-opetuksen suunnittelun tehostaminen ting the learning interaction. Learning and Instruction, Vol. 5. Oxford: Pergamon 21. Karjalainen, A. (2001). Tentin teoria. Akateeminen väitöskirja. Kasvatustieteiden tiedekunta. Oulun yliopisto 22. Karjalainen, A. (2005). Koulutuksen laatujärjestelmän perusteet. Oulun yliopisto 23. Karjalainen, A. ja Jaakkola, E. (1999). Ydinainesanalyysi. Opetusmoniste: Akateemisen opetussuunnitelman kehittäminen. Oulun yliopisto 24. Lave, J. ja Wenger, E. (1991). Situated learning Legitimate peripheral participation. Cambridge University Press 25. Lehrer, R., Erickson, J. ja Connell, T. (1994) Learning by designing hypermedia documents. Computers in the Schools, 10(1/2), s Lehtonen, M. (2005) Simulations as mental tools for network-based group learning. Proceedings of IFIP Advances in Information and Communication Technology, Volume 167/2005, Liänder, V.-P. (1999). Verkkooppiminen. Yhteistoiminnallinen projektioppiminen verkossa. Edita 28. Lindh, R. (1998). Mielikuvaoppiminen. Juva: WSOY 29. Lonka, K. ja Lonka, I. (1991). Aktivoiva opetus. Käsikirja aikuisten ja nuorten opettajille. Helsinki: Kirjayhtymä 30. Montilva, C. J.A. (2000). Development of Web-based courses: A software engineering approach. Presented in Symposium on 21st Century Teaching Technologies: A Continuing Series of Explorations, March 24, Multisilta, J. (1997). Miltä näyttää WWW-maailma oppimisympäristönä. Teoksessa E. Lehtinen (toim.) Verkkopedagogiikka. s Helsinki: Edita 32. Nevgi, A. ja Tirri, K. (2001). Oppimista edistävät ja estävät tekijät verkko-opiskelussa. Teoksessa P. Sallila ja P. Kalli (toim.), Verkot ja teknologia aikuisopiskelun tukena. Aikuiskasvatuksen 42. vuosikirja. Helsinki: BTJ Kirjastopalvelu, Kansanvalistusseura, Aikuiskasvatuksen tutkimusseura, s Nevgi, A. ja Tirri, K. (2003). Hyvää verkko-opetusta etsimässä. Kasvatusalan tutkimuksia: 15. Suomen kasvatustieteellinen seura 34. Nokelainen, L. ja Sointu, L. (2003) Oppimista ja opiskelua ohjaavat materiaalit. Teoksessa J. Matikainen (toim.), Oppimisen ohjaus verkossa. Palmenia-kustannus. 35. Nuutinen, A. ja Karjalainen, A. (2004). Opetuksellisen osaamisen rakentuminen Konnevedellä Pedaforum yhteistyönä. Peda forum Yliopistopedagoinen tiedotuslehti, Syksy 2/ Oatley, K. (1990). Distributed cognition. Teoksessa H. Eysenck, A. Ellis, E. Hunt ja P. Johnson-Laird (toim.), The Blackwell dictionary of cognitive psychology, Oxford: Blackwell Reference, s Palincsar, A. S. ja Brown, A. L. (1984). Reciprocal teaching of comprehension -fostering and monitoring activities. Cognition and Instruction, Vol. 1, Issue 2, s Pirttimäki, S. (2004). Yliopistoopettajien verkko-opetuksessa kohtaamat pedagogiset haasteet. Teoksessa E. Kähkönen (toim.) Verkko-oppimisen vakiintuessa. Näkökulmia ja arvioita mielekkyydestä, rahasta ja strategioista. Joensuun yliopisto, s Poikela, E. (2002). Ongelmaperustainen pedagogiikka -teoriaa ja käytäntöä. Tampere University Press\n17 Hiltunen Ruohomäki, V. (1995). A simulation game for the development of administrative work processes. Teoksessa D. Saunders (toim.), The simulation and gaming yearbook, games and simulations for business 3, London: Kogan Page, s Ruokamo, H. ja Pohjolainen, S. (toim., 1999). Etäopetus multimediaverkoissa. Digitaalisen median reportti 1/99. Tekes: Helsinki. 42. Scardamalia, M. ja Bereiter, C (1994). Computer support for knowledgebuilding communities. Journal of the Learning Sciences, 3(3), s Silander, P. (2001). Case-pohjainen oppiminen. Teoksessa H. Koli ja P. Silander (toim.) Verkko-opetuksen työkalupakki - oppimisaihiosta oppimisprosessiin, s Soini, H. (2001). Oppiminen sosiaalisena käytäntönä. Psykologia 1-2/2001, s Tekijänoikeuslaki (404/1961) 46. Tynjälä, P. (1999). Oppiminen tiedon rakentamisena Konstruktivistisen oppimisnäkemyksen perusteita. Tampere: Kirjayhtymä 47. White, S.A. (2000). Experience with a process for software engineering webcourse development. In Proceedings of 30th ASEE/IEEE Frontiers in Education Conference, T1C, s\nEsityksen sisältö. Verkko-opetuksen suunnittelumalli. Johdanto II. Johdanto I. Aihetapauslähtöinen suunnittelumalli\nEsityksen sisältö Verkko-opetuksen malli verkko-opetuksen mallin esittely perustuu ohjelmistotekniikan metaforien hyödyntämiseen mallin eri vaiheiden kuvauksessa sisältökeskeistä a Leena Hiltunen Yliassistentti\nVerkko-opetuksen suunnittelumalli. Esityksen sisältö. Johdanto I\nVerkko-opetuksen malli Leena Hiltunen Yliassistentti Jyväskylän yliopisto laitos Leena.Hiltunen@mit.jyu.fi Esityksen sisältö verkko-opetuksen mallin esittely perustuu ohjelmistotekniikan metaforien hyödyntämiseen