Verovapaa vyöhyke: käsikirjoitus | MOT | yle.fi\nJulkaistu 28.03.2011 - 10:20 . Päivitetty 28.05.2015 - 15:43\n21.3.2011 TV1 klo 20:00\nToimittaja Heino puhuu eduskuntatalon portailla: ”Ehkä varoitus katsojille on paikallaan. Tässä ohjelmassa on paljon lukuja ja numeroita, mutta – vanhan sanonnan mukaan – jos pää ei niitä kestä, niin lompsan on ainakin kestettävä. ”\n(Kuvaan ilmestyvät alv-prosentit: vaatevero 23 %, solmiovero 23 %, silmälasivero 23 %, parturivero 9 %, pesulavero 23 %, kenkävero 23 %.)\nOtsikko: Verovapaa vyöhyke\nAalto-yliopiston vero-oikeuden professori Heikki Niskakangas MOT:n haastattelussa: ”Verotuksessa oikeudenmukaisuus tarkoittaa ensinnäkin sitä, että samalla tulotasolla olevien ihmisten pitäisi maksaa yhtä paljon veroja, ja toisekseen tarkoittaa sitä, että tulojen noustessa verojen pitäisi nousta vähintään samassa suhteessa. ”\n(Kuva: eduskuntatalon siivousta aikaisin aamulla)\nJuonto: Parinkymmenen vuoden kuluessa veropolitiikka ja verotus on muuttunut erittäin paljon. Vuonna 1990 Sanoma-konsernin suuromistajalla Aatos Erkolla oli verotettavia tuloja 372 000 nykyeuroa, mistä hän maksoi veroja 74 prosenttia. Vuonna 2009 tuloja oli 16,7 miljoonaa, veroprosentti 28.\nGrafiikka 1: Aatos Erkon tulojen ja veroprosentin kehitys 1990-2009 (Lähde: Verohallinto)\nJuonto: Vuonna 1990 silloisella Yhdyspankin varatoimitusjohtajalla Björn Wahlroosilla oli tuloja 263 000 nykyeuroa, veroprosentti 58. Vuonna 2009 tuloja oli 6,9 miljoonaa, veroprosentti 31.\nGrafiikka 2: Björn Wahlroosin tulojen ja veroprosentin kehitys 1990-2009 (Lähde: Verohallinto)\nSitaatti ruudussa: ”…verojen alentaminen on aina oikeaa talouspolitiikkaa.” - konsernijohtaja Björn Wahlroos\nJuonto: Verotuksen kehittämistä selvitti alivaltiosihteeri Martti Hetemäen johtama työryhmä. Se jätti loppuraporttinsa joulun alla.\nKysymys Hetemäelle: ”Millä tavalla verotuksen oikeudenmukaisuus näkyy nyt tässä sinun johtamassasi verotuksen kehittämistyöryhmän työssä?\nVerotuksen kehittämistyöryhmän puheenjohtaja Martti Hetemäki MOT:n haastattelussa: ”No, varmasti parillakin tavalla. Ensinnäkin se, että vois ajatella näin, että, oikeudenmukaista verotusta on sellainen verotus, joka tasaa tuloeroja, mutta ei tasaa niitä tuloeroja kasvun ja työllisyyden kustannuksella niin, että se vaarantaisi tulevien eläkkeiden ja julkisten palvelujen rahoituksen.”\nJuonto: Verotyöryhmän varapuheenjohtaja oli vero-oikeuden professori Heikki Niskakangas.\nKysymys Niskakankaalle: ”Miksi hyvätuloisten pitäisi maksaa suhteellisesti enemmän veroja kuin pienituloisten?”\nNiskakangas: ”Hyvätuloisten pitäisi maksaa enemmän veroja siitä syystä, että heillä on parempi veronmaksukyky. Veronmaksukykyisyys-periaate on verotuksen ykkösperiaate eli verot pitäisi ottaa niiltä, joilla on kyky kantaa se verorasitus. ”\n(Kuva: Tavaratalon somistusta aikaisin aamulla)\nJuonto: Kun puhumme veroista, niin useimmiten puhumme – ja valitamme - tuloveroa ja sen progressiivisuutta. Valtion progressiivisen ansiotuloveron osuus kaikista veroista on kuitenkin nykyään jo hyvin pieni, vuonna 2009 enää vain 7 %.\nSuurin erä veroista ovat arvonlisävero eli alv, ja muut välilliset verot. Niitä on kaikista yhteiskunnan keräämistä veroista ja maksuista noin 30 %. Tämä suurin vero jää meiltä usein huomaamatta.\n(Kuva tavaratalosta, haastatteluja kassalla)\nToimittaja Heino: ”Kuinka paljon juuri nyt maksoit veroja?”\nAsiakas 1: ”Ei aavistustakaan.”\nAsiakas 2: ”Veroja?”\nAsiakas 3: ”En tiedä.”\nAsiakas 4: ”Veroja? Mistä?”\nAsiakas 4: ” Ostoksista – en kyllä tiedä.”\nAsiakas 5: ”23 prosenttia alv:ia.”\nAsiakas 6: ”Liikaa, aivan liikaa.”\n(Kuva: Perhe aamuaskareissaan. Kuvaan ilmestyvät alv-prosentit: sähkövero 23 %, autovero 23 %, nuohousvero 23 %, tapettivero 23 %, sohvavero 23 %, tyynyvero23 %, televisiovero 23 %, tv-maksuvero 9 %, koiranruokavero 13 %, vesivero 23 %, jätevesivero 23 %.)\nJuonto: Välittömiä veroja, esimerkiksi kunnallisveroa ja valtion tuloveroja, maksamme vain silloin kun saamme tuloja. Välillisiä veroja maksamme joka päivä.\nKysymys: ”Onko välilliset verot vähän huomaamattomia?”\nNiskakangas: ”Kyllä mä luulisin, että ne on jossain määrin huomaamattomampia kuin muut verot. Eli se henkilö, joka menee kaupan kassalle, niin se ei välttämättä ajattele sitä veron määrää siinä, vaan se ajattelee sitä omenan hintaa tai maitopurkin hintaa ja silloin se voidaan ottaa huolimattomammin. ”\nKysymys: ”Onko näillä välillisten verojen huomaamattomuudella, niin onko tällä merkitystä siihen, missä mitassa niitä käytetään tai siihen, missä mitassa niiden osuutta halutaan nostaa?”\nNiskakangas: ”Tuo ei välttämättä ole millään tavalla tutkittu asia, että onko tällä tavalla olemassa. Mä itse voisin nyt kansalaisena kuvitella, että sillä vähän olisi tämmöisiä ominaisuuksia.”\n(Kuva: Perhe aamuaskareissaan. Kuvaan ilmestyvät alv-prosentit: maustevero 13 %, kahvivero 13 %, keitinvero 23 %, sähkövero 23 %, pöytävero 23 %, tuolivero 23 %, rasvavero 13 %, mehuvero 13 %, leipävero 13 %, jogurttivero 13 % , vitamiinivero 13 %.)\nJuonto: Valtion ansiotulovero ja osin kunnallisverokin ovat progressiivisia: suurituloiset maksavat niitä suhteellisesti enemmän kuin pienituloiset. Välilliset verot ovat regressiivisiä: pienituloiset maksavat niitä suhteellisesti enemmän kuin suurituloiset.\nNiskakangas: ”Se on täysin selvää, että pienituloinen maksaa suhteellisesti enemmän välillisiä veroja, koska hän kuluttaa suuremman osan tuloistaan. Hyvin suurituloiset säästää enemmän suhteessa ja siitä syystä suurituloiset maksavat suhteessa vähemmän, toki euromääräisesti enemmän, mutta suhteessa vähemmän. Tämä on niin kuin kiistaton seikka. Tämä on useissa tutkimuksissa voitu todeta.”\nJuonto: Tuorein tutkimus välillisten verojen vaikutuksesta tulonjakoon perustuu vuoden 2006 kotitaloustiedusteluun.\nKotitalouksien suurituloisin kymmenesosa maksoi bruttotuloistaan välillisiä veroja vain noin kahdeksan prosenttia. Keskituloisilla osuus oli 13 ja pienituloisimmalla kymmenyksellä 17 prosenttia, eli kaksinkertaisesti suurituloisiin verrattuna.\nGrafiikka 3: Välillisten verojen osuus bruttotuloista (Lähde: Jäntin selvitys verotyöryhmälle.)\nJuonto: Siirtyminen työn verottamisesta kulutuksen verottamiseen merkitsee verotuksen progressiivisuuden vähentämistä.\nTukholman yliopiston kansantaloustieteen professori Markus Jäntti MOT:n haastattelussa: ”Jos ylläpidetään tasapainotettua budjettia ja alennetaan tuloveroja, niin sitten on joitain muita veroja pakko nostaa, ja joku ne maksaa. Toinen tapa ilmaista tämä sama asia on, että me siirretään tätä julkisen sektorin varainnostoa rikkailta köyhille eli me siirretään tätä verorasitusta tulonjaon yläpäästä tulonjaon alapäähän.”\nJuonto: Veroluetteloista voi lukea aika yllättäviäkin tulotietoja. Vuonna 2009 verotettavia ansiotuloja saivat esimerkiksi joensuulainen autokauppias Yrjö Laakkonen, pohjanmaalainen autokauppias Ari Rinta-Jouppi ja turkulaissijoittaja Raimo Puolimatka pari- kolmekymmentätuhatta euroa, jopa alle tuhat.\nPääomatulot olivat aivan eri luokkaa.\nMiljoonatuloista veroprosentti oli kaikilla 28. Tähän samaan 28:n veroprosenttiin palkansaaja pääsi noin 34 000 euron vuosituloilla.\n(Kuva: Yrjö Laakkosen verotettava ansiotulo: 38 965:- €, verotettava pääomatulo: 1,6 milj.; Ari Rinta-Joupin verotettava ansiotulo: 22 318:- €; verotettava pääomatulo: 2,3 milj. €; Raimo Puolimatkan verotettava ansiotulo: 992:- €, verotettava pääomatulo: 1,2 milj. €. Kaikkien veroprosentti 28.)\nGrafiikka 4: Yrjö Laakkosen, Ari Rinta-Joupin ja Raimo Puolimatkan ansio- ja pääomatulot (Lähde: Verohallinto)\nSitaatti ruudussa: ”On syntynyt työn ja pääoman uusristiriita, nimittäin työn ja pääoman verotuksen ristiriita.” - Eduskunnan puhemies Sauli Niinistö.\nKysymys kadulla Helsingin Hakaniemessä:\nToimittaja Heino: ”Kuinka tarkasti mietit, otatko tulosi pääomatulona vai ansiotulona?”\nVastaaja 1: ”Kyl se perustyöläisen se on se ansiotulo vaan, ei sen kummempaa.”\nVastaaja 2: ”No, ei mun tarvitse miettiä, kun mä en saa mitään muuta kuin ansiotuloa.”\nVastaaja 3: ”Jaa, meikäläisellä ei ole paljon mahdollisuuksia ottaa niitä pääomatuloja.”\nVastaaja 4: ”No, ei ole mitään miettimistä. Mulla ei ole mahdollisuuksia tavallisena palkansaajana pääomatuloiksi niitä muuttaa millään, oli veroprosentti mikä hyvänsä.”\n(Kuva: Sijoitusmessut-tapahtuman näyttelyrakenteiden pystyttämistä)\nJuonto: Suomalaisessa verojärjestelmässä ansiotuloja ja pääomatuloja verotetaan eri tavalla. Ansiotuloja verotetaan progressiivisesti. Pääomatuloja, esimerkiksi osinkoja, verotetaan tasaveroprosentilla, joka on nyt 28. Pääomatulojen verotuksessa on myös saajalle täysin verovapaita tuloja.\nNiskakangas: ”Listaamattomasta yhtiöstä saatu osinkotulo on Suomessa verovapaata tuloa tietyin edellytyksin 90 000 euroon saakka, jolle ei ole mitään perusteita ja jollaista ei ole missään muussa maassa.”\nJuonto: Pörssin ulkopuolisten ns. listaamattomien yhtiöiden osinkojen verovapaudesta päätti Vanhasen hallitus vuonna 2004.\nViime vuonna näiden saajalle verovapaiden osinkojen yhteissumma oli lähes 1,8 miljardia euroa, ja niitä nosti runsaat 400 000 suomalaista. Kuitenkin vain muutama tuhat yrittäjää sai suuria, kymmenientuhansien eurojen verovapaita osinkoja.\nNiskakangas: ”Tämä tietysti on oikeudenmukaisuusongelma siitä syystä, että samankokoista ansiotuloa saava henkilö maksaa huomattavan korkeita veroja. Periaatteessa samalla tulotasolla olevien henkilöiden pitäisi maksaa samaa veroa eli siinä on selvä oikeudenmukaisuusongelma.”\nJuonto: Suuri osa yrittäjistä joutuu toimimaan taloudellisesti hyvin haastavissa oloissa. Täysi 90 000 euron verovapaa osinko edellyttää yrityksessä miljoonan euron nettovarallisuutta. Tämä on pienyrityksissä harvinaista.\nNiskakangas: ”Se on vain unelma. Jos me katsotaan hyvin pienet yrittäjät, siis kukkakauppiaat tai parturit, niin se suuri massahan [pienyrittäjiä]on siellä. Eivät he saa näitä verovapaita osinkoja kuin ehkä pikkuriikkisen.”\nJuonto: Pääomatuloverotuksessa puhutaan kaksinkertaisesta verotuksesta. Yritys maksaa tuloksestaan ensin veron ja sitten osingot. Pienyrityksissä tämä vero on ainakin lyhyellä tähtäimellä omistajan puolesta maksettua veroa. Suuremmissa yrityksissä tilanne on toisenlainen.\nValtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Martti Hetemäki : ”Jos otetaan kansainvälinen yritys, niin se vero kohtaantuu helposti tällaisille liikkumattomille tuotannontekijöille, joita on tyypillisesti työvoima. Eli silloin se yritysvero menee työntekijän maksettavaksi. Tai sitten jos ei se siirry, niin sitten ne investoinnit menevät jonnekin muuhun maahan.”\nKysymys: ”Verotus menee työntekijän maksettavaksi’ tarkoittaa pienempiä palkkoja?”\nHetemäki : ”Tai sitten, jos, jos, jos se ei siirry, niin sitten sitä investointia ei tule tänne, vaan se menee jonnekin muualle. Tämä on nyt hyvin karkea kuvaus. Sitten, jos otetaan tällainen vaikka listaamaton yritys, niin se ei itsessään ole kansainvälinen yritys, joka voisi sijoittaa jonnekin muihin maihin, niin silloin se [yritysvero] menee helposti sen yrittäjän ja sen yrityksen omistajan maksettavaksi.”\nJuonto: Verovapaita osinkoja voivat nostaa listaamattomien yhtiöiden omistaja-johtajat sekä esimerkiksi asianajaja-, lääkäri - ja konsulttiyhtiöiden työntekijä-osakkaat. Tulojen muuntaminen ansiotulosta pääomatuloksi on erittäin kannattavaa ja on lisännyt verosuunnittelua.\nJäntti: ”Veroilla kuitenkin rahoitetaan yhteisesti sovittuja hyviä asioita ja nyt yhteiskunta, joka osin kerää varoja näiden yhteisten asioiden rahoittamiseksi, mutta osin rakentaa vahvat kannustimet verojärjestelmään pyrkiä alentamaan omia verojaan sellaisen tulonmuunnon kautta, toimii epäviisaasti ja omia tavoitteitaan vastaan.\nKysymys: ”Jos joillakuilla meistä on mahdollisuus saada kokonaan verovapaita tuloja tai sitten mahdollisuus saada tuloja joista veroprosentti on selvästi pienempi, niin mitä tämä tarkoittaa meidän muiden verojen maksun kannalta?\nJäntti: ”Tässä käy niin kuin minun historian opettaja lukiossa totesi, että vaikka julkisuudessa on tapana ihailla veronkiertäjiä, niin käytännössä se merkitsee, että pekkaa kohti tulee sitten enemmän maksettavaa niille, jotka veroja maksavat.”\n(Kuva: Perheen isä matkalla töihin bussilla ja metrolla. Kuvaan ilmestyvät alv-prosentit: bussivero 9 %, vaatevero 23 %, laukkuvero 23 %, hansikasvero 23 %, pipovero 23 %, metrovero 9 %.)\nSitaatti ruudussa: ”…uudistuksessa nimenomaan eriytetään pääomatulot ansiotuloista… Ero ansiotulon verotukseen on suuri…” - valtiovarainministeri Iiro Viinanen eduskunnassa 2.10.1992.\nJuonto: Vuonna 1992 Ahon hallitus päätti eriytetystä tuloverotuksesta, pääoma- ja ansiotulojen erilaisesta verotuksesta. Tämä päätös on vaikuttanut keskeisesti kaikkein suurituloisimpien verotukseen.\nJäntti: ”Olennainen kysymys on se, että miten koko julkisen sektorin varojen noston pitäisi suhteutua ihmisten veronmaksukykyyn. Mun näkemys on se, että koko verojärjestelmän tulee olla progressiivinen. Se on ollut keskeinen verotuksen periaate pitkään.\nJuonto: Kun tulot nousevat, niin veroprosentti nousee. Näin käy suurimmalle osalle suomalaisia. Progressio jatkuu niin, että noin 200 000 euron keskimääräisillä bruttotuloilla, pääoma- ja ansiotulot molemmat mukaan luettuina, veroprosentti on keskimäärin noin 35.\nVerokäyrä voisi nousta esimerkiksi näin, jos verotus jatkuisi progressiivisena myös täällä kaikkein suurituloisimmalla tulohuipulla. Mutta progressio ei jatku. Yksittäisissä tapauksissa veroprosentti vielä nousee, mutta keskimääräinen veroprosentti ei enää nouse, vaan laskee.\nKaikkein suurituloisimmat, miljoonatuloiset suomalaiset maksavat veroja keskimäärin noin 29 % eli saman verran kuin ne suomalaiset, joiden keskimääräinen tulo on noin 45 000euroa vuodessa.\nGrafiikka 5: Keskimääräinen veroaste keskimääräisistä bruttotuloista (Lähde: Tilastokeskus)\nPääomatulojen lievä tasavero aiheuttaa sen, että suomalaisessa verojärjestelmässä verotus ei tulohuipulla ole enää progressiivista.\nJäntti: ”Tämä on niin kuin tehtyjen päätösten suora, looginen seuraus. Näin käy kun on valittu eriytetty verojärjestelmä, jolloin varsinkin niin kuin hyvillä, korkealla tulotasolla maksetaan paljon vähemmän veroja kuin aiemmin, joka sekin rajusti vähentää verotuksen tulontasaustavoitteita. Seuraukset on nähtävissä nyt sillä tavalla, että eriarvoisuus on kasvanut erittäin nopeasti, ja on nyt suurin piirtein samalla tasolla kuin mitä se oli 1970-luvun alussa, jolloin se oli historiallisen korkealla tasolla. Me tässä suhteessa ollaan annettu tuloerojen kasvaa erittäin nopeasti ja me ollaan käytännössä siis vauhditettu tuloerojen kasvua veropolitiikalla.”\nNiskakangas: ”Nämä kaikkein suurimmat tulot on sitten osinkotuloja, joskus myyntivoittoja, mutta viime aikoina eniten osinkotuloja, ja siltä osin se tietenkin on väärin. Eli tämä täytyy korjata tämä ongelma, että meillä kaikkein suurituloisimmat maksaa selvästi vähemmän veroa kuin ne, jotka saavat suurehkoja ansiotuloja.”\nKysymys: ”Millä tavalla tämä on korjattavissa?”\nNiskakangas: ”Osinkoverotusta kiristämällä olennaisesti.”\nJuonto: Verotuksen kehittämistyöryhmä esitti osinkojen verotukseen muutoksia, jotka poistaisivat verovapaat osingot eli osinkoverotuksen saavutetut edut.\nHetemäki : ”Kokonaan verovapaat, osingon saajalle verovapaat osingot ehdotettaisiin poistettavaksi. ”\nKysymys. ”Tuleeko tämä ehdotus menemään läpi?”\nHetemäki : ”No, se ei ole minun, tuota päätettävissä. Se riippuu siitä, että miten meidän päättäjämme sitten aikoinaan päättävät.”\nNiskakangas: ”Meillä on neljä järjestöä, jotka lobbaavat hyvin voimakkaasti osinkoverotusta. Ne ovat Elinkeinoelämän keskusliitto, Keskuskauppakamari, Suomen Yrittäjät ja Perheyritysten liitto, eli näiden edustajat tulevat systemaattisesti tästä ensi vappuun asti, jolloin hallitusneuvotteluja käydään, olemaan yhteydessä ja pyytämään edullisempaa osinkoverotusta kuin mitä Hetemäen työryhmä esittää.”\nKysymys: ”Mitä tälle heidän pyynnölleen käy?”\nNiskakangas: ”No se, se on erittäin vaikea ennustaa, että missä määrin poliitikot taipuvat sitten näihin pyyntöihin ja kuinka kovaa painetta heihin, heitä kohtaan pystytään esittämään. En oikein niin kuin täsmällistä ennustetta menisi sanomaan tällä hetkellä.”\n(Kuva: Perhe ilta-askareissaan. Kuvaan ilmestyvät alv-prosentit: tossuvero 23 %, pallovero 23 %, juomavero 13 %, lämpövero 23 %, kirjavero 9 %, soitinvero 23 %, aurinkolasivero 23 %, lehtivero 23 %.)\nJuonto: Varallisuusveron poistamiseksi varakkaat ja heidän edustajansa lobbasivat poliittisia päättäjiä vuosikymmeniä. Jo vuonna 1986 Teollisuuden keskusliitto, Elinkeinoelämänkeskusliiton edeltäjä, lähetti hallituksen budjettineuvotteluihin ”hyvä veli”- kirjeen, jossa esitettiin varallisuusveron poistamista.\nGrafiikka 6: Teollisuuden keskusliiton Kari Kairamon ja Timo Relanderin kirje hallituksen budjettineuvottelijoille 29.8.1986 alleviivattuna: ”Varallisuusverotus (ellei voida poistaa kokonaan)”\nGrafiikka 7: Valtiovarainministeriön tuloverotuksen kehittämistyöryhmän muistio 12/ 2002 alleviivattuna: ”varallisuusverosta luovuttaisiin… varallisuusveron korvaaminen kiinteistöveron korotuksella”.\nJuonto: Vuonna 2002 valtiovarainministeriön silloinen verotyöryhmä esitti varallisuusverosta luopumista ja sen korvaamista kiinteistöveron korotuksella. Varallisuusveron tuotto oli runsaat sata miljoonaa vuodessa. Sen poisti Vanhasen hallitus vuonna 2005.\nNiskakangas: ”No siinä haluttiin sitten, että se vähäinen tuotto, mitä siinä oli, noin sata miljoonaa euroa silloin, että se korvattaisiin jollakin, ja luonteva tapa oli kiinteistövero, koska kiinteistövero oli Suomessa siihen aikaan varsinkin hyvinkin lievää.”\nJuonto: Kiinteistöveroa korotettiin vuonna 2010 ja verotuksen kehittämistyöryhmä esitti kiinteistöveron korottamista edelleen.\nVarallisuusveron ja kiinteistöveron tulonjakovaikutukset ovat hyvin erilaiset. Suurituloisin 10 % kotitalouksista maksoi melkein koko varallisuusveron. Kiinteistöverossa näin ei ole. Omakotiasukkaiden kiinteistövero, josta vertailukelpoinen tilastoaineiston on saatavissa, jakaantuu varsin tasaisesti kaikille tulotasoille pienituloisimpiin saakka.\nGrafiikka 8: Varallisuusveron jakautuminen 2005 (Lähde: Tilastokeskus)\nGrafiikka 9: Omakotitalojen kiinteistöveron jakautuminen 2005 (Lähde: Tilastokeskus)\nNiskakangas: ”Aivan selvää on se, että varallisuusveroa maksavat vain varakkaat ja kiinteistöveroa maksavat kaikki. Toki tässä näkyy tietysti se, että suurituloiset maksavat enemmän kiinteistöveroa kuin pienituloisemmat, mutta eihän se tietenkään se progressio ole lähimainkaan samantasoinen kuin sitten täällä varallisuusverotuksessa aikanaan oli.”\nSitaatti ruudussa: ”Ei ole kohtuutonta, että rikkaat maksavat suuremman kuin suhteellisen osuuden tuloistaan julkisten menojen rahoittamiseksi." - Adam Smith: Kansojen varallisuus, 1776\nJuonto: Esimerkiksi pientä palkkatuloa saavien verotusta on viime vuosina kevennetty kasvattamalla kunnallisverotuksen ansiotulovähennystä.\nToisaalta: varallisuusveron poistaminen, pääomatulon lievä tasavero, verovapaat osingot, verotuksen painopisteen siirtäminen välilliseen verotukseen – näistä yksittäisistä päätöksistä näyttää muodostuvan selkeä veropoliittinen linja.\nJäntti: ”Suomessa tehty veropolitiikka on selvästi siirtänyt julkisen sektorin rahoitusta suurituloisilta pieni- ja keskituloisille. Tässä suhteessa Suomessa on harjoitettu politiikkaa, joka on suosinut suurituloisia, ja tätä politiikkaa on harjoitettu aika pitkään.”\nJuonto: Vuoden 1989 ns. suuressa verouudistuksessa veropolitiikasta päätettiin kokonaisuutena. Sen jälkeen verotusta on muutettu pala palalta.\nJäntti: ”Meillä on ollut pidemmän aikaa taipumus Suomessa ulkoistaa vaikeat asiat virkamiehille, tehdä arvovalinnoista teknisiä valintoja, tai olla olevinaan kuin nämä arvovalinnat olisi teknisiä. ”\nJuonto: Veropolitiikassa on ennen muuta kysymys arvoista. Verotus on ehdottomasti kaikkein tärkein ja vaikuttavin väline, millä yhteiskunnassa toteutetaan – tai ei toteuteta - tulonjakoa, tasa-arvoa, oikeudenmukaisuutta.\nNiskakangas: ”Ennen muuta poliittisten päättäjien on sitten päätettävä, että mikä on se verotuksen progression kokonaisuus, minkä tasoiset tuloerot halutaan suomalaiseen yhteiskuntaan.”\nJäntti : ”Tällaiset kuin tulontasaustavoitteet, jotka on täysin olennaisia kysymyksiä päätettäessä siitä, mitä verotetaan, niin niillä on taipumusta poliittisessa keskustelussa jäädä täysin taka-alalle. Päinvastoin annetaan ymmärtää, että verotuksessa on kysymys pelkästään teknisistä valinnoista, ei suinkaan arvovalinnoista. Kuitenkin koko verotuksen rakennetta pohdittaessa, eikä itse asiassa vain verotuksen, vaan verotuksen, tulonsiirron ja julkisten palvelujen kokonaisuutta pohdittaessa, niin millään muulla ei ole niin tärkeätä osuutta kokonaisuuden painopisteiden valinnoissa kuin nimenomaan arvoilla. Jos ei poliitikot puhu arvoista, niin kuka sitten?”\nToimittaja Heino eduskuntatalon portailla: Jos pää ei kestänyt ohjelman lukuja ja numeroita, niin sen voi katsoa uudestaan Ylen Areenassa ja sitten Ylen Elävässä arkistossa. Jos lompsa ei kestänyt, niin sitä voi käydä kysymässä eduskunnasta.\nAutokauppiaat syyttävät autoveroa siitä, että suomalaiset autot ovat moniin Länsi-Euroopan maihin verrattuna ikivanhoja. Auton korkea ikä merkitsee myös isompia päästöjä uudempiin verrattuna. Onko uusi auto vähäpäästöisempi kuin kymmenen vuotta vanha? Keskimäärin kyllä, kertovat useat tietolähteet. Kuinka suuri tuo ero on? Vaikea sanoa. Autojen päästöluvuissa on lähteestä riippuen huikeita eroja.


Morning, Montenegro: Vesinongelmia.\nTiskivuori keittiössä alkaa uhkaavasti kohota Montenegron korkeimmaksi vuoreksi.. Tiskaisin kyllä, jos vettä joskus olisi muuhun aikaan kun kello 6 aamulla! Tiski- mahdollisuudet olisi myös suuremmat, jos keittiön hanasta tulisi lämmintä vettä!\nJa kohta joudun kulkemaan alasti, ellen pese pyykkiä. Joka sekin olisi helpompaa, ellei kone joutuisi olemaan "ladattuna" koko päivää, ja sitten vasta keskellä yötä aloittaa pesemisen, kun silloin on ilmeisesti ainoa aika kun on vettä.\nLuulin, että syyskussa vettä olis, kun turistit on lähtenyt, mutta ilmeisesti ei. On se mahtavaa.\nHuomiselle ja sunnuntaillekin on luvattu 35 astetta, eli taidan viettää yhden viimeisistä "oikeista" rantapäivistä. En jaksa odottaa että saan Pride and Prejudicen luettua loppuun, jotenkin mulla on aina ongelmia lukea muualla kun rannalla.\nHuomenna täällä Barissa on myös Balkanin nuorten yleisurheilumestaruudet, joita varmaan täytyy käydä katsomassa. Urehilukenttähän on matkan varrella kun meen rannalle, eli ei ole edes mitään hyvää tekosyytä olla menemättä! Enpä kyllä ole huomannut "katukuvassa" mitään erikoista - tuntuisi että kaupunki olisi täyttynyt nuorista yleisurheilijoista?\nKirjoittanut Anna-Erica klo 23.17\nTunnisteet: monten asiat\n6. syyskuuta 2008 klo 21.45\nnii en ajatellukkaa ollenkaan että siellä muuten voi olla vesi vähissä kuumuuden takia. onneksi siellä on niin lämmin, ettei vaatteiden puuttumiseen kuole : D (ellei kuole häpeään)\n7. syyskuuta 2008 klo 17.28


Kaupassa - Rollemaa\nKirjoittanut Roni Laukkarinen lauantaina, 23. toukokuuta 2009 . Liittyy aiheisiin\nOlen Sokoksen erikoisruokakaupassa, taustalla soi Spongebobmainen musiikki. Forumin K-Supermarketista on kaikki aina loppu. Eniten ärsyttää kun äidinmaidonkorviketta saa vain tuurilla ja kaikki hyvät leivätkin on viety leipähyllystä ennen iltaa. Tällä kertaa sain yllättyä kun hevilehdet Miasma ja Infernokin oli jo viety käsistä.\nMuistin Sokoksen olemassaolon vasta kuukausi sitten. Täältä saa kaikkea mitä muualta ei löydy. Tulee mieleen Helsingin Stockmann, mutta Jyväskylässä. Löytyy kalakukkoa, sushia, loputtomasti erilaisia lihoja, ruokia, erikoisruokia, konditorio, enemmän pakasteita, enemmän kaikkea. Hinnatkin tuntuvat olevan paljon edullisempia. Fanta World 1,5l on jopa 50cnt halvempaa kuin muualla.\nOutoa, kun WP:n automaattitallennuksen ollessa päällä, koko matkapuhelimen selain kaatuu. Onneksi on olemassa bookmarklet. Tämä bloggaus on myös muistutus itselleni että muistan kotona blogata pari levyarvostelua ja symbianin softista. Nyt kassalle…\n23. toukokuuta, 2009\n”Hinnatkin tuntuvat olevan paljon edullisempia.”\n:O Yleensä mestarin herkulla on ollu vähän erilainen maine…\nTarkoitin nyt yleisesti ottaen, en nimenomaan konditoriaa. Esimerkiksi limsat ja jotkut ruoat.


Setlementtiliiton uutiskirje lokakuu 2013 - Suomen Setlementtiliitto\nVielä ehdit tilata setlementtikalenterin vuodelle 2014\nSuosittu setlementtikalenteri sisältää koko setlementtiväen tärkeät yhteystiedot kaikkine liiton tietoineen vuodelle 2014. Lisäksi kalenterista löytyy mm. muovitasku papereille, runsaasti muistiinpanotilaa sekä haitariosainen vuosisuunnitelma.\nKalenterissa on kätevä kierrekiinnitys ja käyttöä kestävät mustat kovapahvikannet, joissa on kullanvärinen foliopainatus. Kalentereista on saatavilla kaksi kokoa, perinteinen taskukalenteri ja pöytäkalenteri (A5).\nVuoden 2014 kalenterin hinta on viime vuosia edullisempi, taskukalenteri á 10€ ja pöytäkalanteri á 18€.\nLue lisää: linkki. Tilauslomake: linkki.\nTue perusopetuksen ja maaseudun oppimisolosuhteiden kehittämistä Tansaniassa ostamalla ”Barakan koulupäivä” -seinäkalenteri\nSetlementtiliiton peruskoulutukseen keskittyvässä kehitysyhteistyöhankkeessa tuetaan lasten perusopetukseen osallistumista Tansaniassa. Toimimme Morogoron seudulla syrjäisten vuoristokoulujen ja oppimisen olosuhteiden parantamiseksi. Kannustamme vanhempia ja lähiyhteisöjä tukemaan lasten koulunkäyntiä. Kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyöhankkeet rahoitetaan ulkoasiainministeriön kehitysyhteistyövaroilla sekä omalla varainhankinnalla ja vapaaehtoistyöllä.\nOstamalla ”Barakan koulupäivä” -seinäkalenterin vuodelle 2014 voit osallistua Morogoron alueen lasten koulunkäynnin ja oppimisen tukemiseen. Tämänvuotisessa seinäkalenterissa kuvataan kaupungissa asuvan tansanialaisen lapsen koulupäivää, joka voi olla vasta kaukainen unelma vuoristoseutujen vaatimattomimmissa kouluissa käyville lapsille.\nAnna oma panoksesi lasten koulutukselle ostamalla seinäkalenteri! Saadut varat käytetään heikoimmassa asemassa olevien lasten ja nuorten koulutuksen sekä elinolojen parantamiseen Tansaniassa. Seinäkalenterin hinta on 14 € / kappale. Tilaa kalenteri Merja Eloaholta, merja.eloaho(at)setlementti.fi.\nVuoden 2014 Setlementtipäivät järjestetään keväällä 24. – 26. huhtikuuta Heinolassa ja syksyllä 3. – 5. marraskuuta Senioriareena-risteilyn yhteydessä. Mikäli setlementissänne on kiinnostusta vuoden 2015 tai sen jälkeisten Setlementtipäivien järjestämiseen, ottakaa yhteyttä Setlementtiliiton viestintäpäällikköön Jaana Kymäläiseen, jaana.kymalainen(at)setlementti.fi tai puh. 050 577 2262.\nVanhustenviikkoa vietettiin onnistuneesti Yhdessä mukana -projektin toimintapaikkakunnilla\nYhdessä mukana -projekti oli tänä vuonna ensimmäistä kertaa mukana viettämässä vanhustenviikkoa. Viikon aikana järjestettiin tapahtumia ja tempauksia jokaisella projektin toimintapaikkakunnalla Helsingissä, Hämeenlinnassa, Lahdessa, Parkanossa, Savonlinnassa ja Rovaniemellä. Projekti sai viikon aikana myös paljon medianäkyvyyttä. Parkanossa ja Rovaniemellä pidettiin erikseen tiedotustilaisuudet, joissa nostettiin esille ikääntyneiden osallistumismahdollisuuksia haja-asutusalueilla sekä ikääntyneiden sosiaalisen ja psyykkisen toimintakyvyn tukemista vertaistoiminnalla.\nTiedotustilaisuuksien mediatiedotteisiin pääset tutustumaan osoitteessa www.yhdessamukana.fi.\nEnsimmäinen vertaistoiminnan koulutuskokonaisuus käynnistyy\nYhdessä mukana –projektissa kehitetään setlementtityöhön valtakunnallinen vertaistoiminnan koulutus- ja toimintarakenne ikääntyneille. Koulutuskokonaisuus rakentuu valtakunnallisesta ja paikallisesta koulutusosiosta. Valtakunnallisessa osuudessa Yhdessä mukana –projekti kouluttaa setlementtitoimijoita kouluttamaan paikallisissa koulutuksissa vertaistoimijoita. Ensimmäinen valtakunnallinen vertaistoiminnan koulutus järjestetään loka-marraskuussa. Paikalliset koulutukset käynnistyvät pilottipaikkakunnilla Helsingissä, Hämeenlinnassa, Lahdessa, Parkanossa, Rovaniemellä ja Savonlinnassa tammikuussa 2013.\nOletko kiinnostunut Yhdessä mukana -projektista, sen järjestämästä vertaistoiminnan koulutuksesta tai vertaistoiminnan koulutus- ja toimintarakenteesta ikääntyneille? Ole yhteydessä projektipäällikkö Mona Särkelä-Kukkoon, mona.sarkela-kukko(at)setlementti.fi tai puh. 050 341 3258. Lue lisää: www.yhdessamukana.fi.\nOmaPolun merkkivuosi huipentuu juhlanäyttelyyn\nKenelle kaupunki kuuluu? Millaisen jäljen jätämme koko ajan muuttuvaan kaupunkiin, ja millaisen leiman se jättää meihin?\nTamperelaisen työ- ja päivätoimintakeskus OmaPolun 10-vuotisjuhlat huipentuvat Kaupunki tekee minusta seikkailijan -näyttelyyn, jossa nuoret pohtivat elämää kaupungissa kuvataiteen, animaation, veistosten, valokuvan, äänen, valon, videon ja installaation keinoin. Näyttely järjestetään TR1 Taidehallin Vooninkisalissa (osoitteessa Väinö Linnan aukio 1) 5.10. – 24.11.2013.\nTampereen Hervannassa toimiva Viva Cinola -ryhmä julistaa logokilpailun\nHervannan Uusi Paikallisuus –toimintaan kuuluva Viva Cinola -ryhmä koostuu aktiivisista paikallisista asukkaista, jotka haluavat elvyttää Tampereen Hervannassa sijaitsevan vanhan elokuvateatterin uuteen nousuun. Ryhmä järjestää kaikille avoimia elokuvanäytöksiä ja elokuva-aiheista toimintaa Tampereen Hervannassa. Ota osaa ja suunnittele ryhmälle tunnus, joka on esillä jokaisen elokuvaesityksen mainonnassa!\nLähetä ehdotuksesi lokakuun loppuun mennessä sähköisesti jpeg-muodossa osoitteeseen vivacinola(at)gmail.com. Vaihtoehtoisesti voit toimittaa ehdotuksesi toimistoon osoitteeseen Lindforsinkatu 15 B 2, 33720 Tampere. Lisätiedot: Heidi Rytkönen, heidiar(at)gmail.com.\nUusi paikallisuus –hankkeen blogissa nyt: Pidetään ääntä! Uusi kuntalaki on meidän kaikkien asia\nUutta kuntalakia työstetään tällä hetkellä ministeriöissä. Käytännössä tämä tarkoittaa, että vuonna 2015 kunnilla on uusittuja säännöksiä ja suosituksia siitä, miten meitä asukkaita tulisi kuulla kuntien päätöksenteossa. Tässä vaiheessa, näiden kahden lauseen jälkeen - soiko sisäinen herätyskellosi? Kysymys on laista, joka määrittää miten sinua ja minua tullaan tulevaisuudessa kuulemaan; mikä on mielipiteemme arvo. Eikö ole vähintäänkin oikeus ja kohtuus, että me saamme sanoa tähän mielipiteemme?\nLue lisää Uusi paikallisuus -hankkeen blogista: linkki.\nOletko kiinnostunut esittelemään Rovaniemen Setlementtipäivillä setlementtinne kansalaistoimintaa?\nSetlementtiliiton kansalaistoiminnan toimialan tehtävä on tukea ja yhdistää jäsensetlementtejä sekä luoda aktiivisesti toimintaedellytyksiä kansalaislähtöiselle toiminnalle. Kansalaistoiminta yhdistää Setlementtiliiton toimialat ja on erottamaton osa setlementtien työtä. Kutsummekin sinut mukaan kansalaistoiminnan verkostotapaamiseen tutustumaan setlementtien monipuolisen kansalaistoiminnan muotoihin ja keskustelemaan.\nOletko kiinnostunut esittelemään Rovaniemen Setlementtipäivillä setlementtinne kansalaistoimintaa? Ilmoittaudu kansalaistoiminnan verkostotapaamiseen ja esittelyn pitäjäksi! Esityksesi voi olla setlementissäsi jo toteutetun tai meneillään olevan hankkeen / projektin esittelyä, oman käytännön kokemuksen jakamista tai esimerkiksi vapaaehtoistyön muotojen esittelyä. Aikaa on varattu noin 15–20 minuuttia/esitys.\nIlmoittaudu esittelijäksi tai kysy lisätietoja:\nKansalaistoiminnan tiedotus- ja projektisihteeri Pihla Ruuskanen\nSetlementtiliitossa uusi tiedottaja\nSetlementtiliiton tiedottajana on 26.9.2013 aloittanut Kirsi Lohtander. Kirsin tavoittaa sähköpostitse osoitteesta kirsi.lohtander(at)setlementti.fi tai puhelimitse numerosta 040-7573614.\nScandic-hotelleista alennus setlementtiliikkeen työntekijöille\nScandic-hotelliketju on antanut kanta-asiakasalennuksen setlementtiliikkeen työntekijöille.\nSyksyn Setlementtipäivät Rovaniemellä\nSyksyn Setlementtipäivät ovat Rovalan Setlementissä Rovaniemellä 14. - 16. marraskuuta. Tutustu ohjelmaan ja ilmoittaudu 23.10.2013 mennessä! Linkki.\nTapaamisessa elvytetään monikulttuurisen verkoston säännönmukaiset toiminnat, ideoidaan yhteistä verkoston kehittämishanketta sekä kuullaan ajankohtaisia kuulumisia setlementtikentältä. Luonnollisesti jaamme myös ajankohtaisia kokemuksia sekä kuulemme paikallisen monikulttuurisen työn erityiskysymyksistä mm. kulttuuri- ja sukupuolisensitiivisten kysymysten kannalta. Lisäksi ohjelmaan sisältyy Rovalan Suomi Kotina -mallinnuksen esittely. Tule mukaan ideoimaan MoniSet-setlementtien monikulttuurisen työn kehittämishanketta! Tutustu ohjelmaan: linkki.\nIlmoittaudu mukaan 18.10. mennessä: linkki. Lisätietoja: Matti Cantell matti.cantell(at)setlementti.fi, puh. 050 594 5276.\nSetlementtiliiton Mun talous -hanke järjestää avoimen ja ilmaisen seminaarin 7.11.2013 nuorten oman talouden hallintaan liittyvästä kouluopetuksesta. Seminaarissa eri oppilaitosten opettajat kertovat miten talousosaamisen opetus näkyy heidän nykytyössään ja heidän omista ajatuksistaan siitä, mitä se voisi tulevaisuudessa olla. Lisäksi tilaisuudessa järjestetään työpajoja aiheen pohjalta. Tutustu seminaarin ohjelmaan ja työpajojen sisältöön tarkemmin Mun talous -verkoston nettisivuilla tästä: linkki.\nAvoimet setlementtiopinnot osa 3: Maailma on setlementissä\nKoulutuksen teemoina ovat: osallisuus ja sen edistäminen, uusi paikallisuus sekä sosiaalinen ja kulttuurinen kestävä kehitys. Lue lisää: linkki.\nYhdessä mukana –projektin tulevat tapahtumat\nValtakunnallinen vertaistoiminnan koulutus 16.10, 31.10 ja 28.11.2013.\nKulttuurilla osallisuutta – sukupolvilta sukupolville, iästä viis –seminaari, yhteistyössä Uusi Paikallisuus -hankkeen kanssa 17.10.2013. Lue lisää: linkki.\nVau, mikä vanhuus! Yhdessä mukana –projektin avausseminaari 18.10.2013. Lue lisää: linkki.\nTyttö- ja poikatyön seminaari täynnä\nSeminaari on herättänyt runsaasti kiinnostusta ja sen osallistujalista on nyt täysi. Mikäli olet ilmoittautunut seminaariin, mutta et syystä tai toisesta pääsekään paikalle, ilmoita peruutuksesta ystävällisesti projektipäällikkö Heli Eischerille, heli.eischer(at)setlementti.fi.\nS-Asunnot Oy:n ja Senioriasumisoikeus Oy:n uusi isännöitsijä aloittaa lokakuun lopussa\nS-Asunnot Oy:n ja Senioriasumisoikeus Oy:n isännöitsijäksi on valittu Terhi Toppinen-Häyrinen, joka aloittaa isännöitsijän työt 28.10.2013. Terhillä on yo-merkonomin ja sosionomin (amk) tutkinnot sekä isännöitsijän ammattitutkinto. Lisäksi hänellä on yli kahdeksan vuoden työkokemus VAV-Asunnot Oy:n isännöitsijätehtävistä sekä noin kahden vuoden kokemus Setlementti Onnenkengän projektipäällikön tehtävästä. Tällä hetkellä Terhi toimii isännöitsijänä Porvoon A-asunnot Oy:ssä.\nTerhi tulee toimimaan 1.1.2014 alkaen asukasisännöitsijöiden esimiehenä ja hänen vastuullaan tulee olemaan myös teknisen isännöinnin toimialaan kuuluvat tehtävät kaikissa S-Asunnot Oy:n kiinteistöissä. Tervetuloa Terhi!\nKalasataman hyvinvointiviikkoa vietettiin kirpeässä syyssäässä\nViikolla 40 vietettiin Hyvinvointiviikkoa Helsingin Kalastamassa. Viikko oli alueen asukkaiden ja sen eri toimijoiden, S-Asuntojen, Kalliolan setlementin, Diakonia-ammattikorkeakoulun, Kallion seurakunnan ja Ravintola-Lämmön yhdessä järjestämä. Sen tavoitteena oli lisätä yhteisöllisyyttä ja herätellä kaupunginosahenkeä alueella.\nViikon aikana ohjelmassa oli muun muassa seniorilatinoa, yhteislaulua, pomppimista pomppulinnassa, Diakonia-ammattikorkeakoulun opiskelujen ohjattuja kävelykierroksia alueella, musiikki- ja tanssiesityksiä sekä pihakirppis. Hyvinvointiviikon avasi tiistaina 1.10. apulaiskaupunginjohtaja Pekka Sauri.\nOtamme mielellämme vastaan setlementtien uutisia liiton uutiskirjeeseen. Uutiskirjeen materiaalit voit lähettää sähköpostitse osoitteeseen kirsi.lohtander@setlementti.fi.\nSeuraava uutiskirje ilmestyy marraskuussa. Marraskuun uutiskirjeen aineiston viimeinen lähetyspäivä on 12.11.2013.


Kun katolle nouset pidä lakistas kii… – TS Blogit\nUusi pelastuslaki siirsi vastuun nuohouksen tilaamisesta kiinteistön omistajalle kun aiemmin pelastuslaitos huolehti nuohousten toetutumisesta. Jatkossa kiinteistönomistaja saa myös valita nuohouspalvelun tuottajan itse eivätkä piirinuohoojat enää ilmesty määrävälein paikalle pelastuslaitoksen tilaamina.\nNuohouksen määrävälit eivät muuttuneet uudistuksessa. Vakituisen asuinrakennuksen hormit ja tulisijat on nuohottava vähintään vuoden välein ja vapaa-ajan asuntojen vähintään kolmen vuoden välein.\nTaloyhtiössä kunnossapitovastuu määrittää nuohousvelvoitteen. Lähtökohtaisesti hormit ovat taloyhtiön kunnossapitovastuulla varsinkin silloin kun ne ovat taloyhtiön alkuperäisiä hormeja. Tällaisten taloyhtiön vastuulle kuuluvien hormien ja tulisijojen nuohoamisen järjestää taloyhtiö eli käytännössä isännöitsijä tai hallitus. Huoneiston sisäpuolisen takan kunnosta vastaa tällöinkin pääsääntöisesti osakas, mutta se ei tuo vastuuta nuohouksesta.\nMikäli huoneistoissa on osakkaan kunnossapitovastuulla olevia tulisijoja, on näiden nuohousvastuu osakkaalla. Tällaisia voivat olla esimerkiksi osakkaan rakennusvaiheessa erikseen tilaama tai jälkikäteen muutostyönä asentama tulisija. Myös lämmityskäytöstä poistuneiden kakluunien hormit voivat tulla osakkaan kunnossapitovastuulle, mikäli tämä haluaa edelleen käyttää kakluunia. Kunnossapitovastuusta on voitu myös säätää yhtiöjärjestyksessä.\nTaloyhtiön hoitaessa nuohouksen katetaan sen kustannukset hoitovastikkeella.\nTaloyhtiön on hyvä muistuttaa osakkaita heidän vastuullaan olevien tulisijojen ja hormien nuohouksesta nyt kun pelastuslaitos ei enää huolehdi asiasta. Nuohous on taloyhtiön ja kaikkien osakkaiden paloturvallisuuden kannalta tärkeä asia. Taloyhtiö voi myös teetättää nuohouksen osakkaan kustannuksella, mikäli tämä ei kehotuksista huolimatta huolehdi nuohouksesta. Toki hyvä kysymys on, miten taloyhtiö saa laiminlyönnin tietoonsa ja pääsee puuttumaan asiaan. Yksi vaihtoehto on pyytää taloyhtiölle nähtäväksi todistus nuohouksesta, jonka nuohoojat nykyisin antavat asiakkaalle.


Jäännöstieto < Tietoturva < TUTWiki\nYou are here: TUTWiki>Tietoturva>Sisällysluettelo?>Jäännöstieto\nTärkeiden tiedostojen tuhoutuminen käyttäjän toimien, laiterikkojen tai hyökkäysten takia on vakava ongelma. Sitä torjutaan monin fyysisin ja ohjelmallisin keinoin, erityisesti varmuuskopioin. Asialla on myös kääntöpuoli. Usein tiedostoja halutaan hävittää, mutta tämä ei ole aivan suoraviivaista.\nTiedostojen hävittäminen, deletointi, ei merkitse sitä, että tieto oikeasti häviäisi. Ensinnäkin käyttöjärjestelmät saattavat siirtää poistetut tiedostot "välivarastoon", josta ne pitää erikseen käydä hävittämässä (esim. 'recycle bin'). Hävittäminen voi olla myös automaattista ja tapahtua jonkin määräajan kuluttua tai jonkin tilarajan täyttyessä vanhimmasta alkaen.\nToiseksi, varsinainen tiedoston hävittäminenkään ei yleensä poista tiedoston bittejä. Tyypillisesti tiedostonhallinta vain muuttaa käsitystään tiedoston olemassaolosta eli poistaa sitä koskevat tiedot, kuten nimen ja osoitteen, luettelostaan. Tämän jälkeen se ei enää tunne eikä löydä tiedostoa ja pitää sen aikoinaan varaamaa talletustilaa vapaana. Ennenkuin mitään muuta kirjoitetaan tiedon päälle, se on entisellään ja senkin jälkeen jotkin osat voivat olla koskemattomina tallessa. Tällaisia tietoja sanotaan jäännöstiedoksi ('residual information'). Vaikka monet ohjelmat eivät saa enää otetta edes omiin tiedostoihinsa, joissa on bittivirheitä, tämä ei tarkoita, ettei tiedoston palasistakin olisi saatavissa jotain sellaista irti, jonka paljastumisesta voi olla haittaa. (Jäännöstiedoiksi voidaan jossain yhteyksissä kutsua, mutta ei pitäisi, myös sellaisia tiedon jäänteitä, jotka käyttöjärjestelmä kyllä tunnistaa, mutta sovellusohjelma on tavallaan "unohtanut".)\nJäännöstiedosta ei ole haittaa siinä mielessä, että se sotkisi vanhojen versioiden kautta nykyisiä dokumentteja. Tiedostonhallintahan ei enää tunne koko tiedostoa ja muut tavalliset (siis toimisto- yms.) ohjelmat puolestaan käyttävät sen palvelua.\nJäännöstiedon poistaminen hoidetaan päällekirjoituksella. Itse asiassa tieto pitäisi poistaa päällekirjoituksella, jos halutaan ettei siitä tule hallinnoimatonta jäännöstietoa. Tätä varten on erillisiä ohjelmia, mutta esim. PGP:n joissain versioissa on tällainen ominaisuus. Korkeaan turvatasoon liittyy vaatimuksia sille, millä tavoin ja montako kertaa päällekirjoitus pitää tehdä. Muutamaan kertaankin päällekirjoitetulta magneettiselta pinnalta on joskus mahdollista löytää jäänteitä alkuperäisistä biteistä. Tällä tasolla bitit eivät nimittäin ole täysin binäärisiä; bittiä edustavan magneettikentän voimakkuus vaihtelee hieman ja samoin sen tarkka sijainti. Seitsemää päällekirjoituskertaa pidetään riittävänä.\nOmatoiminen tiedostojen pyyhkiminen voi olla tarpeen samoista syistä kuin vaikkapa säilytettävien tiedostojen salaaminen, eli\ntietokoneen tai tallennusvälineen varastamisen varalta;\npahojen ohjelmien varalta;\nsiltä varalta, että joku muu laillinen käyttäjä pääsee käsiksi tietoihin, esim. ylläpitäjä tehdessään jotain sinänsä tarpeellista ja luvallista.\nmuun tunkeutumisen varalta.\nSalattuina säilytettyjen mutta sittemmin poistettujen tiedostojen pyyhkiminen ei kuitenkaan ole tarpeellista. Perusteena on se, että salaus on riittävän vahva suojaamaan säilytettävätkin tiedot. Poistetut tiedot ovat joka tapauksessa vaikeammin saatavissa kuin säilytetyt. Tiedostojen salauksen vahvuuden vakavin haaste lienee se, että taustalla on yleensä salasana, jonka ihminen kykenee muistamaan.\nOmatoimiseen hävitettyjen tiedostojen pyyhkimiseen ei välttämättä aina ole mahdollisuutta, varsinkin jos puuttuu tietoa siitä, missä tiedoston kopioita sijaitsee. Toisinaan taas käyttöjärjestelmä hoitaa asia automaattisesti.\nSamalla tallennusvälineellä voi olla useita käyttäjiä myös samanaikaisesti. Ennenkuin jokin muistialue annetaan toiselle käyttäjälle käyttöjärjestelmän on tyhjennettävä se päällekirjoituksella. Vastaava koskee siis myös keskusmuistia, jossa nollaus voi tapahtua muillakin keinoilla. Tekniikasta ja vaatimuksista riippuen RAM-muistiakaan ei noin vain saa luulla nollautuneeksi. Tarkkoja sääntöjä löytyy myös sille, miten tietoväline poistetaan lopullisesti käytöstä. Ei riitä, että jokin alan yritys suorittaa fyysisen tuhoamisen määrätyllä tavalla. Tietojen omistajan pitää valvoa, että näin tosiaan tapahtuu. Sama koskee myös arkaluonteisia paperidokumentteja.\nTopic revision: r2 - 22 Apr 2010 - 11:13:12 - MaijuLehtonen?


Dunder kasino - 250€ talletusbonus | Ykkösbonus\nWildWildBet Reviews Dunder\nDunder Casino on ruotsalaisten kasinopelien harrastajien perustama nettikasino, jonka kilpailuvaltteja ovat hyvä käytettävyys, suuri määrä erilaisia kasinopelejä, sekä selkeät bonusehdot. Kasinon perustajat ovat pyrkineet luomaan sellaisen nettikasinon, jolla he itsekin haluaisivat pelata.\nMielestämme kasino onkin onnistunut saavuttamaan nämä tavoitteet kohtuullisen hyvin. Sivusto on mukavan helppokäyttöinen, erilaisia kolikkopelejä ja muita kasinopelejä on tarjolla pitkälti toista tuhatta kappaletta ja kasinobonuskin on varsin houkutteleva.\nDunder toimii MGA:n lisenssillä, joten kaikki kasinon maksamat voitot voi kotiuttaa verovapaasti.\nNettikasino voisi olla selkeämpi\nHeti pelitilin avaamisen yhteyssä uudet pelaajat saavat käyttöönsä 20 ilmaiskierrosta Play`n GO:n mainioon Book of Dead kolikkopeliin. Tämän jälkeen onkin aika siirtyä kasinon talletusbonusten kimppuun.\nEnsimmäiselle talletukselle on luvassa 100 % talletusbonus aina 250 euroon asti ja yhteensä sata ilmaispyöräytystä samaiseen Book of Deadiin. Puolet ilmaiskierroksista avautuvat käyttöön heti talletuksen tekemisen jälkeen ja puolet ovat pelattavissa seuraavana päivänä.\nKasinobonuksella on 30-kertainen kierrätysvaatimus, joka koskee sekä bonusrahaa, että alkuperäistä talletusta. Myös ilmaiskierroksilla on 30-kertainen kierrätysvaatimus ja 250 euron voittokatto. Eivät nämä bonusehdot mielestämme ainakaan mitenkään poikkeuksellisen reiluja tai selkeitä ole, joskaan eivät myöskään pahimmasta päästä.\nDunder lupailee tarjoavansa helppokäyttöisen nettikasinon, jossa on tarjolla paljon pelattavaa. Ainakin pelien osalta tämä lupaus pitää paikkansa, sillä kasinolta löytyvät käytännössä katsoen kaikki suosituimpien pelistudioiden kolikkopelit ja kosolti myös hieman pienempien pelitalojen tuotoksia. NetEntin, Microgamingin, Play`n GO:n ja muiden tunnetuimpien pelituottajien kolikkopelien lisäksi Dunder kasinolla voi pelata esimerkiksi Merkur Gamingin, Red Tigerin, Big Time Gamingin, Pragmatic Playn, Elk Studiosin, Genesis Gamingin, Leanderin, Rabcatin, 2 by 2 Gamingin, Blueprintin, Bluberin, NoLimit Cityn ja monien muiden pienten pelintuottajien slotteja.\nKasinon helppokäyttöisyys on toki makuasia, mutta ainakin tämän arvostelijan mielestä pelilistauksen selkeys jättää hieman parantamisen varaa. Kolikkopelejä pystyy kyllä selailemaan esimerkiksi pelistudion, pelin ominaisuuksien, teeman ja muiden parametrien mukaan, mutta nämä kaikki hakuehdot ovat keskenään suloisessa sekamelskassa. Helpoiten pelien löytäminen onnistuu suoraan pelin nimellä etsimällä.


Kävin elokuvissa, yksin eli oikein hyvässä seurassa. Aluksi luulin, että saan todella olla yksin elokuvissa, kun ei näkynyt ketään muita. Ihan niin yksin en ehkä olisi halununt olla... Onneksi tuli muutama muukin.\nRISTO oli elokuva, josta minulla ei ollut oikeastaan mitään ennakkokäsitysta. Kuulin eilen radiosta Risto Kaskilahden haastattelun siitä, kuinka elokuvaa oli tehty. Siitä, kuinka hänelle oli tehty mittatilaustönä se pyörätuoli ja siihen sellainen suulla ohjaus. Risto oli siis neliraajahalvaantunut.\nSiitä siis lähdettiin, mutta elokuva yllätti minut ja oikein positiivisesti. Hah, sehän oli hauska ja jopa jännittävä. Risto Kaskilahti näytteli näyttelijä Risto Kaskilahtea. Hänen nuorena vaimonaan oli Krista Kosonen, Anna. Leffan pahis oli Aku Hirviniemi, ihan hirveä. Siis aivan mahtava rooli ja oli ilo nähdä Hirviniemi roolissa, millaisessa häntä ei olisi osanut edes kuvitella.\nElokuvassa käsitellään vammautumista, rahaa ja YLEn touhuja. Ihan kivaa! Kannatti katsoa!\nLähettänyt Kini klo 21.46


tietäjät – Latvus\n6.1.2011 ~ latvus\t~ Kommentoi\nUskontojen kohtaaminen ja aito vuoropuhelu on haastavaa ja myös vähän\npelottavaa. Voinko vilpittömästi sanoa olevani kristitty ja valmis\nkunnioittamaan toisinuskovaa? Voinko ajatella oppivani muilta jotakin elämästä,\nitsestäni ja Jumalasta? Pelottavaa toisen uskonnon kohtaamisessa on erilaisuus,\neri käsitykset ja oudot tavat. Kohtaaminen ja vuoropuhelu edellyttää ainakin\nvilpitöntä halua pysähtyä toisen luo ja kuunnella ymmärryksellä.\nLoppiaisen kertomus Aasian suunnasta tulleista ennustajamiehistä (kreikaksi\nmaagoi) kertoo etsimisestä, erilaisuuden kunnioittamisesta ja suuresta\nrohkeudesta. Nuo miehet on aikojen kuluessa ”kristillistetty” monin tavoin,\nheidän lukumääränsä ja nimensäkin on määritelty. Loppiaisen evankeliumi (Matt.\n2) kertoo kuitenkin vain sen, että he tulivat idästä ja että heitä oli useampi.\nTietäjämiehet eivät olleet juutalaisia tahi kristittyjä, mutta he tulivat\nkunnioittamaan vastasyntynyttä Jeesus-lasta. Eriuskoiset ihmiset kohtasivat\nKelpaisivatko nämä Aasian suunnalta tulevat tietäjät myös meille esikuvaksi\nniihin hetkiin, kun me kohtaamme toisen uskonnon edustajia? Uskontojen\nlähtökohdat saattavat erota toisistaan, kun yhdet katsovat tähtiin ja toiset\nselittävät profetioita. Kertomuksessa tämä erilaisuus ei kuitenkaan\nmuodostunut esteeksi, vaan kävi pikemminkin päinvastoin. Kertomus antaa osuvan\nkuvan siitä, kuinka kenelläkään ei ollut tilanteessa riittävästi tietoa ja\nosaamista, vaan perille pääseminen edellytti kyselyä ja vuoropuhelua.\nKysyminen, kuuntelu, toiselta oppiminen sekä oman ja toisen perinteen\nkunnioitus ovat hyviä tienviittoja uskontodialogin matkalla eteenpäin.


Maalaissalaatti savumuikusta | Kala, Salaatit, Gluteeniton | Soppa365\nklo 7:01 | 23.5.2019\nSäilötyillä savumuikuilla kruunattuun salaattiin nostetaan päälle uppomuna.\nvihreitä tai keltaisia pitkiä papuja\nsekasalaattia (esim. rucolaa, nuorta lehtikaalia ja romainea)\nprk (n. 200-400 g)\nValmista ensin paahdetut perunat (ks. ohje alhaalla).\nPuhdista pavut ja poista päät. Keitä papuja suolalla maustetussa vedessä noin 6 minuuttia. Kaada vesi pois ja laita pavut kylmään veteen jäähtymään.\nMittaa kastikkeen aineet tarjoilukulhoon ja sekoita hyvin.\nViipaloi retiisit ja lohko tomaatit. Huuhdo ja kuivaa salaatti. Siirrä salaatti, retiisit ja tomaatit tarjoilukulhoon. Lisää joukkoon valutettu savukala. Älä sekoita, ettei salaatti lötkisty.\nLaita kulhoon pavut ja paahdetut perunat. Sekoita kevyesti.\nValmista uppomunat. Laita vesi kuumenemaan kattilaan. Riko munat omiin kuppeihinsa. Kun vesi on kiehahtanut, lisää siihen etikka ja suola. Anna veden porista keskilämmöllä. Pyöräytä vesi liikkeelle kattilassa esimerkiksi kauhalla. Liu'uta muna varovasti veteen. Pidä kuppi mahdollisimman lähellä veden pintaa. Keitä noin 3 minuuttia. Nosta muna reikäkauhalla kattilasta. Siisti reunat tarvittaessa. Valmista kaikki munat samalla tavalla.\nViimeistele salaatti uppomunilla. Rouhi päälle suolaa ja pippuria.\n(oksa rosmariinia tai timjamia)\nRaaputa tai harjaa perunat puhtaiksi. Puolita tai lohko perunat halutessasi. Laita ne uunivuokaan. Kaada joukkoon öljy, suola ja pippuri. (Lisää yrtinoksa). Sekoita hyvin.\nPaahda perunoita uunissa noin 25 minuuttia tai kunnes ne ovat kypsiä. Paistoaika riippuu perunoiden koosta ja uunin tehosta.\nklo 9:35 | 23.5.2019\nMinä kalastin muikkuni takapihan savilammesta. Muikut olivat jo kuolleita nikkelimyrkytyksen johdosta. Kotiruoka on parasta!


Kauppatieteiden kandidaatin tutkinto - Aalto-yliopisto - Kauppakorkeakoulun opinto-opas 2016-2017\nKauppakorkeakoulun opinto-opas 2016-2017\nTutkinnon rakenne ja opintokokonaisuudet\nTutkintoon on sisällyttävä seuraavat opintokokonaisuudet: Liiketoimintaosaamisen perusteet, erikoistumisalueen opinnot, sivuopinnot, kieli- ja viestintäopinnot sekä vapaasti valittavat opinnot.\nLiiketoimintaosaamisen perusteet on 60 opintopisteen laajuinen opintokokonaisuus, joka sisältää kaikille alemman korkeakoulututkinnon opiskelijoille yhteiset kurssit. Liiketoimintaosaamisen perusteisiin sisältyviä kursseja käytetään erikoistumisalueen aineopinnoissa ja sivuopinnoissa tutkintovaatimuksissa esitetyllä tavalla, jolloin erikoistumisalueen aineopintojen laajuudeksi tulee 60 op ja sivuopintojen laajuudeksi 24 op. Tästä johtuen Liiketoimintaosaamisen perusteista koottavan kokonaisuuden laajuudeksi tulee lopulta 42, 48 tai 54 opintopistettä opiskelijan sivuopinnoista riippuen.\nErikoistumisalueen aineopintojen kokonaisuus (60 op) koostuu yhteisistä menetelmäopinnoista (12 op), erikoistumisopinnoista (42 op) sekä yhdestä ko. erikoistumisalueen kurssista (6 op) liiketoimintaosaamisen perusteiden kokonaisuudesta.\nErikoistumisalueen aineopintoihin sisältyy pakollisia menetelmäopintoja 12 op (kaksi kurssia). Toinen kursseista on 30A02000 Tilastotieteen perusteet, ja toisen opiskelija valitsee erikoistumisalueen määrittelemistä kursseista.\nErikoistumisopintoihin (42 op) sisältyy capstone-kurssi (6 op) ja 12 opintopisteen kokonaisuus, joka sisältää 10 opintopisteen laajuisen kandidaatintutkielman ja 2 opintopisteen laajuisen seminaarin.\nSivuopintokokonaisuus on laajuudeltaan 24 tai 30 opintopistettä. Jos opiskelijan sivuopintokokonaisuus on laitoksen järjestämä kokonaisuus, se muodostetaan ko. laitoksen järjestämästä liiketoimintaosaamisen perusteisiin kuuluvasta 6 opintopisteen laajuisesta kurssista ja kolmesta 6 opintopisteen laajuisesta opetussuunnitelmassa määritellystä kurssista (yhteensä 24 op). Tällöin vapaasti valittavien opintojen laajuus on 30 opintopistettä. Kauppakorkeakoulun virallisessa ulkomaisessa vaihtoyliopistossa tai Kauppakorkeakoulun virallisen vaihto-ohjelman vaatimukset täyttävässä opinto-ohjelmassa ulkomailla suoritettu kansainvälinen sivuopintokokonaisuus on aina laajuudeltaan 30 opintopistettä. Tällöin vapaasti valittavien opintojen laajuus on 18 opintopistettä. Opiskelija voi saada pakollisen sivuopintokokonaisuuden lisäksi tutkintoonsa toisen sivuopintokokonaisuuden, jos hän käyttää vapaasti valittavat opintonsa sen suorittamiseen.\nPakollisia kieli- ja viestintäopintoja kuuluu kandidaatin tutkintoon 18 opintopistettä.\nKTK-tutkinnon vapaasti valittavien perus- tai aineopintotasoisten opintojen laajuus on 18-30 opintopistettä. Vapaasti valittavien opintojen laajuus riippuu siitä, minkä kokonaisuuden opiskelija valitsee sivuopinnoikseen.\nTutkintoasetuksen (794/2004) 7 §:ssä mainittujen tavoitteiden lisäksi kauppatieteiden kandidaatin tutkinnon tavoitteena on antaa opiskelijoille laaja-alainen kauppatieteellinen yleissivistys sekä mahdollisuus erikoistua jonkin tietyn kauppatieteellisen aihealueen erityisasiantuntijaksi. Tiedollisten tavoitteiden lisäksi tutkinnolla on työelämävalmiuksiin tähtääviä taidollisia tavoitteita. Tutkinnon täsmällisempänä tavoitteena on antaa opiskelijoille\nkauppatieteiden tuntemus: liiketoimintaosaamisen perusteiden tuntemus, tutkintoon kuuluvan erikoistumisalueen erittäin hyvä tuntemus sekä mahdollisten sivuaineiden tai niihin rinnastettavien kokonaisuuksien hyvä tuntemus;\nvalmiudet analysoida ja ratkaista taloutta ja liiketoimintaa koskevia ongelmia;\nvalmiudet tieteelliseen ajatteluun ja tieteellisiin työskentelytapoihin kauppatieteissä sekä edellytykset ylempään korkeakoulututkintoon johtavaan koulutukseen ja jatkuvaan oppimiseen;\nvalmiudet tarkastella asioita etiikan, kestävän kehityksen ja kansainvälisyyden näkökulmasta;\nhyvä viestintä- ja kielitaito sekä valmiudet työskennellä erilaisissa tiimeissä.\nKotimaisten kielten taito\nOpiskelijan tulee kandidaatin tutkintoon sisältyvissä opinnoissa osoittaa saavuttaneensa molemmissa kotimaisissa kielissä sellaisen taidon, joka on tarpeen kauppatieteellisen tutkinnon tavoitteiden kannalta. Tässä tarkoituksessa opiskelijan tulee suorittaa opetussuunnitelmassa määritellyt kotimaisten kielten opinnot.\nJulkisyhteisöjen henkilöstöltä vaadittavasta kielitaidosta annetun lain (424/2003) 6 §:n 1 momentin edellyttämä suomen ja ruotsin kielen taito osoitetaan suorittamalla kypsyysnäyte sillä kotimaisella kielellä, jolla opiskelija on saanut koulusivistyksen, ja toisessa kielessä opetussuunnitelmassa määritelty kurssi.\nOpiskelijan tulee kandidaatin tutkintoon sisältyvissä opinnoissa osoittaa saavuttaneensa vähintään kahden vieraan kielen sellaisen taidon, että hänellä on valmiudet kansainväliseen kanssakäymiseen. Kandidaatin tutkintoa varten opiskelijan on suoritettava nämä vieraiden kielten opinnot siten, että hän suorittaa Business Communication Skills -kurssin (3 opintopistettä) ja toisessa vieraassa kielessä 6 opintopisteen laajuiset opinnot. Tämän lisäksi opiskelijan on suoritettava vapaavalintaisesti 6 opintopistettä ruotsin kielessä tai vieraassa kielessä.\nOpiskelijan tulee maisterin tutkinnossa tai sitä edeltäneissä opinnoissa osoittaa saavuttaneensa kyvyn kansainväliseen viestintään talouselämässä.\nOpetuksesta vastaava varadekaani voi vapauttaa opiskelijan osittain tai kokonaan kotimaisten kielten tai muiden kielten kielitaitovaatimuksista, jos opiskelija on saanut koulusivistyksensä muulla kuin suomen tai ruotsin kielellä tai ulkomailla.


Raunistulan nukkekodit: Varastot kuntoon - hyllyköt ojennukseen\nTeimme kerholla varastohyllyjä, kiitos Ninnalle piirustuksesta, jonka turvin saatiin kohtuusuoriakin syntymään.\nMateriaalina oli Bilteman lauta. Sahausta varten, jotta palat ovat mahdollisimman yhtäsuuret, Bilteman laudoista tehtiin nippuja, jotka teipattiin maalarinteipillä hyvin kiinni.\nYhteen hyllyyn (korkeuden voi itse päättää, sahaus pituudesta sitten sen mukaan) meni tätä laatutavaraa seuraavasti:\n- P ä ä d y t 4 tikkua, jotka sahatiin kahteen osaan siten, että kapeampi osa sopi hyvin hyllyn kannattimiksi. Päätyjen ulkomitaksi leveydestä tuli 3,5 cm. Päätyihin jätettiin siis noiden tikkujen väliin pieni rako.\nTässä päädyt (kuvassa kahden hyllykön päädyt) asetettu mm-paperilla olevalle piirustukselle - väliin kannattaa laittaa kalvoa, niin piirros säilyy ilman liimaa ;=). Näin saatiin kannattimet liimattua siten että olivat samalla korkeudella.\n- H y l l y t (esim 4 hyllyä ja kukin hylly vei 2 tikkua) 16 tikkua liimattiin paikoilleen siten, että päädyt laitettiin "makaamaan" ja ensin liimattiin ikään kuin takimmainen hylly. - Tässä mallissa Bilteman tikusta tehty hylly oli sen verran leveä, että sahatusta tikkupinosta jäi ns lattiaparkettia varten aina toinen nippu, joka oli kapeampaa kuin tarvittava hyllylauta. Jos Bilteman tikusta tekee, yhtä hyvin voi sahata hyllyn niin, että voi käyttää molemmat osat eli laittaa hyllyn jusiinsa puolikkaan tikun levyiseksi.\nSen jälkeen näiden ekaksi liimattujen hyllylevyjen päälle laitettiin (ks kuva alla) kaksi Bilteman tiukkua ja näin saatiin tasainen rako hyllylevyjen väliin. Kätevää!\nTässä näkymä liimatusta hyllyköstä:\nTärkeintä on saada palat pysymään paikallaan kun hyllyä kootaan - maalarinteippi on siinä hyvä.\nTai vakaa käsi\nKuvassa näkyy hyllyt sahattuna ja teipattuina pinoina.\nNäin saatiin aikaan monta hyllyä, joissa voi säilyttää vaikka mitä. Näitä joku vielä maalaa, joku ei. Nähtäväksi jää, mitä niihin sitten aikanaan varastoidaan.\nLähettänyt raunistula.nukkekoti@gmail.com klo 9.53\nTunnisteet: Kerhoillat, Varastohylly


Mercedes-Benz Sprinter 518 Optimoitu 250Hv (Vaihto) Puolipitkä - Matala 2007 - Vaihtoauto - Nettiauto\n518 Optimoitu 250Hv (Vaihto)\nVuosimalli 2007 (ensirek. 9-2007) Katsastettu 7-2016\nMoottori 3.0 l, Diesel Mittarilukema 292 300 km\nMercedes-Benz Sprinter 518 Optimoitu 250Hv (Vaihto)\nVAIHDETAA/MYYDÄÄN Tästä pirteä vetojuhta hyvällä kantavuudella voi vetää isompaakin kärryä kukee kuin juna eikä voima lopu! Manuaali laatikolla (6v) (optimoitu 250hv)Rek.6henk. Molemmilla puolilla liukuovet,Pikalukituksella irroitettava Sprintterin oma takapenkki.avattava luukku taakse (voi kuljettaa pitkääkin tavaraa)Renkaita on neljä sarjaa (kahdet vanteet 12kpl).Tosihyvät poppivehkeet on subbarit ja tuplavahvistimet!!!Verot 104€ vuosi....Lue lisää »\nVAIHDETAA/MYYDÄÄN Tästä pirteä vetojuhta hyvällä kantavuudella voi vetää isompaakin kärryä kukee kuin juna eikä voima lopu! Manuaali laatikolla (6v) (optimoitu 250hv)Rek.6henk. Molemmilla puolilla liukuovet,Pikalukituksella irroitettava Sprintterin oma takapenkki.avattava luukku taakse (voi kuljettaa pitkääkin tavaraa)Renkaita on neljä sarjaa (kahdet vanteet 12kpl).Tosihyvät poppivehkeet on subbarit ja tuplavahvistimet!!!Verot 104€ vuosi. Suht siisti päälleppäin , pohja massattu ja täysin ehjä !Tied.mielummin Sp.... TARJOUKSIA!!! , . VAIHDETAAN... Piilota »\nNettiauto ID 8916640


Tapahtuman osallistujan rekisteröiminen QR-koodilla - Liikuttajat\n17 kesäkuun, 2022 15 kesäkuun, 2022 kirjoittaja Admin\nTiimimme on kehittää palveluamme jatkuvasti entistäkin käyttäjäystävällisemmäksi. Viimeisimpänä päivityksenä tapahtuman osallistujan käynti voidaan rekisteröidä pääsylipussa olevan QR-koodin avulla.\nKauppias pystyy määrittämään tapahtumatyyppiseen tuotteeseen, haluaako hän näyttää kuitissa linkkiä pääsylippuun, oletuksena asetus on pois päältä eli linkkiä ei tulosteta kuittiin.\nAsetuksen ollessa päällä, kuittiin lisätään linkki tapahtuman pääsylippuun. Lukemalla linkistä avautuvan QR-koodin esimerkiksi puhelimen kameralla, voidaan osallistujan käynti rekisteröidä. Tätä toimintoa voidaan hyödyntää esimerkiksi niin liikuntatunneille kuin konserttiin saapuville lipun ostaneille.\nLinkistä selaimeen avautuvan verkkosivun sisältöön vaikuttavat:\nOnko tapahtuma kurssimuotoinen vai ei\nOnko osallistujatiedot vaadittu vai ei (asiakkaalta pyydettävät tiedot)\nMaksusuorituksen jälkeen loppuasiakas saa kuitin tai varausvahvistuksen. Kuitissa / varausvahvistuksessa on pääsylippulinkki. Alla olevassa tapauksessa osallistujatiedot on vaadittu, joten jokaiselle osallistujalle tulostuu erillinen linkki ja sitä klikattaessa avautuu yksi QR-koodi per linkki.\nMikäli osallistujatietoja ei ole vaadittu, jokaiselle osallistujalle tulostuu yhteinen pääsylippulinkki ja sitä klikattaessa avautuu pääsyliput sivu, jossa on kaikkien osallistujien QR-koodit, kts. esimerkki vieressä.\nMikäli tapahtuma on kurssimuotoinen, pääsylippulinkit näkyvät kuitissa vain yhdellä tapaa: mikäli osallistujatietoja ei ole vaadittu tai on vaadittu, pääsylippulinkkejä on kuitissa vain yksi ja pääsylippusivu sisältää niin monta QR-koodia kuin tapahtumaa on ostettu. Pääsyliput sivulla näytetään seuraava tapahtumakerta (seuraava kurssikerta) sekä lisätietona paljonko kurssikertoja on jäljellä sekä paljonko kurssikertoja on yhteensä.\nKuitista löytyvän pääsylippulinkin QR-koodista avautuvasta Osallistumisen tila -sivusta: myyjä tai myyjän edustaja lukee QR-koodin puhelimella ja klikkaa selaimeen avautuvasta sivusta osallistujan rekisteröidyksi. Huom. myyjän tulee olla kirjautunut Liikuttajat-palveluun omilla tunnuksillaan, jotta Osallistumisen tila -sivu avautuu.\nKäyttötapaus 1: QR-koodi asetus on päällä, tuote on tapahtuma (ei kurssi)\nLoppukäyttäjä ostaa kauppiaalta tapahtuma tyyppisen tuotteen Liikuttajat-palvelusta. Maksutapahtuman jälkeen loppukäyttäjä saa kuitin, jossa on linkki pääsylippuun. Loppukäyttäjä avaa linkin selaimessa, joka näyttää pääsylipun QR-koodina. Tapahtuman järjestäjä voi lukea QR-koodin esimerkiksi puhelimen kameralla ja rekisteröidä osallistujan käynnin QR-koodista avautuvasta näkymästä.\nKäyttötapaus 2: QR-koodi asetus on päällä, tuote on tapahtuma (ei kurssi), osallistujatietoja ei vaadita\nLoppukäyttäjä valitsee 3 kpl kesäkonsertti nimistä tapahtumatyyppistä tuotetta ja maksaa ne Nordean verkkopankilla. Hän saa sähköpostiinsa kuitin, jossa on linkki pääsylippuihin. Linkistä avautuu selaimeen sivu, jossa näkyy kolme QR-koodimuodossa olevaa pääsylippua.\nKäyttötapaus 3: QR-koodi asetus on päällä, tuote on tapahtuma (ei kurssi), osallistujatiedot vaaditaan\nLoppukäyttäjä valitsee 3 kpl kesäkonsertti nimistä tapahtumatyyppistä tuotetta, syöttää osallistujien nimet ja maksaa ostokset Nordean verkkopankilla. Hän saa sähköpostiinsa kuitin, jossa on osallistujien nimet sekä jokaiselle oma linkki pääsylippuun. Linkeistä avautuu jokaiselle osallistujalle oma pääsylippu QR-koodi.\nKäyttötapaus 4: QR-koodi asetus on päällä, tuote on kurssimuotoinen tapahtuma, osallistujatietoja ei vaadita\nLoppukäyttäjä ostaa Liikuttajat-palvelusta kauppiaalta kolmelle henkilölle puistojooga kurssin, joka sisältää useamman tapahtumakerran. Osallistujatietoja ei kysytä.\nMaksutapahtuman jälkeen loppukäyttäjä saa kuitin, jossa on linkki pääsylippuihin. Linkistä avautuu selaimeen sivu, jossa näkyy 3 QR-koodimuodossa olevaa pääsylippua. Pääsylippusivu näyttää seuraavan kurssikerran, sekä tiedon paljonko kurssikertoja on jäljellä ja paljon niitä on yhteensä.\nKäyttötapaus 5: QR-koodi asetus on päällä, tuote on kurssimuotoinen tapahtuma, osallistujatiedot vaaditaan\nLoppukäyttäjä ostaa Liikuttajat-palvelusta kauppiaalta kolmelle henkilölle puistojooga kurssin, joka sisältää useamman tapahtumakerran. Osallistujatiedot kysytään oston yhteydessä.\nMaksutapahtuman jälkeen loppukäyttäjä saa kuitin sähköpostiinsa, jossa on osallistujien nimet sekä linkki pääsylippuihin. Linkistä avautuu selaimeen sivu, jossa näkyy kolme QR-koodimuodossa olevaa pääsylippua. Pääsylippusivu näyttää seuraavan kurssikerran, sekä tiedon paljonko kurssikertoja on jäljellä ja paljon niitä on yhteensä.


Blogitapaamiset: October 2012\nBlogaajat ja bloggaajat jalkautuvat: mitä, missä, miksi ja milloin? Ja mitä sitten tapahtui?\nTiptap – huomio: editoitu versio!\nAihe: bloggaajien pikkujoulu\nPaikka: ravintola Teerenpeli, Hämeenkatu 25, Tampere\nAika: lauantai 1.12.2012 kello 18\nAlustava arvio on, että talvi tulee, tulee taas joulukin. Ja ennen kaikkea tulee pikkujoulu!\nSuomen perustuslakiin on kirjattu – tarkistakaa ystävällisesti mikäli epäilette – että ensimmäinen virallisesti luvallinen pikkujoulupäivä on 1.12. ja kuinka ollakaan tänä vuonna se sattuu juuri sopivasti lauantaille. Kannat kattoon!\nJuhlapaikkana on ravintola Teerenpeli, joka on 850 metriä rautatieasemalta Hämeenkadun vasenta puolta pitkin kohti Hämeenpuistoa. Hämeessä tosiaan ollaan, jos jollekulle jäi epäselväksi. Google Mapsin mukaan matkan kävelee 12 minuutissa, konttausajasta ei ole tietoa. Jos urheilu ei kiinnosta, Hämeenkatua suhaa sen sata bussia ja rautatieasemalla on taksikin.\nTuu ny sääkin nääs viättääm pikkujoulua Tampereelle!\nPosted by Ohari at 08:52 18 comments:\nLabels: Pikkujoulut, Tampere\nTässä blogissa kerrotaan eri puolilla Suomea järjestettävistä blogaajien naamakkaiskohtaamisista. Blogia päivittämään ja kutsuja esittämään pääsee kuka tahansa: laita mailia Marinadille, niin saat tunnukset. Kohtaamisten jälkeen kommenttiosastolle halukkaat voivat ilmoitella linkit omien blogiensa raportteihin.\nHki keskusta (3)\nOld Anchor (1)


Luo Sanaston Työarkit Sanaston Mallit\nTyöarkin Mallipohjat sanasto\nLuo Sanaston Työarkit\nMikä on sanastomateriaali?\nSanaston työkaluja ja graafisia järjestäjiä käytetään auttamaan oppilaita visuaalisesti järjestämään ja seuraamaan sanavarastojen sanoja.\nSanaston järjestäjät saavat oppilaat harjoittamaan sanoja, jotka he oppivat, olipa kyseessä sisältökohtainen tai palkkaluokkainen sanasto. Sanaston järjestäjillä on usein opiskelupaikkoja piirtää kuvaa, kirjoittaa lause ja käyttää kontekstia auttaa vahvistamaan opiskelijan ymmärrystä sanasta ja sen merkityksestä.\nVocabulary-laskentataulukon luomiseksi klikkaa alla olevaa "Käytä tätä mallia" -painiketta. Kun olet Storyboard Creatorissa, napsauta jokaista elementtiä mallissa muuttamalla ne tarpeidesi mukaan. Kun olet valmis, valitse Tallenna ja noudata ohjeita. Voit tulostaa laskentataulukon seuraavalta näytöltä tai se tallennetaan tilillesi.


Vihdin lukiosta seitsemän laudaturia kirjoittanut Aino Mikkola: ”Parasta on ratkaisujen etsiminen yhdessä” | Paikalliset | Luoteis-Uusimaa\nEtusivu » Paikalliset 5.6.2021 8:45\nAino Mikkolan, 19, kesäisiin harrastuksiin kuuluvat kanoottipoolo, lentopallo ja suunnistus. Myös pianonsoittoa pitkään harrastanut Mikkola odottaa yliopisto-opintoja innolla. - Kiva päästä tutustumaan uusiin, kivoihin tyyppeihin! Annukka Tallberg\nKymmenlapsisen sisarusparven toiseksi vanhin lapsi, Aino Mikkola, 19, saapuu juttusille huolettoman oloisena. Helsingissä asuva Mikkola raapii maalia käsivarsistaan ja kertoo tulevansa suoraan työmaalta.\n– Olen kesätöissä maalaamassa talojen julkisivuja, se on kivaa, kun työssä saa käyttää käsiään, seitsemän ainetta ja kaikista laudaturit Vihdin lukiosta kirjoittanut kevään ylioppilas kertoo.\nAino Mikkola seuraa isosiskonsa Emmi Mikkolan jalanjälkiä siinä määrin, että puolitoista vuotta vanhempi Emmi valmistui vuonna 2019 lukiosta myös priimuksena erinomaisilla arvosanoillaan.\nMuutama kuukausi sitten itsenäisen elämän Helsingissä aloittanut Aino Mikkola on kasvanut suurperheessä Vihdissä. Ainon nuorin sisarus on tällä hetkellä vasta puolitoistavuotias.\nMikä lukio-opiskelussa oli hyvää?\n– Tuntuu, että siitä on ikuisuus, kun olen ollut täällä, apua, niin paljon on tapahtunut jo lukion jälkeen! Kahden kämppäkaverin ja isosiskonsa Emmin kanssa Oulunkylässä asuva Mikkola sanoo nauraen.\nOppimiseen kuuluu myös vapaa-ajasta nauttiminen.\n– On ollut upea vaihe muuttaa pois kotoa, vaihtaa kaupunkia, tehdä töitä ja nauttia vapaudesta, on tulossa ihana kesä.\nMikkola miettii itseään lukio-opiskelijana ja toteaa olleensa kiinnostunut ”oikeastaan kaikesta”.\n– Olin aktiivinen tunneilla ja viittasin paljon. Lukio-opetuksessa oli erityisen hyvää se, että usein ratkaisuja mietittiin yhdessä opettajien kanssa, eikä opetus ollut liian opettajalähtöistä.\nPriimusylioppilas nimeää lempiaineikseen biologian, liikunnan ja musiikin.\n– Oikeastaan olisin halunnut opiskella kaikkia aineita enemmän. Psykologiasta kävin vain peruskurssit, siihen haluan ehkä syventyä lisää omalla ajallani. Ruotsi oli vähän tylsää, sitä en edes kirjoittanut.\nMikkola kertoo oppineensa lukemaan jo kolmevuotiaana.\n– Minulle on luettu paljon kotona ja olen tykännyt itse lukea. Luen myös pikkusisaruksilleni.\n– Oppimiseen kuuluu myös vapaa-ajasta nauttiminen. Mielestäni osasin sen hyvin jo lukiossa. Elämässä on paljon muutakin kuin koulu, kun perushyvinvointi on kunnossa, jaksaa olla kiinnostunut myös uusista asioista.\nMikkola kirjoitti tänä keväänä neljä ainetta, vuosi sitten keväällä pitkän saksan ja viime syksynä biologian ja kemian. Ylioppilaskokeita hän jännitti – koronapandemian takia.\n– Mietin, että hitsi, jos tulee joku pieni nuha, enkä voi osallistua. Onneksi niin ei käynyt. Järjestelyt pelasivat mielestäni hyvin kokeissa.\nPandemia vei kevään ylioppilailta perinteiset penkkarit.\n– Me pidimme muutaman kaverin kanssa omatoimiset penkkarit; pukeuduimme joulupukeiksi ja heittelimme auton ikkunasta karkkeja etukäteen sovitusti peruskoulun tienoilla, jossa äitini on opettajana. Oppilaat keräsivät karkkeja riemuiten, Mikkola muistelee hymyssä suin.\nYlioppilasjuhliin Mikkola on valmistautunut etsimällä isosiskonsa lakin ja kaapista mekon, joka on ollut käytössä hänellä aiemminkin.\n– Ulkoiset jutut eivät ole minulla keskiössä. On mukavaa, että juhla voidaan pitää, vaikka yleisöä kouluun ei saakaan tulla. On ihana nähdä kavereita, Mikkola sanoo.\nTavoitteellisesti kohti lääkärin ammattia\nKesän jälkeen puhaltavat Aino Mikkolan elämässä jälleen uudet tuulet. Koti vaihtuu Helsingistä Tampereelle, jossa Mikkola aloittaa opinnot Tampereen yliopiston lääketieteen ja terveysteknologian tiedekunnassa.\n– Olen pohtinut jo pitkään lääkärin ammattia. On todella mielenkiintoista oppia tuntemaan ihmiskeho ja mieli. Lääkärin työssä pitää ja saa kehittyä koko ajan myös itse. Kehitystä pidän tärkeänä virkeyden ylläpitäjänä elämässä muutoinkin.


Mikä on hiljainen viikko? – Lasten polku\nMikä on hiljainen viikko?\nLasten polku 4/2019, Toimittajan terveisiä\nPitäisikö hiljaisella viikolla olla hiljaa? Vai mitähän sillä tarkoitetaan?\nPääsiäistä edeltävää viikkoa on kutsuttu hiljaiseksi viikoksi. Silloin kristityt keskittyvät muistelemaan Jeesuksen kärsimystä. Jokaisella hiljaisen viikon päivällä on oma nimensä. Viikko alkaa palmusunnuntaista, jolloin muistellaan sitä, kun Jeesus ratsasti aasilla pääsiäisjuhlille Jerusalemiin ja ihmiset heittivät hänen kulkureitilleen palmunoksia.\nSeuraavat päivät on nimetty malkamaanantaiksi, tikku-tiistaiksi ja kellokeskiviikoksi. Loppuviikolla puhutaan lanka-lauantaista ja sukkasunnuntaista. Nämä nimet ovat saaneet alkunsa vuoden kiertoon, pakanallisiin uskomuksiin tai Raamatun kertomuksiin liittyvistä tavoista. Otapa itse tai jonkun isomman kanssa selvää, mitä ne tarkoittavat.\nHiljaiseen viikkoon liittyy monta uskovaisille tärkeää kirkkopyhää: kiirastorstai, pitkäperjantai ja pääsiäispäivät. Muistatko niiden merkitykset? Vaikka viikolla on nimi hiljainen viikko, se päättyy niin iloisiin tunnelmiin, Jeesuksen ylösnousemiseen, että on aihetta kiitoslauluun.\nrykotisivut2019-05-03T10:23:15+03:001. huhtikuuta 2019|


Putin ja Krim, Obama, Ukraina ja Kosovo\nPerjantai 18.4.2014 klo 10:03 - Pirkko Turpeinen-Saari\nKatsoin presidentti Putinin televisioidun kansalaiskeskustelun. Hänen mielestään venäläisen luonteen keskiössä ei ole yksilön rikastuminen vaan syvempi tunteellisuus, jonka yhteydessä hän viittasi toisen maailmansodan ajan koettelemuksiin ja yhteisvastuuseen.\nVerrattaessa Krimin haltuunottoa ja krimiläisten tulevaisuutta Kosovon haltuunottoon ja kosovolaisten tulevaisuuteen tarkastelijalle paljastuu kaksi todellisuutta, joiden syntymisen lainalaisuuksien ymmärtäminen on myös Ukrainan tilanteen ymmärtämisen avain.\nEntisen Jugoslavian hajottamisprosessi oli Yhdysvaltojen, Reaganin aloitteesta suorittama harkittu teko. Sen sytytyslankana oli v. 1984 National Security Decision Directive " Yhdysvaltojen Jugoslavia-politiikka". Samoin NSDD 64 "on Eastern Europe" 1982. Se sisälsi pyrkimyksen edistää "hiljaista vallankumousta" kommunistipuolueiden lakkauttamiseksi ja hallitusten kumoamiseksi sekä Itä-Euroopan saattamiseksi osaksi markkinataloutta.\nVuonna 1980 Jugoslavia oli liittoutumaton maa, sosialistinen markkinatalous, jonka kansantuote kasvu oli 6,1%. Kansalaisilla oli ilmainen koulutus ja terveydenhuolto,edullinen asumisen taso ja 1kk palkallinen vuosiloma.\nReagan ja hänen seuraajansa suorittivat yhdessä valtapiiriinsä kuuluvien Maailman pankin ja IMF:n kanssa Jugoslavian talouden uudelleen järjestelyn lainoittajien kanssa yhteispelissä siten, että kymmenessä vuodessa Jugoslavian talouden rakenteet oli muutettu, inflaatio, työttömyys ja kurjuus nousivat raketinomaisella vauhdilla, luoden edellytykset etnisille kiistoille ja lopulta sodalle. Sodassa USA oli edelleen johtajana niin propagandassa, YK:ssa, NATO:ssa kuin markkinoiden säätelyssä.\nYhdysvallat johti myös 1999 NATO:n Jugoslavian pommituksia, joiden tarkoituksena oli miehittää koko Jugoslavia. Lopuksi miehitetyksi jäi Serbiaan kuuluva maakunta, Kosovo. YK:n pysyvä läsnäolo ja sotarikollisen valinta( ICTY:n syyttäjä Carla Ponten mukaan) Kosovon presidentiksi loi mahdollisuuden ottaa haltuun Kosovossa sijaitseva Jugoslavian rikkain kaivos sekä vallata maapala Yhdysvaltojen sotilastukikohtaa varten. Miehityksen vuosina kaikki merkittävät yritykset, pankit, muu infrastruktuuri on otettu ylikansallisten yritysten haltuun. Kansalaisille niin Bosniassa kuin Kosovossa on jäänyt ulkopuolisen, köyhän, työttömän valtaa vailla olevan seurailijan rooli, jonka tulevaisuudesta miehittäjät vähät välittävät.\nUSA on noudattanut Jugoslavian kaltaista politiikkaa myös Ukrainassa. Se on yli kymmenen vuoden aikana apul. ulkoministeri Victoria Nulandin mukaan sijoittanut 5 miljardia agitaatioon Ukrainassa. Kansalaisilla on runsaasti huolia korruptiosta köyhyyteen, joten muutoksenhalua on. Onko ratkaisu huoliin Yhdysvaltojen johtamien ylikansallisten yritysten, IMF:n ja Maailmanpankin lisääntyvä vaikutus. Ylikansallisten yritysten tavoite on voittojen tuottaminen yrityksille, ei ukrainalaisten onnellinen tulevaisuus.\nNATO-vaikutteisen EU:n, USA:n ja Kiovan MAIDAN:in asemiesten tukemana Ukrainan laillinen presidentti karkoitettiin ja maahan synnytettiin osan parlamenttia tukema (suuri osa kansanedustajista oli uhkailun karkoitettu parlamentista)väliaikainen hallitus. Asemiesten uhattua siirtyvänsä Itä-Ukrainaan toteuttamaan samaa väkivaltaista vallan haltuunottoa kuin Kiovassa, Krimin alueen väestö Venäjän armeijan yksiköiden tukemana ja autonomisen parlamenttinsa päätöksellä sulki rajat ja määräsi vaalit järjestettäväksi Krimin asemasta. Äänestyksessä voitti Krimin Venäjään liittymistä tukeva kanta jaVenäjä liitti anomuksen perusteella alueen itseensä.\nPresidentti Putinin haastattelussa kävi ilmi, että Venäjä on valmis tukemaan Krimin talouden kohentamista. Pääministeri Medvedev on ilmoittanut Krimistä muodostettavan erityistalousalueen. Tataarit saavat erityisaseman. Presidentti Putin ilmoitti, että Krimin asukkaiden eläkkeet nostetaan samalle tasolle kuin Venäjällä muilla eläkeläisillä on. On selvää, että ratkaisu on taloudellisesti mittava maassa, jossa on paljon muitakin taludellisen kohennuksen arvoisia kohteita, kuten 4t presidentin haastattelussa kävi ilmi.\nKrimin ja Kosovon kohtalo on täysin päinvastainen. Pommitusten lopputuloksena synnytetty ylikansallisten yritysten ryöstämä köyhdytetty, etnisten ristiriitojen vallassa oleva tosiasiallisesti epäitsenäinen Kosovo on näköalaton. Sen sijaan Venäjän kansan yhteisvastuun tunteen kannattelema Krim, jonka asukkaiden enemmistö tuntee palanneensa kotiin ja jotka tuntevat maansa päämiehen pitävän huolta heistä ja heidän tulevaisuudestaan.\nTässä on Ukrainan dilemma. Voiko Yhdysvaltojen ja NATO-EU.n tukema ylikansallisten yritysten, IMF:n ja Euroopan keskuspankin ehdoilla tapahtuva kehitys olla maalle onneksi.\nNATO-Euroopassa ja Suomessa vallitseva arvoilmasto tuntuu uskomattomalta ja epäinhimilliseltä. Kokoomuksen kansanedustajat Kimmo Sasi ja Ilkka Kanerva sanovat NATO:n edustavan Suomen arvoja. NATO- EU on kansainvälisen oikeuden mukaan sotarikollinen. Nûrnbergin sotarikostuomioistuimen mukaan sodan aloittaminen on suurin rikos ihmiskunnassa. NATO suoritti laittomat Jugoslavian pommitukset, USA hyökkäsi Irakiin ja Afganistaniin, muut NATO-maat perässään. Ei NATO-EU ole rauhan ja inhimillisyyden EU. Voisimme vaihteeksi hakea inhimillisyyden mallia NATO-EU:n ulkopuolelta.\nPyrittäessä ratkaisemaan globaaleja konflikteja on syytä muistaa, että USA ajaa automaattisesti ylikansallisen pääoman etuja. Esimerkiksi Yhdysvaltojen kauppaneuvottelija totesi, että jos Euroopan maat laativat internet verkkoja, jotka kiertävät USA:n vakoilun,merkitsee se kauppasopimuksen rikkomista. Ukrainaa koskevissa neuvotteluissa vuorostaan Venäjä mitä ilmeisimmin ajattelee paitsi omaa turvallisuuttaan, myös ihmisten hyvinvointia. USA ylikansallisten markkinavoimien takuumiehenä on valmis pommein ja lennäkein ajamaan omaa taloudellista etuaan sekä kuviteltua turvallisuuspoliittista etuaan.\nVoivatko neuvottelut enää tapahtua samassa todellisuudessa. Onko neuvottelijoiden välille enää tavoitettavissa yhteista kieltä, yhteisessä todellisuudessa? On paradoksaalista, että sotarikolliset karkottavat Venäjän ETYJ:n toiminnasta ja kieltäytyvät keskusteluista maan johdon kanssa. EU USA:n talutusnuorassa on kuin sokea taluttajansa armoilla.\nKommentoi kirjoitusta. Avainsanat: Ukrainan todellisuus, Kimmo Sasi, Ilkka Kanerva, Putin, Krim, Kosovo, USA, Venäjä, NATO-EU, arvovalinnat, ihmisten vai pääoman etu, miehityksen toteutus


Pysäyttääkö Serie A:n tehokkain hyökkäys Ronaldon Juventuksen? Katso jalkapallon Italian cupin puolivälierät Yle Areenasta! | Yle Urheilu | yle.fi\nPysäyttääkö Serie A:n tehokkain hyökkäys Ronaldon Juventuksen? Katso jalkapallon Italian cupin puolivälierät Yle Areenasta!\nJalkapallon Italian cupin puolivälierälähetykset keskiviikkona Yle Areenassa kello 19.10 ja 21.40.\n29.1.2019 klo 08.00päivitetty 30.1.2019 klo 22.32\nJalkapallon Italian cup on edennyt puolivälierävaiheeseen. Yle Areena välittää tällä viikolla kaikki neljä ottelua suorina lähetyksinä.\nTammikuun siirtoikkunassa otsikoihin noussut AC Milan kohtaa tiistai-iltana Napolin. Samat joukkueet tasasivat pisteet lauantaina Serie A:ssa. Gonzalo Higuainin tilalle Milanin hyökkäykseen saapunut puolalainen Krzysztof Piatek on todennäköisesti ensimmäistä kertaa avauskokoonpanossa.\nOdotukset Piatekia, 23, kohtaan ovat Milanossa kovat. Hän ehti ennen siirtoaan takoa Genoassa 13 liigamaalia. Kahdessa cup-ottelussa puolalainen on osunut kuluvalla kaudella peräti kuudesti.\nMilan ja Napoli kohtaavat jo toisen kerran muutaman päivän sisällä. Lauantain Serie A -kamppailussa pisteet tasattiin maalittomalla tuloksella.\nCristiano Ronaldon tähdittämä Juventus on marssinut kuluvalla kaudella voitosta voittoon ja johtaa Serie A:ta ylivoimaisesti. Italian cupin puolivälierässä torinolaiset kohtaavat keskiviikkon myöhäisillassa Atalantan, joka on tehnyt liigassa jopa Juventustakin enemmän maaleja, peräti 47 kappaletta.\nVarsinkin Atalantan maalipyssy Duvan Zapata on ollut huimassa vireessä. Kolumbialainen on tehnyt vähintään yhden osuman yhdeksässä edellisessä pelaamassaan ottelussa.\nJalkapalloherkkua on keskiviikkona luvassa kahden ottelun edestä, sillä lähetys Fiorentinan ja Roman mittelöstä alkaa jo kello 19.10.\nItalian cup-viikon päättää torstai-iltana pelattava Interin ja Lazion välienselvittely. Laziolle jäi viikonlopulta paljon hampaankoloon, sillä se menetti sunnuntaina Serie A:ssa maalin johtoaseman Juventukselle ja hävisi lopulta kotonaan 1–2.\nJalkapallon Italian cupin puolivälierät Yle Areenassa:\n29.1. klo 21.40 Milan–Napoli\n30.1. klo 19.10 Fiorentina–Roma\n30.1. klo 21.40 Atalanta–Juventus\n31.1. klo 21.55 Inter–Lazio\nJuttua korjattu 30.1. : Piatekin aiemmin edustama seura on Genoa, ei Sampdoria.\nPerparim Hetemaj'n Chievolle kova kolaus Italian Serie A:ssa – sarjapaikan säilyttäminen näyttää yhä vaikeammalta