Luovan KEnTÄn yritystoiminta - ELinKELpoisuus ja KEhiTyssuunnaT - Turun KauppaKorKEaKouLu, mediaryhmä - PDF\nLuovan KEnTÄn yritystoiminta - ELinKELpoisuus ja KEhiTyssuunnaT - Turun KauppaKorKEaKouLu, mediaryhmä\nDownload "Luovan KEnTÄn yritystoiminta - ELinKELpoisuus ja KEhiTyssuunnaT - Turun KauppaKorKEaKouLu, mediaryhmä"\n1 Luovan KENTÄN yritystoiminta - Elinkelpoisuus ja kehityssuunnat - turun kauppakorkeakoulu, MEDIAryhmä\n2 ESIPUHE Kulttuuria ja luovaa toimintaa ei perinteisesti ole tarkasteltu varteenotettavana osana taloutta. Tämä selvitys kuitenkin osaltaan osoittaa, että tässä toiminnassa on kyse kasvavasta sekä liiketalouden perustunnusluvuilla mitaten terveestä liiketoiminnasta myös Suomessa. Erityisesti kun luovan kentän toiminta ymmärretään luovien sisältöjen ympärille rakentuvien arvoketjujen kautta, joilla on heijastevaikutuksia monille eri talouden alueille, voidaan nähdä, että kyse ei ole mistään marginaalisesta toiminnasta. Niin kutsuttujen luovien alojen tai luovan sektorin merkitystä tulevaisuuden kilpailukyvyn kannalta onkin painotettu voimakkaasti esimerkiksi The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa sekä Kauppa- ja teollisuusministeriön vastikään julkaisemassa Luovien alojen yrittäjyyden kehittämisstrategiassa. Tässä keskustelussa ei kuitenkaan ole kyse ainoastaan tiettyjen toimialojen taloudellisen merkityksen koon määrittämisestä tai niiden kasvuvauhdin ihastelemisesta. Liiketaloudellisesta näkökulmasta yksi luovan toiminnan mielenkiintoisimmista piirteistä piilee siinä, että sen toiminnan erilaiset kentät ovat laajemman muutoksen eturintamassa. Yritystoiminta näillä kentillä on luonteeltaan pikemmin innovaatiovetoista ja markkinalähtöistä verrattuna perinteisiin teollisuuden toimialoihin, joiden toiminta on tyypillisesti ollut investointivetoista ja tuotantolähtöistä. Erityisesti pienet, kasvavat alat tai yksittäiset yritykset, jotka helposti hukkuvat kokonaistason lukuihin, voivat rakentua uusille liiketoimintakonsepteille ja ansaintalogiikoille, joilla tulee olemaan tulevaisuudessa huomattavasti suurempi liiketaloudellinen merkitys. Tässä selvityksessä luovaa kenttää lähestytään siis nimenomaan yritystoiminnan näkökulmasta. Tämä itsessään synnyttää tiettyjä rajoitteita selvitykselle, mutta myös mahdollistaa sen, että tätä talouden osan elinkelpoisuutta ja kehitystä voidaan tarkastella ilman ylimääräisiä häiriötekijöitä. Näin olleen raportoidut luvut antavat lähtökohtaisestikin hyvin maltillisen arvion luovan toiminnan taloudellisesta merkityksestä Suomessa. Luvut eivät esimerkiksi sisällä julkisen sektorin toimintaa millään tavoin tyhjentävästi. Lisäksi on vaikeaa sanoa, kuinka kattavasti ja luotettavasti aineistossa ovat edustettuina kaikkein pienimmät yritykset ja itsensä työllistävät henkilöt. Molempien ryhmien osuus on kuitenkin kulttuurin ja luovan toiminnan saralla todella huomattava. Myöskään tilastointikäytännöt eivät nykyisellään tue tämänkaltaisen yritystoiminnan kehityksen analysointia. Ongelmia syntyy tilanteissa, jossa käytännöt eivät kata käytettyyn määritelmään kuuluvaa toimintaa täysin tyhjentävästi, eivät tee sitä tarvittavalla tarkkuudella tai luokituksen rajat eivät muutoin tue toiminnan määritelmällisiä rajauksia. Lisäksi on huomattava, että kerätty aineisto perustuu niiden yritysten tietoihin, jotka ovat ilmoittaneet päätoimialakseen jonkin luovan toiminnan kentän määritelmään sisältyvistä toimialoista. Tulokset eivät siten kata luoville tuotoksille rakentuvaa tai niitä keskeisesti hyödyntävää liiketoimintaa, kun se tapahtuu yrityksissä, jotka edustavat muita teollisuuden tai palvelun aloja. Esimerkiksi elektroniikkavalmistajan sisällä tapahtuva muotoilutoiminta ja rakennusyrityksen sisäisesti tuottamat arkkitehtipalvelut jäävät tarkastelun ulkopuolelle. Samoin yritys, joka toimii ulkomaisen yhtiön kautta eikä ole tilinpitovelvollinen Suomessa, ei luonnollisestikaan näy näissä luvuissa. Käytössä olevien määritelmien ja menetelmien moninaisuuden vuoksi tämän selvityksen tulokset eivät ole vertailukelpoisia aikaisempiin samantyyppisiin kartoituksiin. Verrattuna Tilastokeskuksen Kulttuuritilastoihin näissä luvuissa ei esimerkiksi ole mukana viihde-elektroniikan valmistusta ja kauppaa, painamista tai rahapeli- ja vedonlyöntipalveluja. Suomen tekijänoikeustoimialojen kartoittaviin selvityksiin verrattuna mukana ei esimerkiksi ole ohjelmisto- ja tietokantapalveluja kuin vain osin. The Economy of Culture of Europe -tutkimuksessa Suomen tarkastellut alat näyttäytyvät taas suurempana kokonaisuutena, koska toimialadata on huomattavasti karkeammalla tasolla kuin nyt käsillä olevassa selvityksessä. Vaikka tällaiset teknisten kysymykset muodostavatkin yhden keskeisen haasteen toimijoille, jotka tarvitsevat tämänkaltaista tietoa päätöksentekonsa tueksi, keskeisempi tarve tulevaisuuden kannalta lienee pureutuminen luovan kentän yritystoimintaan aggregaattitasoa syvemmälle. Sen liiketoimintaa ja dynamiikkoja ei vielä tunneta riittävästi ja siten jatkossa tarvitaankin lisää ja parempaa tietoa aiheesta muun muassa yrityskehitystyön tueksi. Tekijät\n3 SISÄLLYS 1 selvityksen lähtökohdat menetelmät ja selvityksen rajoitteet Suorien taloudellisten vaikutusten mittaaminen Käytetyt tilastoaineistot Selvityksen rajoitteet tulokset johtopäätökset...14 liitteet...16 ALAviitteet...18 Copyright tekijät 3\n4 1 selvityksen lähtökohdat Euroopan Komissio julkaisi syksyllä 2006 selvityksen The Economy of Culture in Europe 1, joka nostaa esille kulttuurin ja luovien alojen merkityksen Euroopan tulevaisuuden kilpailukyvyn ja erityisesti Lissabonin strategian toteuttamisen kannalta. Tutkimuksen keskeisenä johtopäätöksenä on, että kulttuuri ja luova toiminta ovat Euroopan tulevaisuutta ajatellen talouden ja yhteiskunnallisen kehityksen veturi. Lisäksi luovan toiminnan laajemmalla kentällä on keskeinen rooli innovaatiotoiminnassa ja siten myös talouden kontekstissa yleensä. Turun kauppakorkeakoulun Mediaryhmä toteutti tutkimuksen kulttuurin ja luovien alojen suoria taloudellisia vaikutuksia käsittelevän osan metodeineen. Nyt käsillä olevassa selvityksessä on tarkoitus kuvata luovan toiminnan kentän suoraa kansantaloudellista merkitystä Suomessa vuonna sekä erityisesti kartoittaa tähän liittyvän yritystoiminnan kehitystä vuodesta 2000 vuoteen. Lähtökohtana käytetään Komission tutkimuksessa käytettyjä määritelmiä ja metodologista lähestymistapaa. Luovan toiminnan kenttää lähestytään siis nimenomaan yritystoiminnan näkökulmasta. Luovan toiminnan rooli on tässä kontekstissa ollut viime vuosiin saakka melko tuntematon ja vähäteltykin. Lisäksi selvityksessä keskitytään tarkastelemaan yritystoiminnan suoria taloudellisia vaikutuksia. Siten selvitystä varten kerätty aineisto perustuu nimenomaan niiden yritysten tietoihin, jotka ovat ilmoittaneet päätoimialakseen jonkin käytettyyn määritelmään sisältyvistä toimialaluokista. Kulttuurin ja luovan toiminnan epäsuorat, aineettomat ja laajemmat heijastevaikutukset esimerkiksi muille toimialoille jäävät siis tarkastelun ulkopuolelle Tällä hetkellä luoville aloille, luovalle sektorille tai luovalle yritystoiminnalle ei ole kansallisella eikä kansainvälisellä tasolla yhtä yhtenäistä määritelmää 2. Siten myöskään konsensusta siitä, mitkä toiminnot ja toimialat tulisi sisällyttää tämänkaltaisten käsitteiden alle, ei ole. Tämä hankaloittaa vertailua sekä ajassa että eri maiden välillä. Määritelmien ja menetelmien ollessa moninaiset on huomattava, että eri lähestymistavat myös tulevat korostaneeksi erityyppistä toimintaa ja toimialoja. The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa omaksuttu määritelmä pohjautuu laajaan katsaukseen eri lähestymistapoja, jonka perusteella raportissa esitetään määritelmä ja rajaukset nk. kulttuurin ja luovien alojen 3 kokonaisuudelle. Määritelmä pohjautuu kehämalliin, jonka keskeisenä elementtinä toimivat tekijänoikeudelliset sisällöt, joiden ympärille rakentuu erilaista toimintaa, tuotteita ja palveluita, joiden vaikutukset heijastuvat monille talouden osa-alueille 4 (Taulukko 1). 4\n5 Taulukko 1 Kulttuurin ja luovien alojen kehämalli 5 KEHÄ TOIMIALAT OMINAISPIIRTEET TAIDEALAT Kuvataiteet Käsityö, maalaustaide, kuvanveisto, * Ei-teollista toimintaa valokuvaus Esittävät taiteet Teatteri, tanssi, sirkustaide * Tuotokset tyypillisesti tekijänoikeudellisia prototyyppejä. Ts. tuotoksiin itseensä Kulttuuriperintö Kirjastot, museot, taidehuutokauppa ja antiikkikauppa, sisältyy paljon luovuuden elementtejä, jotka oikeuttavat ne kuuluviksi tekijäoikeudellisen arkeologinen toiminta, suojan piiriin. arkistot KULTTUURIALAT Elokuva ja video * Teollista toimintaa, joka perustuu tuotosten monistettavuuteen ja niiden jakeluun laajoille yleisöille Televisio ja radio * Tuotokset tyypillisesti tekijäoikeudellisia Peliohjelmistot Musiikki Äänitteiden myynti - Livemusiikkitoiminta - Musiikkialan tekijänoikeusyhdistysten tuotot Kustantaminen Kirjojen kustantaminen - Lehtien kustantaminen LUOVAT OSAAMISALAT Muotoilu Muotisuunnittelu, graafinen suunnittelu, sisustussuunnittelu, tuotesuunnittelu * Toiminta voi olla teollista tai se voi perustua prototyyppien kehittämiseen Arkkitehtuuri * Vaikka tuotokset pohjautuvat tekijänoikeuteen, niihin voi sisältyä myös teollisoikeudellisia elementtejä Mainonta * Taidealojen ja kulttuurialojen toiminnasta lähtöisin olevat luovuuden elementit muodostavat keskeisen osan luovien osaamisalojen tuotosten kokonaisuutta Mallin ytimessä vaikuttavat taidealat, jonka toiminnan synnyttämät tuotokset ovat tyypillisesti ei-teollisesti tuotettuja kulttuurituotteita ja -palveluja. Ne voidaan nähdä aihioina tai prototyyppeinä, jotka korkean luovuusintensiivisyytensä vuoksi kuuluvat tyypillisesti tekijänoikeudellisen suojan piiriin. Seuraavalla taloudellisen toiminnan kehällä ovat kulttuurialat. Näiden alojen toiminta on teollista ja se perustuu tekijänoikeudellisen sisällön ympärille rakennettujen tuotosten monistettavuuteen ja niiden jakeluun laajoille yleisöille. Seuraava kehä muodostuu luovien osaamisalojen toiminnasta, jonka tuotokset ovat itsessään toiminnallisia (ei siis kulttuurisia), mutta joiden kokonaisuudesta taide- ja kulttuurialojen toiminnasta lähtöisin olevat luovuuden elementit muodostavat keskeisen osan. Kahden edellisen kerrostuman tuotokset toimivat siten keskeisinä 5\n6 panoksina prosessissa, jonka tuloksena syntyy luovien osaamisalojen tuotoksia. Vaikka tekijäoikeudelliset sisällöt muodostavat kiinteän osan näiden tuotosten kokonaisuutta, tuotoksiin voi sisältyä myös teollisoikeudellisia elementtejä. The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa käytetty kulttuurin ja luovien alojen kokonaisuuden määritelmä kattaa: Taidealat: kuvataiteet (käsityö, maalaustaide, kuvanveisto, valokuvaus), esittävät taiteet (teatteri, tanssi, sirkustaide), kulttuuriperintö (kirjastot, museot, taidehuutokauppa ja antiikkikauppa, arkeologinen toiminta, arkistot) Kulttuurialat: elokuva ja video, televisio ja radio, peliohjelmistot, musiikki, kustantaminen Luovat osaamisalat: muotoilu (muotisuunnittelu, sisustussuunnittelu, graafinen suunnittelu, tuotesuunnittelu), arkkitehtuuri, mainonta Käytännössä tässä selvityksessä käytetyn metodologian keinoin ei kuitenkaan ole mahdollista kattaa kaikkea edellä esitetyn määritelmän sisältämää toimintaa kuten myöhemmin seikkaperäisemmin selitetään 6. Verrattuna esimerkiksi Tilastokeskuksen Kulttuuritilastoissa käytettyyn määritelmään yllä esitetty määritelmä ei kata mm. puhtaasti painamisen toimialaan kuuluvia yrityksiä tai viihde-elektroniikan, soitinten ja valokuvausvälineiden valmistusta ja kauppaa. Vastaavantyyppisiä selvityksiä on myös tehty nk. tekijänoikeustoimialoista 7. Näihin selvityksiin verrattuna eroja löytyy mm. ohjelmistoalaan ja painamiseen liittyen. Tämänkaltaiset eroavaisuudet selittävät pitkälti eri selvityksissä esitettyjen tulosten välisiä eroja. Osa eroista johtuu puhtaasti määrittelykysymyksistä, osa taas siitä, että käyttävissä olevan aineiston toimialaluokat sisältävät niin paljon muuta määrittelyyn sisältymätöntä toimintaa, että niiden mukaan ottamista sellaisenaan ei ole tässä selvityksessä pidetty tarkoituksenmukaisena. 2 menetelmät ja selvityksen rajoitteet 2.1 Suorien taloudellisten vaikutusten mittaaminen Jalostusarvoa käytetään yleisesti mittarina, kun tarkastellaan tiettyjen alojen suoria vaikutuksia kansantalouteen. Tällainen lähestymistapa korostuu myös tässä selvityksessä. Jalostusarvo mittaa yrityksen tuottamaa arvonlisäystä. Toimialatasolla jalostusarvo las- 6\n7 ketaan erottamalla yhteenlasketuista saaduista tuotoista muilta aloilta hankitut panokset. Jalostusarvo vastaa siten alan yhteenlaskettuja henkilöstökuja, joihin on lisätty alan voitot/tappiot ennen veroja. Siinä missä pelkkä liikevaihto yliarvioi tietyn toimialan taloudellista merkitystä kuvaamalla alan liiketoimintaan liittyviä läpikulkevia rahavirtoja, jalostusarvo mittaa alan todellista kontribuutiota kansantalouteen keskittymällä ainoastaan alan tuottamaan arvonlisäykseen. Siten kaikkien toimialojen yhteenlasketut jalostusarvot ovat yhtä kuin koko kansantalouden bruttokansantuote. Jalostusarvon lisäksi selvityksessä arvioidaan luovan kentän yritystoimintaa seuraavin tunnusluvuin: Yritysten 8 liikevaihto Yritysten määrä Yritysten työllistämien henkilöiden määrä: Henkilöstö ilmoitetaan tilikauden keskimääräisinä lukuina. Esimerkiksi puoli vuotta työskennellyt vastaa puolta henkilöä. Sen sijaan osa-aikaisia ei muunneta kokoaikaisiksi. Yritysten kasvu: Mitataan liikevaihdon kasvuprosentilla vuodesta 2000 vuoteen. Kannattavuus: Mittarina käytetään käyttökateprosenttia. Käyttökateprosentti lasketaan jakamalla käyttökate (liiketulos ennen poistoja, korkoja ja veroja) liiketoiminnan tuotoilla. Tuottavuus: Tutkimuksessa käytetään osittaistuottavuuden mittaria jalostusarvo / henkilöstökulut. Luovan kentän yritystoiminnan työvoimaintensiivisyyden vuoksi tätä voidaan pitää perusteltuna mittarina verrattuna esimerkiksi raakaaine- tai pääomakustannusten vastaaviin tuottavuuslukuihin. Käytännössä luovan kentän yritystoiminnan taloudellisten vaikutuksen mittaaminen ja siten myös saatujen tulosten tulkitseminen ei ole niin yksiselitteistä kuin edellä on kuvattu, koska tilastointikäytännöt eivät nykyisellään tue tämän yritystoiminnan kehityksen analysointia. Tällä hetkellä käytössä olevat toimialaluokitusjärjestelmät eivät kata käytettyyn määritelmään kuuluvaa toimintaa täysin tyhjentävästi, eivät tee sitä tarvittavalla tarkkuudella tai luokituksen rajat eivät muutoin tue toiminnan määritelmällisiä rajauksia. Toisaalta vaikka luokitusjärjestelmä tukisikin määritelmään sisältyviä tarpeita, itse kerätyssä tiedossa saattaa olla puutteita tai aukkoja. Kansainvälisellä vertailun kannalta lisähankaluuksia aiheuttavat eri maissa käytössä olevat eri toimialaluokitukset sekä keräämis- ja raportointikäytännöt. Kuvatun kaltaisten ongelmien vuoksi tämä selvitys hyödyntää useampaa tilastolähdettä. 7\n8 2.2 Käytetyt tilastoaineistot Käsillä olevassa selvityksessä tarkastellaan nimenomaan luovan kentän yritystoiminnan suoria taloudellisia vaikutuksia epäsuorien, aineettomien ja laajempien kerrannaisvaikutusten jäädessä tarkastelun ulkopuolelle. Tällöin keskeisenä metodologisena välineenä vaikutusten arvioinnissa käytetään matriisia, jossa identifioidaan tietyt toimialat, niihin kuuluvat toiminnot sekä vastaavat toimialaluokat. Liitteessä 1 esitetään käytetyt tilastolliset toimialaluokat. Matriisin rakentamisen jälkeen lähdetään selvittämiään eri tilastoaineistojen kattavuutta ja saatavuutta näiden toimialojen osalta 9. The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa keskeisinä aineistolähteinä olivat Eurostatin tietokanta 10 sekä Amadeus-yritystietokanta 11. Siinä missä Eurostatin tiedot ilmoittavat tietyn toimialan luvut koko kansantalouden tasolla, Amadeus-tietokannan tiedot tarjoavat edustavan otoksen alan yritysten tiedoista yksityiskohtaisella tasolla. Varsinaisten tilinpäätöserien ja taloudellisten tunnuslukujen lisäksi tietokannasta on saatavilla runsaasti kuvaavaa ja taustoittavaa informaatiota. Esimerkiksi virallisen toimialaluokan lisäksi tietokannasta saadaan yritysten itsensä antavat kuvaukset niiden toiminnasta, mikä mahdollistaa tietojen keräämisen niiden toimintojen tai toimialojen osalta, joilla virallista luokkaa ei ole tai se on vääräntasoinen. Tämä on arvokas ominaisuus luovan kentän yritystoiminnan kartoittamisen kannalta, koska toiminnan ja toimialaluokituksiin perustuvan tiedon yhteensovittaminen on erityisen haasteellista luovan kentän osalta. Eurostatin yritystilastoissa on suuria aukkoja verrattuna tiettyjen yksittäisten maiden kansalliseen tilastointiin (esimerkiksi Tilastokeskuksen tarjoamiin tietoihin), mutta johtuen kansainvälisen vertailukelpoisuuden vaatimuksesta, näissäkin tapauksissa The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa tukeuduttiin Eurostatin tarjoamaan aineistoon. Siten täydentäviä tietolähteitä ja erityisesti Amadeus-yritystietokannan tarjoamia tietoja käytettiin tutkimuksessa verrattain paljon. Lisäksi on huomattava, että Eurostatin tietokannassa luvut on ilmoitettu toimialaluokitusjärjestelmän nelinumerotasolla, kun taas esimerkiksi Tilastokeskuksen kautta on mahdollista saada tietoa tarkemmalla, viisinumerotasolla. Siten Eurostatin kautta saadut luvut sisältävät paikoin toimintaa, joka ei varsinaisesti kuulu kulttuurin ja luovien alojen rajausten sisälle, ja siten tiedot antavat vaikutelman tämän kokonaisuuden suuremmasta koosta. Nyt käsillä olevassa selvityksessä on pyritty käyttämään Tilastokeskuksen yritysten tilinpäätöstietokantaa, aina kun se on ollut mahdollista sekä hyödyntämään tarkimmalla mahdollisella tasolla ilmoitettua tietoa. Näin ollen selvityksen toistettavuus on hyvä ja 8\n9 hahmoteltu kuva heijastaa nimenomaan luovan kentän yritystoimintaa ja kehitystä karkeamman tason luokituksen mukanaan tuomien ylimääräisten alatoimialojen jäädessä tarkastelun ulkopuolelle. Siten myös Amadeus-tietokannan kautta hankitun tiedon rooli on tässä selvityksessä paljon suppeampi kuin The Economy of Culture in Europe-tutkimuksessa. Ainoastaan muotoilu- ja peliohjelmistoyritykset on poimittu Amadeus-yritystietokannasta näiden toimialojen omien tilastoluokkien puuttumisen vuoksi. Tällöin lähtökohtana on käytetty peliohjelmistojen osalta tuoretta alan yrityslistausta 12 ja muotoilun osalta aiemman tutkimuksen aikana rakennettua hakusanalistaa. Listattujen yritysten tietokannassa ilmoittamia tietoja on käytetty hakukriteereinä haettaessa tietokannasta vastaavia yrityksiä. Näin kerätyt yritysjoukot eivät kata tyhjentävästi kyseisten toimialojen yritystoimintaa, mutta tarjonnevat edustavan otoksen alan yrityskannasta. Lisäksi äänitteiden myynnin osalta on täydentävää tietoa haettua Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT ry:n tilastoista 13, koska Tilastokeskuksen kautta saatavat tiedot ovat liian karkealla tasolla. Tehdyistä linjauksista johtuen Euroopan Komissiolle tehdyssä tutkimuksessa ja tässä selvityksessä käytetyt lähdeaineistot eroavat toisistaan siis jonkin verran. Käytännön tasolla nämä erot aiheuttavat sen, että näiden kahden selvityksen luvut eivät ole vertailukelpoiset. Komissiolle tehdyssä tutkimuksessa kokonaisuus näyttäytyy suurempana, koska toimialadata on huomattavasti karkeammalla tasolla. Toisaalta tarkemman tason data mahdollistaa yritystoiminnan kehityksen kuvaamisen puhtaampana ilman ylimääräisten alatoimialojen aiheuttamia häiriötekijöitä. 2.3 Selvityksen rajoitteet Edellä kuvattujen rajauksien lisäksi käytettyyn metodologiaan sisältyy joukko sisäänrakennettuja rajoitteita: Koska fokus on luovan kentän yritystoiminnan merkityksen kartoittamisessa, menetelmä ei kata julkisen sektorin toimintaa millään tavoin tyhjentävästi. Tämä on huomattava, kun tarkastellaan esimerkiksi taidealojen lukuja. Lisäksi itsensä työllistävillä ja mikroyrityksillä on keskeinen rooli luovan sektorin toiminnassa. Tilastollisesti näkökulmasta näiden toimijoiden tuottaman taloudellisen kontribuution saaminen näkyviin luotettavasti ja kattavasti on erittäin haasteellista esimerkiksi tuotetun lisäarvon osalta. 9\n10 Koska tulokset perustuvat toimialatilastoihin ja ilmoitettuihin päätoimialaluokkiin, luvut kattavat luovalle kentälle tyypillisen toiminnan vain määritellyillä toimialoilla. Siten esimerkiksi kulttuuristen sisältöjen tuottaminen ja hyödyntäminen osana ICT-alan tai matkailuyritysten toimintaa jää selvityksen tarkastelun ulkopuolelle. Yleisempänä rajauksena voidaan vielä korostaa, että tutkimuksessa käytetty menetelmä kattaa ainoastaan luovan kentän yritystoiminnan suorat, kvantifioitavissa olevat taloudelliset vaikutukset. Luovan toiminnan kentät kuitenkin linkittyvät kiinteästi myös monien muiden toimialojen tai niiden osien toimintaan. Esimerkiksi yhteys ICT- ja matkailusektorien toimintaan ja kehitykseen on ilmeinen 14. Lisäksi kenttien tuotosten voidaan nähdä toimivan perustana monilla muilla aloilla tapahtuvalle innovaatiotoiminnalle 15. Lisäksi kulttuurilla ja luovalla toiminnalla on vielä vaikeammin kvantifioitavissa olevia yhteyksiä esimerkiksi ihmisten hyvinvointiin, alueen vetovoimaan ja kilpailukykyyn liittyviin tekijöihin, jotka jäävät tämän selvityksen tarkastelun ulkopuolelle 16. Näin olleen raportoidut luvut antavat joka tapauksessa hyvin maltillisen arvion luovan toiminnan taloudellisesta merkityksestä Suomessa. 3 tulokset Vuonna kulttuurin ja luovien alojen liikevaihto oli Suomessa lähes 7 miljardia. Kasvua vuodesta 2000 kertyi yhteensä 16%. Alojen tuottama lisäarvo kattoi 1,5% vuoden Suomen BKT:sta. Lisäarvo kasvoi vuodesta % ja samana ajanjaksona BKT kasvoi 19%, joten alojen suhteellinen osuus kansantaloudesta hieman pieneni. Toisaalta on huomioitava, että Suomen BKT:n kasvu oli tänä aikana tällöin Euroopan tasolla huippuluokkaa. Yritysten määrä tarkastelluilla aloilla kasvoi vuodesta 2000 vuoteen 10%, mikä on huomattavasti enemmän kuin koko yrityskannan kasvuvauhti Suomessa samana ajanjaksona (muutosta +6%). Näiden yritysten työllistämien henkilöiden määrä lisääntyi 3% ja siten alojen suhteellinen työllistävyys säilyi tällä aikavälillä lähes muuttumattomana. Vuonna alojen kannattavuus oli 7,6% ja tuottavuus 1,4. Kannattavuuden ja tuottavuuden osalta muutosta vuoteen 2000 ei juuri tapahtunut. Kun lukuja tarkastelee hienosyisemmällä tasolla, voidaan todeta, että näiden aggregaattitason tulosten tason takaa löytyy hyvin eri kokoluokan toimialoja sekä hyvin erilaista kehitystä. Toimialojen välisten erojen lisäksi on huomattava, että toimialojen sisäinen 10\n11 rakenne voi olla heterogeeninen ja että alan sisällä on voinut myös tapahtua erilaista kehitystä. Esimerkiksi pienten yritysten suhteellisesti hyvinkin positiivinen kehitys voi neutralisoitua johtuen muutaman saman toimialan suuren yrityksen huonosta kehityksestä. Kuviosta 1 voidaan esimerkiksi nähdä, että vuonna kulttuurialat tuottivat 64% koko luovan kentän lisäarvosta (yhteensä milj. ). Suurin yksittäinen toimiala lisäarvolla mitaten oli ehdottomasti kustantaminen. Toiseksi suurin toimiala vuonna oli mainonta. Toisaalta tarkasteltaessa eri toimialojen yritysmääriä suhteessa koko kentän yrityskantaan (yhteensä yritystä), voidaan sanoa, että runsasta vaihtelua näyttäisi esiintyvän myös alojen keskittyneisyysasteen ja tyypillisen yrityskoon osalta. Erityisesti taidealoilla on erittäin paljon yrityksiä suhteessa näiden alojen tuottamaan lisäarvoon verrattuna esimerkiksi kustantamisen toimialaan. Kuvio 1 Eri toimialojen osuus kulttuurin ja luovien alojen tuottamasta YRITYSTEN MÄÄRÄ arvonlisästä, lkm Taidealat 2777 Elokuva ja v 795 Radio ja tel 179 Peliohjelmis 25 Mainonta Musiikki % Kustantami 1503 Muotoilu 1429 Arkkitehtuu 1489 Mainonta 2755 Arkkitehtuuri 7 % Muotoilu 9 % Taidealat 5 % Elokuva ja video 4 % Kustantaminen 43 % Radio ja televisio 14 % Peliohjelmistot 1 % Musiikki 2 % Kuvio 2 Eri toimialojen osuus kulttuurin ja luovien alojen yrityskannasta, Arkkitehtuuri 13 % Mainonta 24 % Muotoilu 12 % Taidealat 23 % Elokuva ja video 7 % Radio ja televisio 2 % Peliohjelmistot 0 % Musiikki 6 % Kustantaminen 13 % Taulukoista 2-4 voidaan lisäksi havaita, että kehitys vaihteli hyvinkin paljon kulttuurin ja luovien alojen eri kehien välillä. Erityisesti taidealojen kehitys oli varsin suotuisaa: alan arvonlisäys kasvoi peräti 27% ja yritysten määrä 21%. Lisäksi alojen tuottavuus ja kannattavuus on varsin vertailukelpoisella pohjalla. Samoin esimerkiksi luovien osaamisalojen työllistämien henkilöiden määrä kasvoi kansantaloutta nopeammin. Vaikka suurimmalla, kulttuurialojen, kehällä kehitys ei tarkastellulla aikavälillä ollutkaan näin voimakasta, kokonaisuutenakin luovan toiminnan kenttä kasvoi suhteessa enemmän kuin esimerkiksi elektroniikka- tai metsäteollisuus ja painii monen mittarin osalta samassa luokassa esimerkiksi ICT-sektorin kanssa. 11\n12 Taulukko 2 Kulttuurin ja luovien alojen sekä valittujen vertailualojen liikevaihto ja tuotettu arvonlisä KEHÄ LIIKEVAIHTO MUUTOS V V. TUOTETTU ARVONLISÄ MUUTOS V V. milj. % milj. % % TAIDEALAT ,08 KULTTUURIALAT ,98 LUOVAT OSAAMISALAT ,48 OSUUS BKT:sta YHTEENSÄ ,54 KEHITYS VUODESTA 2000 VUOTEEN ESIMERKKIALOILLA Liikevaihto Arvonlisä ELEKTRONIIKKATEOLLISUUS +31% -7% METSÄTEOLLISUUS -15% -38% YKSITYINEN PALVELUSEKTORI +25% +27% ICT-SEKTORI +30% 0% Taulukko 3 Kulttuurin ja luovien alojen sekä valittujen vertailualojen yrityskanta ja henkilöstömäärä KEHÄ YRITYSTEN LKM MUUTOS V V. HENKILÖSTÖ MUUTOS V V. lkm % lkm % % TAIDEALAT ,12 KULTTUURIALAT ,12 LUOVAT OSAAMISALAT ,69 OSUUS TYÖLLISISTÄ YHTEENSÄ ,94 KEHITYS VUODESTA 2000 VUOTEEN ESIMERKKIALOILLA Yritysten lkm Henkilöstö ELEKTRONIIKKATEOLLISUUS -1% -3% METSÄTEOLLISUUS -9% -13% YKSITYINEN PALVELUSEKTORI +5% +8% ICT-SEKTORI +14% +3% 12\n13 Taulukko 4 Kulttuurin ja luovien alojen sekä valittujen vertailualojen kannattavuus ja tuottavuus KEHÄ KANNATTA- VUUS MUUTOS V V. TUOTTA- VUUS MUUTOS V V. % %-yks. indeksi ind.yks. TAIDEALAT 10,7 0,8 1,9 0,1 KULTTUURIALAT 7,8 0,2 1,3-0,0 LUOVAT OSAAMISALAT 6,8-2,1 1,4-0,1 YHTEENSÄ 7,6-0,6 1,4-0,0 KEHITYS VUODESTA 2000 VUOTEEN ESIMERKKIALOILLA Kannattavuus ELEKTRONIIKKATEOLLISUUS 10,4% 2,2 METSÄTEOLLISUUS 8,6% 1,6 YKSITYINEN PALVELUSEKTORI 7,7% 1,6 ICT-SEKTORI 10,2% 1,9 Tuottavuus * Käytetty tuottavuuden mittari (eli jalostusarvo/hlöstökulut) soveltuu parhaiten vertailuun palvelualojen välillä Käsityksen kehien alle sisältyvien yksittäisten toimialojen kehityksestä saa Kuviosta 3, jossa on kuvattu alojen suhteellista arvonlisänkehitystä vuodesta 2000 vuoteen. Tarkemmat toimialatasoiset luvut on esitetty Liitteessä 2. Yleisenä huomiona voidaan todeta, että suurimpien toimialojen eli kustantamisen ja mainonnan kehitys oli varsin maltillista. Nämä suuret toimialat dominoivat aggregaattitason tuloksia, mikä on otettava huomioon tuloksia tulkittaessa. Sitä vastoin taidealat, radio ja televisio, elokuva ja video, muotoilu sekä arkkitehtuuri ovat kasvattaneet taloudellista kontribuutiotaan voimakkaasti. Lisäksi taidealoille sekä elokuva- ja videotoiminnan, radio- ja televisiotoiminnan, peliohjelmistojen ja muotoilun piirissä on syntynyt paljon uutta yritystoimintaa. Työllistävyyden kehitys vaihteli aloittain hyvin paljon. Henkilöstömäärät ovat kasvaneet voimakkaasti mm. muotoilun yrityksissä, peliohjelmistoyrityksissä sekä elokuva- ja videotoiminnan saralla. Samoin kannattavuuden ja tuottavuuden taso ja kehitys vaihtelevat paljon toimialasta toiseen. Esimerkiksi peliohjelmistoyritysten kannattavuus- ja tuottavuuskehitys näyttäisi olevan tyypillistä aloittavalle ohjelmistoliiketoiminnalle; vuodesta 2000 vuoteen liikevaihto, yrityskanta ja henkilöstömäärät kasvoivat voimakkaasti, mutta toiminta oli vuonna edelleen tappiollista. Tältä osin kehitys näyttää noudattavan erilaista kehityskulkua verrattuna esimerkiksi taidealoihin. 13\n14 Kuvio 3 Arvonlisän kehitys (%) toimialatasolla vuodesta 2000 vuoteen (Peliohjelmistoyritysten toimialaluvut eivät ole tämän mittarin osalta vertailukelpoisia) % Muotoilu Radio ja televisio Taidealat Arkkitehtuuri Elokuva ja video Musiikki Kustantaminen Mainonta 4 johtopäätökset Vaikka kulttuuria ja luovaa toimintaa ei perinteisesti ole tarkasteltu varteenotettavana osana yksityistä sektoria, tämän selvityksen tulokset osaltaan tukevat käsitystä, että luovan kentän yritystoiminta on sekä kasvava että menestyvä osa Suomen taloutta. Erityisesti kun luovan kentän toiminta ymmärretään luovien sisältöjen ympärille rakentuvien arvoketjujen kautta, voidaan nähdä, että kyse ei ole millään tavoin marginaalisesta toiminnasta. Tästä toiminnasta lähtöisin olevaa liiketoimintaa syntyy paljon ja pienten yritysten rooli onkin kentässä tässä suhteessa merkittävä Huomattavaa myös on, että kentän yritystoiminta on luoneeltaan pikemminkin innovaatiovetoista ja markkinalähtöistä kuin investointivetoista ja tuotantolähtöistä. Siten tämänkaltaisen toiminnan voidaan nähdä olevan laajemman muutoksen eturintamassa, jossa perinteisen teollisen tuotannon logiikoita koetellaan. Erityisesti kentän kasvavilla aloilla toiminta usein rakentuu uusille liiketoimintakonsepteille ja ansaintalogiikoille. 14\n15 Selvityksen tuloksissa korostuvat nämä luovan yritystoiminnan ominaispiirteet, mutta yksistään nämä tulokset antavat vasta hyvin karkean kuvan luovan toiminnan kenttien liiketoiminnasta ja kehitystarpeista. Kuten mm. tämän selvityksen lukuisten rajoitteiden kuvausten perusteella käy hyvin ilmi, tilastokäytäntöjä tulee jatkossa kehittää luovan kentän osalta päätöksentekoa tukevaksi ja tiedonsaannin jatkuvuus tulee varmistaa. Nykyisellään tilastointikäytännöt eivät tue yritystoiminnan kehityksen analysointia ja käytössä olevien määritelmien ja menetelmien moninaisuus hankaloittaa vertailua. Suomessa Tilastokeskuksen kulttuurisatelliittihanke onkin tarttunut tähän ongelmaan ja vie tätä asiaa osaltaan eteenpäin. Lisäksi muut kehitteillä ja käynnissä olevat samansuuntaiset hankkeet ja niihin liittyvä tieto tulisi tältä osin koota yhteen. Myös Luovien alojen yrittäjyyden kehittämisstrategia 17 ohjaa ennakoinnin ja tilastoinnin kehittämiseen. Edellä kuvattujen erityispiirteidensä vuoksi yritysten kehittämisinstrumentit, joita on perinteisesti käytetty teollisuuden piirissä, eivät suoraan sovellu luovan kentän yritystoimintaan. Siten jatkossa onkin välttämätöntä rakentaa tarkempaa toimiala-analyysitietoa yrityskehitystyön tueksi. Kentän liiketoimintaa ja sen dynamiikkoja ei ylipäätään vielä tunneta riittävän hyvin ja olemassa oleva tieto on erittäin pirstaleista. Lisäksi tarkasteltu yritystoiminnan kokonaisuus on luonteeltaan hyvin heterogeeninen, joten eri toimialojen kehityksen ymmärtämiseksi ja yrityskehityksen oikeinsuuntaamiseksi olisikin arvokasta laajentaa analyysi koskemaan niitä erillisinä. Päätöksenteon pohjaksi tarvitaan jatkossa tällaista hienojakoisempaa ja syvällisempää tietoa, joka ei perustu yksinomaan tilastoaineistoihin. Olennaista on tarkemman kuvan saaminen siitä, mitä eri luovan toiminnan kentillä on tapahtumassa, mikä on ehdottoman tärkeää esim. uusien liiketoimintamallien luomisen ja hyödyntämisen tukemiseksi. Tällaista tietoa tarvittaisiin liittyen mm. kansallisen tason trendeihin ja vahvuuksiin suhteessa kansainväliseen kehitykseen, luovien tuotosten markkinoiden ja kysynnän kehitykseen sekä luovalle kentälle tyypillisten tuotosten ja prosessien levittäytymiseen muille talouden osa-alueille. Vasta tämän tyyppisen tiedon kautta voidaan saavuttaa parempi ymmärrys luovien sisältöjen ja niiden ympärille rakentuvan toiminnan taloudellista merkityksestä ja luovan toiminnan kenttien roolista esimerkiksi laajemmassa innovaatiotoiminnan ja yrittäjyyden kontekstissa. 15\n16 liitteet LIITE 1 Selvityksessä käytetyt lähteet ja toimialaluokat TAIDEALAT: Kuvataiteet, Esittävät taiteet, Kulttuuriperintö Tilastokeskuksen tilinpäätöstilastot: Taideliikkeet Antiikkiliikkeet Valokuvaamotoiminta Taiteilijatoiminta Näyttämö- ja konserttitoiminta Kulttuurin ja viihteen tukipalvelut Kirjastot ja arkistot Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu KULTUURIALAT: Elokuva ja video, Radio ja televisio, Peliteollisuus, Musiikki, Kustantaminen Tilastokeskuksen tilinpäätöstilastot: Kirjojen kustantaminen Sanomalehtien kustantaminen Aikakauslehtien kustantaminen Äänitallenteiden kustantaminen Muu kustannustoiminta Kirjatukkukauppa Kirjojen vähittäiskauppa Aikakausjulkaisujen ja lehtien vähittäiskauppa, lehtikioskit Antikvariaattikauppa Kirjojen postimyynti ja verkkokauppa Videofilmien vuokraus Elokuvien ja videoiden tuotanto Elokuvien ja videoiden levitys Elokuvien esittäminen Radio- ja televisiotoiminta Lisäksi: Amadeus-yritystietokanta / Peliohjelmistot ÄKT:n tilastot (Äänitealan kokonaismarkkinat) ja Tilastokeskuksen tilinpäätöstilasto Soittimien ja musiikkitarvikkeiden vähittäiskauppa / Äänitteiden myynti LUOVAT OSAAMISALAT: Muotoilu, Arkkitehtuuri, Mainonta Tilastokeskuksen tilinpäätöstilastot: Arkkitehtipalvelu Mainostoimistot Suora- ja ulkomainonta Muu mainospalvelu Lisäksi: Amadeus-yritystietokanta ja Taideteollinen muotoilu ja suunnittelu / Muotoilu 16\n17 LIITE 2 Toimialakohtaiset tulokset KEHÄ LIIKEVAIHTO MUUTOS VUODESTA 2000 VUOTEEN TUOTETTU ARVONLISÄ MUUTOS VUODESTA 2000 VUOTEEN ARVONLISÄN OSUUS BKT: sta YRITYSTEN MÄÄRÄ MUUTOS VUODESTA 2000 VUOTEEN HENKILÖSTÖ MUUTOS VUODESTA 2000 VUOTEEN OSUUS TYÖLLISESTÄ TYÖVOI- MASTA KANNATTA- VUUS MUUTOS VUODESTA 2000 VUOTEEN TUOTTAVUUS milj. % milj. % % lkm % lkm % % % %-yks. indeksi ind.yks. TAIDEALAT , ,12 10,7 0,8 1,9 0,1 KULTTUURIALAT , ,12 7,8 0,2 1,3-0,0 Elokuva ja video , ,01 6,9-2,3 1,4-0,1 Radio ja televisio , ,24 0,4 2,3 1,0 0,1 Peliohjelmistot , ,02-11,9 116,2 0,7 0,8 Musiikki , ,04 7,9 1,2 1,8 0,1 Kustantaminen , ,72 10,3 0,1 1,4 0,0 LUOVAT OSAAMISALAT , ,69 6,8-2,1 1,4-0,1 Muotoilu , ,28 6,2-1,6 1,4-0,0 Arkkitehtuuri , ,14 14,5-3,5 1,5-0,1 Mainonta , ,27 5,6-2,0 1,3-0,2 MUUTOS VUODESTA 2000 VUOTEEN YHTEENSÄ , ,94 7,6-0,6 1,4-0,0 Taidealojen lukuja ei esitetä toimialatasolla, koska toimialaluokitukset eivät tue tällaista tarkastelua. Esimerkiksi luokkaan Taiteilijatoiminta kuuluu sekä kuvataiteen että esittävän taiteen toimintaa. Peliohjelmistojen luvut ovat peräisin Amadeus-yritystietokannasta. Siten niihin tulee suhtautua kuin edustavaan otokseen. Toimialaluvut eivät arvonlisän kehityksen osalta ole vertailukelpoisia. Sisältää äänitekaupan, jonka luvut ovat ÄKT:n ja Tilinpäätöstilaston tietojen perusteella tehtyjä arvioita. Lisäksi tulee ottaa huomioon, että musiikkialan yritykset saattavat myös toimia Suomessa ulkomaisen yhtiön kautta. Sisältää myös luokan Muu kustantaminen, jossa mukana luetteloiden kustannustoimintaa (The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa luettelokustantajat eivät sisältyneet tarkasteluun). Muotoilun alan yritysten luvut ovat osittain peräisin Amadeus-yritystietokannasta. Siten niihin tulee suhtautua kuin edustavaan otokseen. 17\n18 ALAviitteet (Endnotes) 1 The Economy of Culture in Europe (2006) Euroopan Kommissio, eu/culture/ eac/sources_info/studies/economy_en.html 2 Ks. esim. The Economy of Culture in Europe (2006, 30-34), Luovien alojen yritystoiminnan kehittäminen (2006, 9-20) Opetusministeriön julkaisuja 2006:47, Kulttuurin arvo? (2006, 11-22) Opetusministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2006:35. 3 Tässä selvityksessä käytetään termiä kulttuuri ja luovat alat vastaamaan The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa käytettyä termiä cultural and creative sector, kun puhutaan tietyistä tarkastelun kohteena olevista toimialoista. Käsitteitä luovan kentän yritystoiminta ja luovan toiminnan kenttä käytetään taas on kyse on luovan toiminnan laajemmasta merkityksestä taloudessa. 4 Tämän tyyppistä näkökulmaa on tuotu esille mm. World Intellectual Property Organization n (WIPO) julkaisussa Guide on Surveying the Economic Contribution of the Copyright-Based Industries (http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-url_ ID=29671&URL_DO=DO_TOPIC &URL_SECTION=201.html). Sekä WIPOn julkaisussa että The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa identifioidaan myös kolmas luovan sektorin kehä eli liitännäis- tai tekijänoikeuksista riippuvaiset alat, jotka valmistavat tai myyvät laitteita, jotka liittyvät tekijänoikeuksin suojattuja teosten luomiseen, valmistamiseen/monistamiseen tai käyttöön (esim. tietokoneet, televisiot ja painokoneet). Tämän kehän taloudellista kontribuutiota ei kuitenkaan mitata The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa eikä siten tässäkään selvityksessä. 5 Lähde: The Economy of Culture in Europe (2006) Euroopan Kommissio, ec.europa.eu/ culture/ eac/sources_info/studies/economy_en.html 6 Kuten The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessakin on tehty, tämän selvityksen ulkopuolelle on jätetty live-musiikkitoiminta sekä musiikkialan tekijäoikeusjärjestöjen tuotot. Lisäksi tilastointikäytännöt eivät tue useiden taidealojen toiminnan kartoitusta kattavalla tavalla (esim. käsityö) tai tarvittavalla tarkkuudella (esim. sirkustaide). 7 Ks. esim. Guide on Surveying the Economic Contribution of the Copyright-Based Industries (http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-url_id=29671&url_ DO=DO_TOPIC&URL_ SECTION= 201.html) 18\n19 8 Tilastokeskuksen tilinpäätöstietokannassa yrityksellä tarkoitetaan yhden tai useamman henkilön yhdessä harjoittamaa taloudellista toimintaa, joka tähtää kannattavaan tulokseen. Yrityksiä ovat: 1) ammatin- ja liikkeenharjoittajat, jotka toimivat omalla nimellään tai rekisteröidyllä toiminimellä, 2) oikeushenkilöt (esim. osakeyhtiö, osuuskunta, säästöpankki, taloudellinen yhdistys ja avoin yhtiö), 3) valtion ja kuntien liikelaitokset. 9 Vastaavantyyppistä menettelytapaa esitellään Guide on Surveying the Economic Contribution of the Copyright-Based Industries -menetelmäoppaassa. Mediaryhmässä metodologiaa on hyödynnetty The Economy of Culture in Europe -tutkimuksen lisäksi mm. The contribution of copyright and related rights to the European economy -julkaisussa (http://ec.europa.eu/ internal_market/publications/docs/report-copyrightcontribution_en.pdf). 10 dad=portal&_ schema =PORTAL &screen=welcomeref&open=/&product=eu_ MAIN_TREE&depth=1 11 Amadeus on Bureau van Dijk Electronic Publishingin kehittämä yritystietokanta, joka sisältää taloudellista informaatiota lähes 9 miljoonasta julkisesta ja yksityisestä yrityksestä 38 Euroopan maasta pohjautuen 30 erillisen tietolähteen aineistoihin. Tilinpäätöstiedot on esitetty vakiomuodossa, mikä mahdollistaa eri maiden yritysten johdonmukaisen vertailun. Amadeus päivittyy joka kuukausi. Lähde: bvdep.com/en/amadeus.html 12 Finnish Game Companies 2006 (http://ktm.elinar.fi/ktm_jur/ktmjur.nsf/all/ 02AC89016E43E558C B6B2/$file/pelijulkaisu_verkkoon.pdf) Ks. esim. The Economy of Culture in Europe (2006, ; ) 15 Ks. esim. The Economy of Culture in Europe (2006, 36-38) 16 Ks. esim. The Economy of Culture in Europe (2006, ) 17 Luovien alojen yrittäjyyden kehittämisstrategia 2015 (2007) Kauppa- ja teollisuusminiteriön elinkeino-osasto. KTM Jullkaisuja 10/\n20 Luovien alojen merkitystä tulevaisuuden kilpailukyvyn kannalta on painotettu voimakkaasti esimerkiksi The Economy of Culture in Europe -tutkimuksessa sekä Kauppa- ja teollisuusministeriön vastikään julkaisemassa Luovien alojen yrittäjyyden kehittämisstrategiassa. Yksi tämän alan kehittämisen haasteista on tilastollisen toimialatiedon puute. SILE-projekti on teettänyt tämän selvityksen osana tiedonkeruuprosessia, jonka tulisi vastata toimialan kehittämisen tarpeisiin. Selvitys on osa luovien alojen toimintaympäristön kehittämistä ja pyrkii osaltaan avaamaan alan liiketoiminnallisia potentiaaleja. Selvityksen tuloksia tarkastellaan myös KTM:n teettämän Luovien alojen yrittäjyyden kehittämisstrategia 2015:sta poh-jalta laadittaviin toimenpiteisiin alan kehittämiseksi. Tässä selvityksessä luovaa kenttää lähestytään yritystoiminnan näkökulmasta. Raportoidut luvut antavat lähtökohtaisesti hyvin maltillisen arvion luovan toiminnan taloudellisesta merkityksestä Suomessa. Liiketaloudellisesta näkökulmasta yksi luovan toiminnan mielenkiintoisimmista piirteistä piilee siinä, ettäsen toiminnan erilaiset kentät ovat laajemman muutoksen eturintamassa. Erityisesti pienet, kasvavat alat tai yksittäiset yritykset, jotka helposti hukkuvat kokonaistason lukuihin, voivat rakentua uusille liiketoimintakonsepteille ja ansaintalogiikoille, joilla tulee olemaan tulevaisuudessa huomattavasti suurempi liiketaloudellinen merkitys. SILE on kauppa- ja teollisuusministeriön rahoittama ESR-projekti vuosille kevät Sen tarkoituksena on kehittää luovien alojen yritysten liiketoimintaa sekä kansainvälistymistä. Yritysten kehittämisen lisäksi SILEn tehtävänä on koko luovan toimialan kehittäminen toimialatietoa lisäämällä, toimintaympäristön kehittämisellä sekä valtakunnallisen verkoston rakentamisella luovien alojen liiketoimintaa edistävien hankkeiden ja projektien välille. Leena Hoppania SILE-projekti Luoviin aloihin kuuluvat muun muassa seuraavat alat: Arkkitehtipalvelut, elokuva- ja videotuotanto, kuvataide ja valokuvaus, kustannus- ja julkaisutoiminta, mainonta, musiikki ja ohjelmapalvelut, muotoilupalvelut ja käsityö, pelit ja sähköinen kustannustoiminta, radio- ja tv-tuotanto, taide- ja antiikkikauppa, tanssi ja teatteri. Luovat alat liittyvät myös monien perinteisten toimialojen kilpailukyvyn parantamiseen erityisesti muotoilun ja mainonnan osalta. Myös matkailu ja liikunta ovat elämystuotannon osalta läheisiä toimialoja luovan toimialan kanssa.\nMitä on luova talous? Luovat toimialat ja niiden kehityssuuntia\nMitä on luova talous? Luovat toimialat ja niiden kehityssuuntia Luova talous kasvava talouden sektori Kulutustutkimusten mukaan kulttuurin talous ollut 1980-luvulta lähtien Euroopassa ja Pohjois- Amerikassa\nTILASTOJA KULTTUURIALAN YRITYSTEN HENKILÖSTÖ JA TALOUS HELSINGISSÄ 2007 2009. Vuosien 2007 2009 kehitys. Kulttuurialan yritystoiminta vuonna 2009\nTILASTOJA 42 2011 KULTTUURIALAN YRITYSTEN HENKILÖSTÖ JA TALOUS HELSINGISSÄ 2007 2009 Kulttuurialan kokonaisuus muodostuu julkisen sektorin toiminnoista ja yksityisten yritysten toiminnasta. Joskus, ja\nMaailma Suomi Luovat toimialat Pohjois-Karjala\nMaailma Suomi Luovat toimialat Pohjois-Karjala Näkymiä Kolin huipulla 1.9.2010 Luovien toimialojen määrittelyä... Tuotteiden ja palveluiden tuotannossa keskeistä: luovuus ja henkilökohtainen lahjakkuus\nLuovat alat. Helsingissä 16.12.2014 Sami Peltola, Matias Ollila\nLuovat alat Helsingissä 16.12.2014 Sami Peltola, Matias Ollila Toimialaraportin teon taustoittamiseksi Varsinais-Suomen ELY-keskuksen LUOVAMO luovien alojen urapalvelut toiminut 3,5v luovien alojen kehittämiseksi\nMuistio 1 Alueellinen kulttuurisatelliitti 2008-09 1(9) aku alanen 28.10.2012\n1(9) Kulttuurin tuotanto maakuntatasolla 2008-2009 yleistilanteen esitys Kulttuurisiksi katsottavien alojen taloudellinen toiminta on jakautunut Suomessa hyvin epätasaisesti alueellisesti, paljon koko\nPOHJOIS-POHJANMAAN SUHDANNETIEDOT. Uusimmat tiedot toukokuulle 2014 saakka. - esittelyssä Pohjois-Pohjanmaan luovat alat\nPOHJOIS-POHJANMAAN SUHDANNETIEDOT Uusimmat tiedot toukokuulle 2014 saakka - esittelyssä Pohjois-Pohjanmaan luovat alat Taitto: Etukannen kuva: Ari Näpänkangas Pixabay 3 Pohjois-Pohjanmaan suhdannetiedot\nLUOVUUDESTA KASVUA JA UUDISTUMISTA\nLUOVUUDESTA KASVUA JA UUDISTUMISTA - Luovaa taloutta edistävät julkiset toimet ja kehittämislinjaukset Rysä goes Luova Suomi, Mikkeli, 16.-17.10.2012 Tn Sakari Immonen TEM/Elinkeino- ja innovaatio-osasto\n11. ICT-BAROMETRI 2012 5.6.2012 klo 11.30 Tampereen kauppakamari / Noora Nieminen\n: 11. ICT-BAROMETRI 2012 5.6.2012 klo 11.30 Tampereen kauppakamari / Noora Nieminen Häme Keski-Suomi Kymenlaakso Oulu Rauma Tampere Turku Hämeen, Keski-Suomen, Kymenlaakson, Oulun, Rauman, Tampereen ja\ntilastoja KULTTUURIALAN TYÖPAIKAT JA YRITYSTEN TOIMIPAIKAT HELSINGISSÄ HELSINGIN KAUPUNGIN TIETOKESKUS\nHELSINGIN KAUPUNGIN TIETOKESKUS 2009 tilastoja 15 KULTTUURIALAN TYÖPAIKAT JA YRITYSTEN TOIMIPAIKAT HELSINGISSÄ Kuva: Helsingin kaupunginmuseo Hakasalmen huvila. Helsingin kaupungin kuvapankki/matti Tirri\nPirkanmaan 11. ICT-BAROMETRI klo 11.30\nPirkanmaan 11. ICT-BAROMETRI 212 5.6.212 klo 11.3 Tampereen kauppakamari ICT-barometrin toteutus 212 ICT-barometri toteutettiin tänä vuonna Pirkanmaalla 11:nnen kerran. 11. ICT-barometri 212 / 5.6.212\nLuovuutta ja liike-elämän palveluita\nLuovuutta ja liike-elämän palveluita CIBS -klusteri Carita Harju MYR 26.6.07 Päätoimijat: Keski-Suomen TE-keskus Jyväskylän yliopisto Jyväskylän ammattikorkeakoulu Jyväskylän ammattiopisto Keski-Suomen\nLuova Tampere 7.12.2010\nLuova Tampere 7.12.2010 Lasse Paananen ohjelmajohtaja +358 40 720 5088 lasse.paananen@luovatampere.fi 1. Mahdollisuuksia Hieman taustaa 2. Menestystä Luova Tampere 3. Mestareita Muutama esimerkki Kokonaisvaltaista\nAsiakastilaisuus 2.3.2011 Mira Kuussaari. Tilastokeskuksen tuottamat kaupan tilastot\nKaupan Suhdanteet Asiakastilaisuus Tilastokeskuksen tuottamat kaupan tilastot Kaupan liikevaihtokuvaaja- ja myynnin määrä, kk Kaupan palkkasummakuvaajat, kk Kaupan varastotilastot, neljännesvuosi Kaupan\nKulttuurin tuotannon rakenne yksittäisten maakuntien tasolla 2009\n1(1 Kulttuurin tuotannon rakenne yksittäisten maakuntien tasolla 2009 Tässä esityksessä tuodaan lyhyesti esille joitakin keskeisiä piirteitä kunkin maakunnan kulttuurin talouden rakenteesta maakunta kerrallaan\nTaide- ja kulttuuriasiat uudistuvassa aluehallinnossa\nTaide- ja kulttuuriasiat uudistuvassa aluehallinnossa Sivistystoimen asiat uudistuvassa aluehallinnossa 14.10.2009 Kulttuuriasiainneuvos Kirsi Kaunisharju Taustaa 1/2 Lääninhallituslain (22/1997) 2 :n\nTekstiilien ja vaatteiden valmistus & valmistuttaminen: yritysten lukumäärä, liikevaihto ja henkilöstö Suomessa 2015 (toimialan ydin) Toukokuu 2017\nTekstiilien ja vaatteiden valmistus & valmistuttaminen: yritysten lukumäärä, liikevaihto ja henkilöstö Suomessa 2015 (toimialan ydin) Toukokuu 2017 Tekstiilien ja vaatteiden valmistuksen ja valmistuttamisen\nASIAKASKOHTAINEN SUHDANNEPALVELU. Oulu 15.2.2007 A 1. - Nopeita suhdannetietoja yritysten toimintaympäristön ja kilpailijoiden seurantaan\nASAKASKOHTANEN SUHDANNEPALVELU - Nopeita suhdannetietoja yritysten toimintaympäristön ja kilpailijoiden seurantaan Oulu 15.2.2007 (09) 1734 2709 palvelut.suhdanne@tilastokeskus.fi 15.2.2007 A 1 Liikevaihdon\nAku Alanen. tilanne on päinvastainen. Kulttuurin talous on kuitenkin vähemmän\nAku Alanen Suuret kaupungit hallitsevat kulttuurin taloutta on omassa sarjassaan kulttuurin tuottajana, mutta myös tuleva kulttuuripääkaupunki erottuu selvästi maan keskitasoa isommalla kulttuurin bkt-osuudellaan.\nToimialaraportit kannattavuuden ja kasvun seurantaan. Yritysten Rakenteet / Kristiina Nieminen 21.3.2007\nToimialaraportit kannattavuuden ja kasvun seurantaan Yritysten Rakenteet / Kristiina Nieminen 21.3.2007 Esityksen kulku! Taustaa! Tuote! Kohdejoukko! Lähdeaineisto! Lisäpalvelut Taustaa! Tilinpäätöstilastoa\nPÄÄOMASIJOITUS VAUHDITTAA YRITYSTEN KASVUA\nPÄÄOMASIJOITUS VAUHDITTAA YRITYSTEN KASVUA Pääomasijoittajilla on keskeinen merkitys yritysten kasvun rahoittajina ja pääomasijoittamisen positiiviset vaikutukset ulottuvat myös kansantalouteen. Pääomasijoituksilla\nSAIKA Suomen aineeton pääoma kansallisen talouden ajurina Tulevaisuuden tutkimuskeskus Turun yliopisto\nSAIKA Suomen aineeton pääoma kansallisen talouden ajurina Tulevaisuuden tutkimuskeskus Turun yliopisto SAIKA-tutkimusprojekti 1.11.2009-31.12.2011) Professori Pirjo Ståhle Tulevaisuuden tutkimuskeskus,\n23.2.2016 Matti Paavonen 1\n1 Kasvu antaa pelivaraa talouden ongelmat on silti ratkaistava 23.2.2016, Palvelujen suhdannekatsaus Matti Paavonen, ekonomisti 2 IV/2015: Palvelujen volyymi kasvoi 2,1 % Toimialojen tuotannon volyymin\nSuhdanteet vaihtelevat - Miten pärjäävät pienet yritykset? Rovaniemi 17.11.2010 Tiina Yleisesti Suhdannetilastoista Suhdannetilastot kuvaavat talouden eri osatekijöiden tai alueiden kehitystä lyhyellä\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus Syyskuu , Lasse Krogell\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus Syyskuu 2013 13.9.2013, Lasse Krogell Yritysrakenne 2011 TOL 18 Painaminen ja tallenteiden jäljentäminen Liikevaihto Henkilöstö Yrityksiä Henkilöstö 1.000 /\nUutta luovaa taloutta. Anu Perttunen ohjelmajohtaja Luovien alojen verkosto\nUutta luovaa taloutta Anu Perttunen ohjelmajohtaja Luovien alojen verkosto Murros Meneillään on talouden murros. Tiedon, osaamisen, luovuuden ja merkitysten rooli kasvaa. Uudistuva talous, digitalisoituva\nJohdatus kulttuurituotantoon. Johdatus kulttuurituotannon suunnitteluun 2009 Petri Katajarinne\nJohdatus kulttuurituotantoon Määritelmiä Kulttuurituotanto Laaja käsite kattaa merkityssisältöihin perustuvan tuotannon Vrt. kulttuurin käsite "kulttuurin voidaan laajimmassa merkityksessään sanoa olevan\nn metsäbiotalous elää edelleen puusta Metsäbiotalous muodostaa 41 % maakunnan koko biotalouden tuotoksesta. Työllisyydessä osuus on noin 1,5-kertainen maakuntien keskiarvoon verrattuna. Metsäbiotalouden\nToimintaympäristö: Yritykset Tampere 5.2.29 Janne Vainikainen Toimipaikat 12 1 8 6 4 2 lkm 1 6 1 4 1 2 1 8 6 4 2 % 14, 12, 1, 8, 6, 4, 2,, -2, 8 812 8 67 8 743 126 134 145 9 32 144 164 151 liikevaihto/hlö,\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus Joulukuu 2013. 20.12.2013, Lasse Krogell\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus Joulukuu 2013 20.12.2013, Lasse Krogell Alan Yritysrakenne TOL 18 Painaminen ja tallenteiden jäljentäminen Tilastokeskus julkaisi marraskuun lopulla tiedot\nLuovien alojen yritystoiminnan kasvun ja kansainvälistymisen ESRkehittämisohjelma\nLuovien alojen yritystoiminnan kasvun ja kansainvälistymisen ESRkehittämisohjelma 2007-2013 Pieniä ihmeitä Luovien alojen ja kulttuurin hanketapaaminen Tampere 27.1.2010 Kirsi Kaunisharju Opetusministeriö\nLuovan osaamisen mahdollisuudet\nLuovan osaamisen mahdollisuudet Val Luovien alojen kehittämistoimenpiteitä Helsingissä Kimmo Heinonen Helsingin kaupunginkanslia Elinkeino-osasto 6.11.2014 Esityksen sisältö 1. Luovat alat (elinkeinopolitiikan\nTekstiili- ja muotiala laajasti: yritysten lukumäärä, liikevaihto ja henkilöstö Suomessa Lokakuu 2017\nTekstiili- ja muotiala laajasti: yritysten lukumäärä, liikevaihto ja henkilöstö Suomessa Lokakuu 2017 Tekstiili- ja muotialan yritysten määrä, henkilöstö ja liikevaihto Suomessa / sisällysluettelo Tekstiili-\nMiksi matkailuun kannattaa panostaa?\nMiksi matkailuun kannattaa panostaa? Nina Vesterinen Esityksen sisältö Miten Suomi pärjää kansainvälisessä kilpailussa? Miten Suomella ja Varsinais-Suomella menee matkailussa? Matkailun tiekartta ja sen\nen metsäbiotalous en biotaloutta vetää elintarvikesektori Metsäbiotalous muodostaa 3-5 % koko maakunnan tuotoksesta, arvonlisäyksestä, investoinneista ja työllisyydestä. Suhteelliset osuudet ovat lähellä\nYritystoiminta Helsingissä 2003\nHELSINGIN KAUPUNGIN TIETOKESKUKSEN verkkojulkaisuja 2005 Yritystoiminta Helsingissä 2003 Helsingin kaupungin kuvapankki/ Boy Hulden Verkkojulkaisu ISSN 1458-5707 ISBN 952-473-435-4 Painettuna ISSN 1455-7231\nYritykset tässä vertailussa:\n5.2.214 Yritykset tässä vertailussa: This comparison contains the following companies Kemira Oyj (Konserni) Metsä Board Oyj (Konserni) Neste Oil Oyj (Konserni) Nokia Oyj (Konserni) Nokian Renkaat Oyj (Konserni)\nProjektiryhmä Korjuu- ja kuljetusyritysten kannattavuus Korjuuyritykset 1999-2002 Jouni Väkevä ja Kalle Kärhä Rahoittajat Järvi-Suomen uittoyhdistys, Koskitukki Oy, Kuhmo Oy, Metsähallitus, Metsäliitto\nTekstiili- ja muotiala laajasti: yritysten lukumäärä, liikevaihto ja henkilöstö Suomessa Toukokuu 2017\nTekstiili- ja muotiala laajasti: yritysten lukumäärä, liikevaihto ja henkilöstö Suomessa Toukokuu 2017 Tekstiili- ja muotialan yritysten määrä, henkilöstö ja liikevaihto Suomessa / sisällysluettelo Tekstiili-\nMiksi matkailuun kannattaa panostaa? Nina Vesterinen\nKasvukatsaus ja Toimialakatsaus\nKasvukatsaus ja Toimialakatsaus -Uudet tuotteet suhdanteiden seurantaan palvelut.suhdanne@tilastokeskus.fi Kasvukatsauksen käyttötarkoitus! Liiketoiminnan kuukausikuvaajat kertovat koko toimialan kehityksen,\n..1 Yritykset tässä vertailussa: This comparison contains the following companies Ahlsell Oy Best Friend Group Oy Dermoshop Oy Hytar Oy Machinery Oy Makita Oy Motonet Oy Onninen Oy Orbis Oy Penope Oy Würth\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus maaliskuu , Lasse Krogell\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus maaliskuu 2016 15.3.2016, Lasse Krogell Yritysrakenne. TOL 181 Painaminen ja tallenteiden jäljentäminen Lähde: Tilastokeskus Yrityksiä Henkilöstö Liikevaihto\nKAUPPAKAMARIEN 10. ICT-BAROMETRI 2011 Julkaistavissa 9.6.2011 klo 12 Tampereen kauppakamari / Noora Nieminen\nHelsingin seudun, Hämeen, Keski-Suomen, Kymenlaakson, Lapin, Oulun, Pohjois-Karjalan, Rauman, Satakunnan, Tampereen ja Turun kauppakamarit KAUPPAKAMARIEN 10. ICT-BAROMETRI 2011 Julkaistavissa 9..2011 klo\nPohjois-Pohjanmaan metsäbiotalous Pohjois-Pohjanmaalla metsäbiotalouden veturina on vahva metsäteollisuus Metsäbiotalouden osuus maakunnan koko biotaloudesta on 40 %. Merkittävin biotalouden sektori on\nLUOvUUS. Pohjois-Pohjanmaan luovan talouden kehittämisohjelma 2018\nLUOvUUS Pohjois-Pohjanmaan luovan talouden kehittämisohjelma 2018 Lähtökohtia - Ensimmäinen luovan talouden kehittämisohjelma Pohjois- Pohjanmaalla. - Elinkeinoelämän, hyvinvoinnin ja viihtyisyyden näkökulmasta\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus joulukuu 2014. 4.12.2014, Lasse Krogell\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus joulukuu 2014 4.12.2014, Lasse Krogell Yritysrakenne TOL 181 Painaminen ja siihen liittyvät palvelut Lähde: Tilastokeskus Vuosi Yrityksiä Henkilöstö Liikevaihto\nVarsinais-Suomen metsäbiotalous - metsäbiotalous pientä Metsäbiotalouden osuus maakunnan biotalouden tuotoksesta on 12 %. Biotalouden tärkeitä sektoreita ovat elintarviketeollisuus, maatalous ja lääketeollisuus.\nYritystoiminta Helsingissä 2004\nHELSINGIN KAUPUNGIN TIETOKESKUKSEN verkkojulkaisuja 2006 9 Yritystoiminta Helsingissä 2004 Helsingin kaupungin tietokeskus/ Kari Palomäki Verkkojulkaisu ISSN 1458-5707 ISBN 952-473-644-6 Painettuna ISSN\n5.2.214 Yritykset tässä vertailussa: This comparison contains the following companies Gigantti Oy Ab Ikea Oy Kokkolan Halpa-Halli Oy (Konserni) Lidl Suomi Kommandiittiyhtiö (Konserni) Isojoen Konehalli\nMajoitus- ja ravitsemistoiminnan tilinpäätöstilasto\nYritykset 2011 Majoitus- ja ravitsemistoiminnan tilinpäätöstilasto 2010, ennakko Majoitus- ja ravitsemistoiminnan kannattavuus parani vuonna 2010 Majoitus- ja ravitsemistoiminnan käyttökate oli Tilastokeskuksen\nAntti-Jussi Tahvanainen & Mika Pajarinen\nAntti-Jussi Tahvanainen & Mika Pajarinen 4/11/2014 Tekstiiliala tänään (AD 2012) Mielenkiintoiset verrokit Megatrendeistä kilpailukykyä? Johtopäätöksiä Tekstiilialan toimialaluokat Liikevoitto Työvoimakustannukset\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus joulukuu 2015. 21.12.2015, Lasse Krogell\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus joulukuu 2015 21.12.2015, Lasse Krogell Yritysrakenne. Vuoden 2014 luvut ovat ennakkotietoja. TOL 181 Painaminen ja tallenteiden jäljentäminen Lähde: Tilastokeskus\nLapin metsäbiotalous Lapissa metsäbiotalouden merkitys maakunnan taloudessa on suuri Metsäbiotalous muodostaa pääosan maakunnan koko biotaloudesta. Esimerkiksi tuotoksesta sen osuus on 60 %. Kivijalkana\nYritykset tässä vertailussa: This comparison contains the following companies Jouni Sakki Oy Rälssintie 4 B, FIN 72 HELSINKI tel. +358 9 22438785, GSM +358 5 6828 e-mail jouni.sakki@jounisakki.fi Tilaus\nKeski-Pohjanmaan metsäbiotalous Keski-Pohjanmaa puutuotteista pientä lisää biotalouteen Metsäbiotalouden osuus maakunnan koko biotalouden tuotoksesta on 19 %, joka on selvästi maakuntien keskiarvoa pienempi.\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus helmikuu 2015. 26.2.2015, Lasse Krogell\nGraafinen teollisuus Suomessa Tilannekatsaus helmikuu 2015 26.2.2015, Lasse Krogell Yritysrakenne TOL 181 Painaminen ja siihen liittyvät palvelut Lähde: Tilastokeskus Vuosi Yrityksiä Henkilöstö Liikevaihto\nUudenmaan metsäbiotalous Uusimaa - määrissä suuri, osuuksissa pieni Metsäbiotalouden osuus maakunnan biotalouden tuotoksesta on 22 %. Tärkein biotalouden sektori on elintarviketeollisuus. Metsäbiotalous\nen metsäbiotalous en metsäbiotalouden veturina on puutuoteteollisuus Metsäbiotalouden osuus maakunnan biotalouden tuotoksesta on 39 %. Biotaloudessa merkittävä sektori on myös elintarviketeollisuus. Metsäbiotalouden\nItse tutkimus Muotoilun mittaaminen liiketaloudellisesta näkökulmasta\nItse tutkimus Muotoilun mittaaminen liiketaloudellisesta näkökulmasta Myynnin tila Prof. Jaakko ASPARA Aalto-yliopiston Kauppakorkeakoulu TOP MANAGEMENT FORUM/080214/PP/AMS Miksi selvittää muotoiluinvestointien\nHelsingin seudun, Hämeen, Keski-Suomen, Kymenlaakson, Lapin, Oulun, Pohjois-Karjalan, Rauman, Satakunnan, Tampereen ja Turun kauppakamarit KAUPPAKAMARIEN 10. ICT-BAROMETRI 2011 Julkaistavissa 9.6.2011


Kukkakoristeet kevään juhliin | Keuda.fi\nKukkakoristeet kevään juhliin\n28.5.2020, Kukkakoristeet kevään juhliin, klo 16.30-18.00, kokoontuminen Puutarhamyymälässä, Saaren kartano, Mäntsälä 25,00 € (sis. ALV 24 %) Hakuaika päättyy 13.05.2020\nAloita juhlat kukkien keskellä! Do It Yourself persoonalliset ja yksilölliset kukkakoristeet kevään juhliin, itselle tai lahjaksi! Voit tulla yksin, ystävän tai lapsen kanssa kurssille tekemään. Koulutus soveltuu kukkasidonnasta kiinnostuneille harrastajille.\nJuhlavat kukkakoristelut -workshop\n28.5.2020 PERUTTU KORONAEPIDEMIAN TAKIA\nJuhlava kukka-asetelma esimerkiksi noutopöytään toteutetaan osallistujan mukanaan tuomaan vesitiiviiseen astiaan (Huom! astia ei sisälly kurssimaksuun, mutta tarvittaessa voit ostaa astian myymälästä).\nKukkakoru hiuksiin tai juhlapukuun toteutetaan leikkokukista ja lisätarvikkeista.\nOsallistumishinta 25 € sisältää leikkokukat, tarvikkeet ja opetuksen. Oma suojaesiliina kannattaa ottaa mukaan, suojakäsineet saa halutessaan kurssilta.\nKokoontuminen Saaren kartanon Kukka & Puutarha -myymälässä, josta opettaja noutaa kurssilaiset. Mahdollisuus maksulliseen kahviin puutarhan myymälässä.\nKoulutukseen voi ilmoittautua:\na) Saaren kartanon Kukka & Puutarha -myymälään vielä koulutuspäivän aikana, jolloin osallistumismaksu suoritetaan myymälän kassaan.\nb) etukäteen netin kautta, jolloin maksu hoidetaan ilmoittautumisen yhteydessä verkkomaksuna. Ilmoittautuminen on sitova (katso peruutusehdot). Mikäli haluat, että laskutamme osallistumisesi, olethan yhteydessä palvelusuunnittelija Elina Vesalaiseen (elina.vesalainen@keuda.fi / p. 040 174 4463). Laskulla maksettaessa veloitamme laskutuslisän 6,50 €. Laskutusmahdollisuus vain yrityksille.\nKun ilmoittaudut netin kautta, lähetämme muistutusviestin saapumisohjeineen ilmoittamaasi sähköpostiosoitteeseen ilmoittautumisajan päätyttyä. Mahdollisista peruutuksista ja muutoksista tiedotamme sähköpostiin.


Voidaanko taikasienillä hoitaa masennusta? Kaikkien aikojen suurin kokeilu alkamassa Euroopassa - Tekniikanmaailma.fi\nVoidaanko taikasienillä hoitaa masennusta? Kaikkien aikojen suurin kokeilu alkamassa Euroopassa\nHuumesodan raja-aidat murtuvat ennennäkemättömällä vauhdilla. Taikasienten ja mdma:n eli ekstaasin terapeuttiseen potentiaaliin paneudutaan nyt kliinisissä tutkimukssa.\nBrittiläinen startup-yritys Compass Pathways haluaa aloittaa kaikkien aikojen laajimman ”taikasienten” terapeuttisten käyttökohteiden tutkimuksen.\nThe Financial Times kertoo yrityksen hakeneen Euroopan lääkevirastolta lupaa lääketieteelliseen tutkimukseen, jossa tutkitaan psilosybiinin potentiaalia masennuksen hoidossa.\nCompass Pathways haluaa testata psilosybiinihoitoja neljälläsadalla henkilöllä kolmen kuukauden pituisella jaksolla kahdeksassa Euroopan maassa, FT kertoo.\nPsykedeelien, kuten lsd:n, psilosybiinin, ketamiinin ja mdma:n lääkinnällisen potentiaalin tutkimus on kokenut renessanssin kannabiksen laillistamisaallon vanavedessä. Huumausaineiden tutkimus oli käytännössä olematonta 1960-luvulta 2010-luvun alkuun huumeidenvastaisen sodan ansiosta.\nAikaansa edellä olevat tutkijat aavistivat kuitenkin jo 1950-luvulla, että esimerkiksi lsd:llä saattaisi olla lääketieteellisesti hyödyllisiä ominaisuuksia.\nNyt psykedeeleistä etsitään jälleen vastauksia masennuksen hoidon lisäksi moniin psyykkisiin häiriöihin, kuten traumaperäiseen stressihäiriöön, pakko-oireisiin sekä alkoholiriippuvuuteen.\nLsd ja ”taikasienet” voivat tutkimustiedon valossa lievittää myös esimerkiksi Hortonin syndrooman oireita. Myös sarjoittaisena päänsärkynä tunnettu sairaus aiheuttaa ihmiselle kovimpia tunnettuja kipuja, mitä ihminen voi kokea. Psilosybiinin on huomattu myös lievittävän syöpäpotilaiden kuolemanpelkoa.\nUusien hoitomenetelmien kehittäminen on ensiarvoisen tärkeää, sillä nykyiset hoitokeinot osoittautuvat monien potilaiden kohdalla tehottomiksi.\nCompass Pathways on kerännyt rahoitusta projektilleen jo noin neljä miljoonaa puntaa eli noin viisi miljoonaa euroa. Mikäli tutkimus osoittautuu hedelmälliseksi, sen vaikutukset voivat olla valtavat paitsi lääketieteelle myös koko yhteiskunnalle.\nPsilosybiini on osoittautunut potentiaaliseksi kandidaatiksi masennuksen hoidossa jo aiemmissa tutkimuksissa. Taikasienien viihdekäyttö puolestaan on todistanut päihteen varsin vaarattomaksi. Keväällä julkaistussa kansainvälisessä päihdevertailussa taikasienet todettiin turvallisimmiksi kaikista päihteistä.\nTutkimus etenee myös Yhdysvalloissa\nYhdysvaltain lääkevirasto FDA:n kerrottiin syyskuun alussa siirtäneen bilehuumeena tunnetun ekstaasin potentiaalisten läpimurtohoitojen listalle. Määritelmä tarkoittaa käytännössä sitä, että ekstaasin potentiaalia esimerkiksi traumaperäisen stressihäiriön hoidossa voidaan tutkia huomattavasti aiempaa vapaammin.\nLääkekokeiden kerrotaan alkavan ensi vuonna Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa.\nMyös taikasienet ovat Yhdysvalloissa kovassa nosteessa. Tiedotusvälineet kertoivat elokuun viimeisinä päivinä, että Kalifornian osavaltiossa voidaan äänestää psilosybiinisienten dekriminalisaatiosta jo ensi vuonna.\nKansalaisaloitteessa ehdotetaan taikasienten hallussapidon, käyttämisen ja myymisen rangaistavuudesta luopumista.\nPaikallispoliitikko Kevin Saundersin ehdotus tosin tarvitsee 366 000 allekirjoitusta, jotta esitys etenee lakialoitteeksi. Saunders itse kuvaa sienten dekriminalisaatiota ”luonnolliseksi jatkumoksi marihuanan laillistamisen jälkeen.”\nKannabistuotteet ovat kymmeniä kertoja vahvempia kuin 1960-luvulla – Lääketiede pohtii, onko kannabis lääke vai myrkky12.08.2017 Tilaajille\nKansainvälinen päihdevertailu: ”Taikasienet” turvallisimpia, alkoholi vaarallisimpien joukossa24.05.2017\nAvainsanat huumausaineet LSD taikasienet ekstaasi


Lihaskuntoharjoittelu – Paras sijoitus tulevaisuuteen? – RAPAKUNTO – OUTTA SHAPE\nPosted on 23.4.2021 25.4.2021 1 kommentti\nKävin taannoin erään hieronta-asiakkaani kanssa keskustelun tavoitteista. Hän tiesi minun harrastavan kehonpainoharjoittelua, mutta ei tiennyt siitä sen kummempaa joten kysyi minkälaisia tavoitteita minulla sen suhteen on. Kerroin, että minulle tärkeää olisi pystyä liikuttamaan omaa kehoani mahdollisimman vapaasti ja monipuolisesti sekä omata mahdollisimman paljon voimaa, lisäämättä lihasmassaa kuitenkaan valtavasti. Asiakkaani oli hieman ihmeissään ja totesi että tämä on hyvin erilainen lähestymistapa kuin nuorilla miehillä yleensä (kyllä, lasken itseni vielä nuoreksi mieheksi).\nOttamatta kantaa siihen onko lähestymistapa erilainen, sai tämä keskustelu minut pohtimaan omia tavoitteitani ja sitä mikä minulle ylipäätään on tärkeää. Istuin alas ja kirjoitin kysymyksiä paperille. Mihin haluan pitkässä juoksussa tähdätä ja mitä arvoa se minulle antaa? Miksi en halua tähdätä suuriin ja näyttäviin lihaksiin vaikka sellaisia pidän kovasti arvossaan. Miksi juuri kehonpainoharjoittelu on mielestäni hyvä juttu? Seuraavassa pohdin hieman näitä asioita ja myös sitä miksi meidän jokaisen tavan tallaajan kannattaisi panostaa lihaskuntoon.\nMitäs ne tavoitteet oikeastaan on? Ja miksi?\nKun ikää on alkanut karttumaan, on ajatus harjoittelun tavoitteista muuttanut muotoaan. Nuorempana puntteja kolistellessa ehkä olikin tavoitteena hankkia lihasmassaa ja nostaa penkistä mahdollisimman paljon rautaa. Esteettisyys oli silloin ehkä isommassa roolissa. Nykyään en siinä näe kovinkaan paljon tavoittelemista. Ymmärrän tottakai hyvin jonkun motivoituvan siitä että peilikuva miellyttää eikä siinä mitään väärää ole. Minulle se ei vain ole kovinkaan merkityksellistä. Tottakai se että sivutuotteena saa näkyviä lihaksia on ihan mukava bonus.\nSen sijaan näen tärkeäksi kyvyn liikuttaa omaa kehoa mahdollisimman monipuolisesti. Unelmoin siitä, että liikkuvuuteni ja voimatasoni ovat jossain vaiheessa sellaisia ettei minun tarvitse kärsiä kivuista ja kolotuksista. Olen tällä matkalla vasta alkutekijöissä mutta kuitenkin sen verran nuori, että pystyn harjoittelemaan nousujohteisesti vielä pitkään.\nVaikka pidän harjoittelun optimoinnista, vieroksun ajatusta siitä että urheilu on koko elämän sisältö. Minulle on tärkeää ettei harjoittelusta tehdä liian ammattimaista ja pyritä elämään treenaamisen ehdoilla. Elämässä on hyvä olla muutakin sisältöä – puhun edelleen meistä tavallisista kuolevaisista ja ammattiurheilu on asia erikseen. Erityisesti tottakai allekirjoittaneella on mielessä perhe-elämän ja arjen pyörittäminen. Omassakin somekuplassa katson välillä kadehtien järjettömiä määriä treenaavia alle kolmekymppisiä jotka kertovat miten lihas kasvaa parhaiten, miten tulee syödä ja levätä. Sitten muistan että omat lähtökohtani ovat hieman erilaiset. Vaikka minä en tuollaisiin treenimääriin pysyisikään, voi olla ettei nämä somevaikuttajatkaan välttämättä kestäisi montaa viikkoa samanlaista kokonaiskuormaa mitä minä. Ainakin uskon että jos joku pystyy hanskaamaan treeniä 6-7x viikkoon, olemaan hyvä isä ja aviomies jolla on muitakin harrastuksia kuin urheilu, täytyy olla yli-ihminen. Tai sitten en vaan osaa. Some on paha paikka… 😀\nNäen siis tärkeänä kuntoilun saumattoman yhdistämisen muuhun elämään niin että urheilu on luonnollinen osa muuta arkea. Erityisen haastavaa se on ison lapsiperheen kanssa ja tästä syystä on hyvä suunnitella tekemisensä järkevälle tasolle jo etukäteen, ettei kokonaiskuorma tule liian raskaaksi. Itse olen mielestäni tässä aika hyvin suoriutunut.\nLihaskunto vs. kestävyyskunto?\npystytAbsoluuttinen voima tarkoittaa yksinkertaistettuna sitä että kykenee liikuttamaan mahdollisimman suurta ulkoista kuormaa. Suhteellinen voima tarkoittaa taas sitä että kykenee liikuttamaan tehokkaasti omaa kehoaan (kehonpainoaan). Näinollen yksilöt joilla on lihasmassaa, omaavat herkemmin absoluuttista voimaa ja pienemmät herkemmin suhteellista voimaa (tämä on toki hyvin pelkistetty esimerkki).\nKehonpainoharjoittelussa nimenomaan suhteellisesta voimasta on paljon hyötyä ja tästä syystä suuri lihasmassa ei ole itselleni se tärkein ominaisuus. Tottakai lihasmassasta on hyötyä enkä halua että jalkani ovat ruipelot suhteessa yläkroppaan, vaikka se helpottaisikin monia edistyneempiä kehonpainoliikkeitä. Haluan että lihasmassa jakaantuu tasaisesti mutta painottuu kehonpainoharjoittelussa oleellisiin paikkoihin.\nOmistan vanhana paljon mieluumin vahvat lihakset ja välttävän aerobisen kunnon kuin välttävät lihakset ja hyvän aerobisen kunnon.\nTottakai myös aerobinen kunto on tärkeässä asemassa kokonaisuuden kannalta. Itse pidän sitä yllä lähinnä lenkkeilemällä. Vaikka nuoruuteni harrastin suunnistusta, en silti ikinä ole ollut intohimoinen kestävyysurheilija enkä varsinaisesti nauti juoksemisesta tänäkään päivänä. Johtunee osaksi siitä ettei juoksukuntoni ole kummoinen 🙂 Pystyn kuitenkin hölkkäämään kevyehkösti 10 kilometriä ja se riittää minulle toistaiseksi. Cooperin testiä olisi kiva koittaa taas pitkästä aikaa. Armeijassa juoksin 3000m mutta nyt tuskin menisi 2800m.\nEnsisijaisesti näen voiman ja liikkuvuuden maksimoimisen sijoituksena vanhoille päiville. Uskon että elämä on huomattavasti helpompaa kun suhteellinen voimataso on tikissä vielä vanhana. Omistan vanhana paljon mieluumin vahvat lihakset ja välttävän aerobisen kunnon kuin välttävät lihakset ja hyvän aerobisen kunnon. Huonoin vaihtoehto on tottakai se ettei omista kumpaakaan. Tämä on asia jota monet ”nelikymppiset” eivät ehkä ymmärrä. Parikymppiset taas ei jaksa vielä välittää siitä mitä vanhuus tuo tullessaan, koska ovat kuolemattomia. Puhun nyt siis sellaisista tavallisista yksilöistä joile urheilu ei ole se elämän tärkein asia eikä oleellinen osa elämää.\nNeljän- ja viidenkympin välillä kuntoaan on vielä helppo kasvattaa vanhoja päiviä ajatellen mutta muuttuu haastavammaksi kokoajan. Ikinä ei ole tietenkään myöhäistä, mutta mitä aiemmin lihaskuntoharjoittelun ja lenkkeilyn aloittaa, sitä kivempi on vanhana olla jos saa muuten pysyä terveenä. Ehdoton suositus teille kaikille ruuhkavuosista kärsiville – älä odota ”sitten kun”-vaihetta vaan aloita nyt.\nMitä ne omat tavoitteeni sitten noin niinkuin konkreettisesti ovat?\nSepäs onkin oikeastaan aika hankala määrittää. On tiettyjä liikkeitä joita haluan kyetä tekemään, mutta eivät ne toki ole ”onnistumiseni mittari”. Luettelen silti pari tavoiteliikettä.\nUltimaattinen yläkropan liike olisi nojavaaka jota kohti pyrin systemaattisesti. Voi olla ettei näillä geeneillä, lähtökohdilla ja vuosilla siihen enään ole mahdollisuutta mutta tavoittelu tähän ei varmasti tilannetta huononna. Toinen yläkropan liike on etuvaaka. Se tuntuu olevan myös melko kaukana, mutta on kuitenkin ihan saavutettavissa. Vapaa käsilläseisonta on ollut rannevaivojen vuoksi pitkään hyllyllä enkä ole sitä edelleenkään hanskannut hyvin. Se siis on tavoitelistalla ihan ensimmäisten joukossa ja nyt pystyn sitä kohti jälleen harjoittelemaan. Kulmanojasta suoraan käsilläseisontaan on harjoituslistalla myös. Alaraajojen osalta listalta löytyy täydellinen lohikäärmekyykyn hallinta.\nTässä on vain muutama tavoite joita voinee käyttää jonkin sortin mittarina. Jos nämä liikkeet haltsaa, voi sanoa omaavansa jo melkoisen hyvän lihaskunnon.\nTavoitteet ovat siis enemmänkin pidemmän tähtäimen tavoitteita. Jos luoja suo minulle pitkän iän, haluan viettää myös ne viimeiset vuoteni mahdollisimman laadukkaasti. Näen että yksi tärkeimmistä osatekijöistä tähän on nimenomaan hyvä lihaskunto. Ikinä ei toki voi tietää lopettaako syöpä tai muu vakava sairaus elämän ennenaikaisesti tai viekö alzheimer toimintakyvyn, mutta ne ovatkin asioita joihin en varmuudella pysty vaikuttamaan. Fyysiseen kuntooni voin, ja niin voit sinäkin. Tee sinäkin sijoitus tulevaisuuteen ja aloita kuntoilu. Vaikkapa kehonpainoharjoittelu 🙂\nTavoitteet eivät toki ole pelkästään fyysisellä puolella vaan vielä tärkeämpää on henkinen puoli. Psyykkisen hyvinvoinnin parantuminen on tärkein yksittäinen asia, joita kuntoilu ja säännöllinen treeni voivat tuoda mukanaan. Siinä on tavoitetta koko loppuelämäksi. Kun keho voi hyvin mieli voi hyvin, mutta myös toisinpäin.\nJos kokonaiskuormitus kasvaa liikaa niin pää hajoaa. Tee vain sen verran kuin jaksat ja pystyt!\nEdellinen artikkeli Rapakunto Podcast – EP5 – Antti Railio – Elämäntapamuutoksen haasteet\nSeuraava kohta Yritystoiminta alkuun – Hierontatilan rakennus ja kalustus varastoon


Immunoglobuliinihoito | Uutiset Oulu\nTiedustelut HUSLAB Asiakasneuvonta, p. (09) 471 72579. Päivystysajan tiedustelut, p. (09) 471 72645. Yhteyshenkilöt kemisti Tero Pihlajamaa: tero.pihlajamaa hus.fi / 040 6216937 ja erikoislääkäri Päivi Lakkisto: paivi.lakkisto hus.fi / 050 4271458. Indikaatiot Humoraalisen immuniteetin puutos- ja häiriötilojen, immuunitautien, akuuttien ja kroonisten infektioiden sekä imukudoksen.\nIhonalainen eli subkutaaninen immunoglobuliinihoito (eli SCIG) mahdollistaa hoidon itse kotona. Lääke otetaan helppokäyttöisen pumpun avulla kerran viikossa, silloin kuin itselle parhaiten sopii. Lääkkeen ottaminen on kotona helppoa ja nopeaa. Kotihoito on modernia hyvin siedettyä immunoglobuliinihoitoa, joka parantaa elämänlaatua.\nvasta-aineina toimivia proteiineja, joiden molekyyli koostuu kahdesta raskasketjusta ja kahdesta kevytketjusta ja jotka jakaantuvat raskaiden ketjujen rakenteen perusteella ryhmiin IgA, IgD, IgE, IgG ja IgM; ks. vasta-aine, gammaglobuliini\nVasta-aine eli immunoglobuleeni (lyhenne Ig) tai antibodi on nimi joukolle immuunijärjestelmän plasmasoluissa, B-soluissa ja muisti-B-soluissa olevia vesiliukoisia proteiineja.Plasmasolut erittävät vasta-aineita muun muassa vereen, imunesteeseen, sylkeen, kyynelnesteeseen ja maitoon. Vain leualliset selkärankaiset tuottavat vasta-aineita. Ihmisillä ja useimmilla muilla selkärankaisilla.\nImmunoglobuliinihoito laskimoon . Laskimonsisäistä eli intravenoosia immunoglobuliinihoitoa (eli IVIG) annetaan sairaalassa. Laskimonsisäistä hoitoa annetaan isompi annos kerralla yleensä 3-4 viikon välein. Laskimonsisäistä hoitoa saavat nykyään pääsääntöisesti erilaisista autoimmuunisairauksista kärsivät.\nRokotussarja ja immunoglobuliinihoito aloitetaan, vaikka altistuksesta olisi kulunut useita kuukausia. Rokotussarjaa ei kuitenkaan aloiteta, jos altistuneelle on jo kehittynyt aivotulehduksen oireita. Myös jäykkäkouristussuoja ja antibioottihoidon tarve tulee tarkistaa.\nPrevious: Previous post: Häiriöt Tv-lähetyksissä 2020\nNext: Next post: Suomi24 Onecoin


Tein tuossa aluksi ensi vertailu kokemuksia AudioQuest DragonFly Cobalt vs AudioQuest DragonFly Red minkä jälkeen "varsinaisen" kokemuksia AudioQuest DragonFly Cobalt vs AudioQuest DragonFly Red. Olin tuolloin reissussa kun hain DragonFly Redin lainaan niin minun piti tehdä DragonFly Cobalt vs DragonFly Red vertailut sen hetkisillä kuulokkeilla. Tuolloin siis kokemuksiini vaikuttivat juurikin ne kuulokkeet joita käytin vertailussa. Onneksi minulla oli kuitenkin mahdollista käyttää kaksia eri kuulokkeita sillä jo kotona ollessa olen huomannut sen kuinka DragonFly Cobalt käyttäytyy eri tavalla eri kuulokkeiden kanssa. Tämä kannattaa huomioida siinä vaiheessa jos pääsee testaamaan Dragon Fly Colbalt tai DragonFly Red USB kuulokevahvistinta.\nVertailussa käytin AKG N60NC sekä Beyerdynamic Dt 880 kuulokkeita ja kyseisten kuulokkeiden välilläkin oli merkittäviä eroja. AKG kuulokkeissa sai käyttää paljon vähemmän yleisestä äänen voimakkuutta kuin Beyerdynamic:ssä. Tämän lisäksi kuulokkeet kuullostavat ihan erilaisille minkä johdosta musiikki kuullostaa erilaiselle. Tämän johdosta vertaillessani Dragon Fly Colbalt vs DragonFly Red USB kuulokevahvistimia niin en voinut alkaa vaihtelemaan kuulokkeita keskenään vaan minun piti vertailla tarkkaan eroavaisuudet molemmilla kuulokkeilla. Kuulokkeiden vertailuista minun piti sitten saada kokonaiskuva sillä toisia eroja en huomannut ihan niin tarkkaan kun toisilla kuulokkeilla.\nBeyerdynamic DT 880. #beyerdynamic #beyerdynamicdt880 #headphones #hifiheadphones #hifi #music #audio #hifiporn #hifisound\nHenkilön Tuomas Välimaa (@tuomasvalimaanet) jakama julkaisu Maalis 30, 2020 kello 5.49 PDT\nDragon Fly Colbalt vs DragonFly Red vertailu kokemuksissani mainitsemani DragonFly Redissä olevan voimakkaamman basson verrattuna Dragon Fly Colbaltiin huomasin helpommin AKG N60NC kuulokkeilla kuin Beyerdynamic Dt 880 kuulokkeissa. AKG N60NC kuulokkeissa on yleisesti voimakkaampi basson voimakkuus mitä DragonFly Red vahvisti entisestään ja eron huomasin helpommin kuin Beyerdynamic Dt 880 kuulokkeissa. Yleisesti pienempiä ääneen liittyviä eroja huomasin puolestaan paremmin Beyerdynamic Dt 880 kuulokkeilla jotka ovat äänen laadullisesti "pehmeämmät" kuulokkeet kuin AKG N60NC.\nKun vertailen työkuulokkeitani Sony WH-1000xm2 keskenään Beyerdynamic Dt 880 kuulokkeisiin mitä olen nyt pääsääntöisesti käyttänyt niin Sony WH-1000xm2 kuulokkeilla saa käyttää paljon pienempää äänen voimakkuutta. Tidal musiikki striimauspalvelussa minulla on äänen voimakkuus puolessa välissä Beyerdynamic Dt 880 kuulokkeilla kun taas Sony WH-1000xm2 kuulokkeilla puoliväli pitää vielä puolittaa. Käytännössä siis Sony WH-1000xm2 kuulokkeilla voi pitää 1/3 osaa äänen voimakkuudestsa kun taas Beyerdynamic Dt 880 vastaava on lähempänä 2/3 osaa äänen voimakkuudesta.\nKannattaakin siis muistaa se asia, että kun ottaa Dragon Fly Colbalt tai DragonFly Red kuulokevahvistimen käyttöön niin äänen voimakkuus kannattaa säätää alhaalta ylös eikä ylhäältä alas. Sony WH-1000xm2 kuulokkeilla Dragon Fly Colbalt ollessa kiinni kuulokkeissa ja äänen ollessa täysillä niin kuulokkeista kuuluu lähes yhtä kovaa kuin ulkoisella bluetooth kaiuttimella.


Toimialojen tulevaisuuden näkymissä epävarmuutta - Ennakointi Kymenlaakson liitto\nTyö- ja elinkeinoministeriö julkaisi 8.6. kuuden toimialan tilannekuvat ja tulevaisuuden näkymät. Toimialojen näkymiä tarkasteltiin seuraavilta aloilta: elintarvikeala, kaivosteollisuus, luonnontuotteet, matkailu, sosiaali- ja terveysala sekä uusiutuva energia.\nKoronapandemia ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan ovat vaikuttaneet suoraan tai epäsuoraan yritysten liiketoimintaan ja niiden tulevaisuuden näkymiin useilla toimialoilla . Venäjän hyökkäys Ukrainaan vaikuttaa muun muassa energia- ja raaka-ainehintojen nousun kautta. Konkreettisten vaikutusten lisäksi kriisit vaikeuttavat tulevaisuuden ennakointia.\nElintarvikealalla investointeja ja kamppailua kohoavien kustannuksien kanssa\nElintarviketeollisuudessa on suunnitteilla ja käynnissä suuria investointeja. Tammikuussa elintarvikeyritykset kertoivat suunnittelevansa tälle vuodelle kiinteitä investointeja 809 miljoonalla eurolla.\nVenäjän hyökkäys Ukrainaan on vaikuttanut globaaliin ruokajärjestelmään. Samalla se on myös vahvistanut ruoan ja omavaraisuuden arvostusta sekä huolta ruoan hinnoista ja ruokajärjestelmän kustannuspaineista. Viennissä elintarvikealan erikoistuotteilla uskotaan olevan kysyntää maksukykyisillä markkinoilla.\nKaivosalan merkitys korostuu EU:n pyrkiessä riippumattomuuteen raaka-aineissa\nRaaka-aineiden kysyntä on kasvanut voimakkaasti. Muun muassa grafiitin, litiumin ja koboltin kysyntä kasvaa ennusteiden mukaan nopeasti. Keinoja vahvistaa EU:n raaka-aineomavaraisuutta ovat muun muassa kaivostoiminta, kierrätys ja toimitusketjujen kehittäminen.\nMetallimalmien louhintaa tekevien yritysten liikevaihto ja henkilöstömäärä ovat kasvaneet Suomessa viime vuosina.\nLuonnontuotealan raaka-ainehankinta kaipaa volyymia ja yhteistyötä\nUlkomaisten kerääjien saatavuuden lopulliset vaikutukset tulevan satokauden raaka-aineiden hankintaan ja kustannuksiin ovat vielä epäselviä. Luonnontuotteiden kysyntä kotimaassa ja kansainvälisesti on kasvussa. Marjatuotteilla olisi suurta vientipotentiaalia, mutta raaka-aineiden talteenotto on alan kasvun suurimpia pullonkauloja.\nTehokas organisointi, verkostojen ja tukkutoiminnan kehittäminen sekä luonnontuotealan yritysten tiiviimpi yhteistyö jalostavan teollisuuden kanssa mahdollistaisivat alan kasvua.\nMatkailuala ei ole palautunut pandemiaa edeltävälle tasolle\nMatkailualan liikevaihto ja henkilöstömäärä eivät ole palautuneet pandemiaa edeltävälle tasolle. Odotukset kesän ja vuoden 2022 kehityksestä ovat kuitenkin positiiviset. Suomeen suuntautuvan kansainvälisen matkailun arvioidaan elpyvän koronaa edeltävälle tasolle vuoden 2024 loppuun mennessä. Kotimaan matkailun odotetaan edelleen kasvavan maltillisesti.\nTarvetta alan kehittämiselle aiheuttavat erityisesti pysähdyksissä oleva Venäjän matkailu ja Suomen saavutettavuuden heikkeneminen Aasiasta. Lisäksi monet epävarmuustekijät, kuten nouseva energianhinta, inflaatio ja mahdolliset uudet koronavariantit, vaikuttavat matkailualan kehitykseen.\nSote-alalla haasteena osaavan työvoiman saatavuus\nSosiaali- ja terveysalaan vaikuttavat monet käynnissä olevat muutokset, muun muassa sote-palveluiden siirtyminen hyvinvointialueille vuoden 2023 alussa sekä lainsäädännölliset uudistukset esimerkiksi henkilöstömitoituksiin liittyen. Myös koronapandemia ja siitä aiheutunut hoitovelka kuormittavat palvelujärjestelmää.\nViime vuosina sote-palvelualan yritysten henkilöstömäärät ovat kasvaneet. Sote-alan suurin haaste on työntekijäpula, joka koskee myös yksityistä sektoria.\nVihreä siirtymä ja fossiilisista polttoaineista luopuminen vauhdittavat uusiutuvan energian käyttöönottoa\nEnergian kokonaiskulutuksesta 42 prosenttia tuotettiin uusiutuvalla energialla. Uusiutuvan energian käyttö kasvoi kolme prosenttia edellisestä vuodesta. Merkittävimmän osan kasvua selittää puun käytön nopea kasvu. Venäjän öljyn ja maakaasun tuontikielto vauhdittivat siirtymää fossiilisista polttoaineista uusiutuvaan energiaan. Suomessa investoidaan tuulivoiman kasvuun edelleen vahvasti. Tuulivoiman osuus oli vuonna 2021 Suomen sähkön tuotannosta 11,4 prosenttia.\nTutustu tarkemmin toimialojen tulevaisuuden näkymiin alla olevista linkeistä:


Kevät tuli jo Ranuan karhuille | Yle Uutiset | yle.fi\n1.3.2011 klo 08.27päivitetty 8.3.2011 klo 09.47\nPalle-Jooseppi ja heräämisen jälkeinen lumipesu.YLE / Nelli Peurasaari\nRanuan eläinpuistossa varma kevään merkki on karhujen herääminen talviuniltaan. Tänä vuonna ensimmäisenä kuononsa raikkaaseen pikkupakkaseen pisti karhuvaari Palle-Jooseppi.\nEläintarhan intendentin Mari Heikkilän mukaan Jehun ensimmäinen kokonainen talvi on mennyt mukavasti emon kyljessä köllötellen, mutta Palle heräsi kesken talven, koska sillä oli jostain syystä kovia ilmavaivoja.\n- Viikon mittainen kuuri lämmintä kauravelliä ja maitohappobakteereita sai onneksi karhuvaarin vatsan rauhoittumaan. Kun vielä pesän lämpötilaa saatiin hieman laskettua, uskoi Palle talven jatkuvan ja asettui uudelleen unille, kertoo Heikkilä.\nHelmikuun viimeisten päivien lauha sää sai Pallen päättämään, että talven unet on nukuttu ja karhuvaari on koputellut pesänsä ulkoluukulla ulospääsyä. Palle pääsee haistelemaan kevättalven tuulia ulkoaitaukseen tiistaina aamupäivällä.\nPiitu oli myös emän hoivissa\nMuutkin vuoden ikäiset eläinlapset ovat viettäneet talvensa kukin lajinsa mukaan. Hirvityttö Piitu on vielä hirveksi niin nuori, että oma emä on ollut paras turva ensimmäisen talven yli.\n- Huuhkajapoika sen sijaan jätti vanhempansa jo ensimmäisenä syksynä luonnon huuhkajanuorison tapaan. Samoin näätäemon kakarakolmikosta kaksi muutti pois synnyinkodistaan jo syksyllä, pennuista rauhallisimman jäädessä emolleen kaveriksi, luonnehtii Heikkilä.\nKevään edetessä alkavat hormonit hyrräämään lisääntymismielessä monella lajilla osan kasvatellessa masussaan viime syksyn kiiman tuloksia. Kaikki lajit tähtäävät synnyttämään jälkeläisensä ravinnon kannalta mahdollisimman suotuiseen aikaan, yleensä kevääseen.\n- Poikkeuksina karhut ja jääkarhut, jotka penikoivat sydäntalvella suojaisiin pesiinsä. Karhujen pennut ovat syntyessään niin pieniä ja avuttomia, että niiden on turvallisinta kasvaa ensimmäiset kuukaudet emon rasvaisen maidon turvin emon lämiittäessä niitä herkeämättä lähellään.\nJälkikasvua Ranualla odotellaan tänä keväänä myös metsäpeuroille ja metsäkauriille, sekä pitkästä aikaa myös valkohäntäkauriille.\n- Vuosi sitten Ranuan laumaan liittynyt nuori pukki oli viime syksynä juuri ja juuri sen ikäinen, että on voinut saattaa lauman naaraat tiineiksi. Myös majavalammelle toivotaan pitkän tauon jälkeen uusia pieniä lattahäntiä, sillä ähtäriläinen Nami-naaras sai viime syksynä kumppanikseen Manin Luxemburgista, sanoo Heikkilä.\nOsa palaa takaisin luontoon\nKesän tulo ja järvien sulaminen tietävät muutosta myös Ranuan eläinpuistossa talvea viettävien luonnonvaraisten eläinten elämään.\nHeikkilän mukaan Pudasjärveltä marraskuussa ilman emoa löydetyt kylmettyneet ja nälkiintyneet saukonpennut sekä samalta paikkakunnalta lentokyvyttömänä tavoitettu nuori joutsen päässevät takaisin omille asuinvesilleen.\n- Myös reilu tusina peräpohjalaisia siilejä matkaa omille pihoilleen talvihorroksesta herättyään.\nKotimaaTeksti-TV PerämerikarhuRanuaRanuan eläinpuistonisäkkäätpetoeläimeteläimetmetsäkaurispeura


79 m² Kympintie 4, 28800 Pori Paritalo 3h myynnissä - Oikotie 15807405\nMyytävät asunnot Pori Metsämaa Kympintie 4, 28800 Pori\nKympintie 4, Metsämaa, Pori3h, k, s\nIhastuttava paritalokolmio odottaa uusia asukkaita!\nTähän kotiin sisään tullaan tilavan tuulikaapin ja eteisen kautta. Eteinen aukeaa aulamaiseksi tilaksi, joka helpottaa arjen askareita. Aulasta on käynti kodinhoitohuoneeseen, joka pelastaa pyykkihuollon ja toimii samalla pukuhuoneena saunaan mentäessä. Tilava wc löytyy toiselta puolelta aulaa. Molemmin puolin sisäänkäyntiä sijaitsee hyvän kokoiset makuuhuoneet, joissa toisessa on myös säilytystilana vaatehuone.\nKeittiö ja olohuone ovat yhtenäistä tilaa niin kuin nyt usein toivotaan. Katto nousee harjaan tuoden lisää tilan tuntua. Tilan voit jakaa ruokapöydällä, saarekkeella tai sohvalla, jos niin haluat. Keittiössä on runsaasti säilytys- ja laskutilaa ruuanlaitolle ja mahtavaa kun samalla pystyy seurustelemaan olohuoneen puolelle. Olohuoneessa on kaunis lämpöä ja tunnelmaa antava varaava takka sekä käynti takapihan terassille, jossa voit nauttia vielä elokuun lämpimistä päivistä ja illoista.\nVaivatonta asumista, ei nurmikon leikkuuta, kun takapihalla on terassi ja muut alueet ovat soralla. Mielekästä jos kesäisin mökkeilet tai veneilet paljon niin ei tarvitse huolehtia kodin pihan hoidosta. Kukat ja pensaat voi istuttaa vaikka alta kasteluruukkuihin. Edullista asumista alhaisella vastikkeella.\nTämä ihana koti sijaitsee rauhallisella alueella, päättyvän tien varrella, joten läpiajoa ei ole. Luonto on myös lähellä! Metsä-alue alkaa aivan talon edestä, Teemuluodon lintutornille ja Halssiin johtavalle luontopolulle on matkaa vain muutama sata metriä. Eikä Enäjärven venesatamaankaan ole kävellen kuin alle kilometri. Kouluunkin vain muutaman kilometrin matka ja kauppa sekä posti löytyy niin Kyläsaaresta kuin Pihlavastakin.\nLähdetään katsomaan tätä Soita ja sovi esittely Kirsi Vepsä 050 5225 585 kirsi.vepsa@otsolkv.fi\nMuuta kauppaan kuuluvaa: Verhotangot olohuoneesta ja pienemmästä makuuhuoneesta. Polttopuut.\nMuut maksut: Vesiennakkomaksu 15,00€/per hlö, tasataan 2 kertaa vuodessa. Käyttö- ja jätevesimaksut kulutuksen mukaan. Laskutus As Oy:lle ja tase vesimittarien lukemien perusteella. Vesiliittymän perusmaksu 14,11€/asunto/kk. Sähkönkulutus noin 15 000 kWh /vuosi. Sähkö kulutuksen mukaan (huoneistokohtaiset sähkösopimukset). Asunto-osakkeen omistajan osuus kiinteistövakuutuksesta 205,00€. Esitetyt asumiskustannukset perustuvat nykykäyttöön ja voivat siten olla pienempiä tai suurempia, riippuen asukasmäärästä, asumistottumuksista sekä palveluntarjoajasta. Varainsiirtovero 2%..\nPihlava Metsämaa Kokemäensaari Enäjärvi Kyläsaari Uusiniitty Paarnoori Halssi Lyttylä Ulasoori Sådö Kellahti Yyteri (454)


Veriparta 7/7 - Asema\nBy Marko Partanen|2017-11-09T19:47:43+02:0021.07.2017|\nAsema tarjoilee kesäiltoja järkyttävän seitsenosaisen jatkokertomuksen Veriparta. Tämä on sarjan seitsemäs ja viimeinen osa.\nSirramurhaeukko alkaa kertoa tarinaansa. Monet potilaat menehtyivät nopeasta kuljetuksesta huolimatta, joillekin annettiin jopa happea ja silti tulos oli sama. Väkivaltaa oli paljon, usein piti lyödä takaisin. Pienellä kylällä sana kiiri: sairaankuljettajat lyövät. Lopulta tilanne oli se, että aina kun ambulanssia tarvittiin, vastakkainasettelu oli valmis.\n”Tuli uhkaavia tapauksia. Niihin paikalle päästyämme luimme tilanteen sellaiseksi, että oli lyötävä ensin, muuten olisi käynyt itselle huonosti. Pakeneminen ei ollut mahdollista, sillä Kastenwagenin juoksee alkukiihdytyksessä juoppokin kiinni. Löimme uhkaavan potilaan tai omaisen tajuttomaksi ja kuljetimme sitten sairaalaan. Jotkut näistä eivät selvinneet. Lopun voitte arvata, tuli syytteet, tuomiot, masennus ja tunnettuus. Ei ollut paluuta.”\n”Puhuitteko ongelmistanne silloin kun ne olivat ajankohtaisia?” Oge kysyy.\n”Kenelle? Tämä on ensimmäinen kerta syyttäjää lukuunottamatta, kun joku on kiinnostunut.”\nUral käynnistyy hoitotilassa. Sirramurhaäijä on kuin onkin jolkotellut Kastenwagenin kiinni ja aikoo jatkaa siitä mihin jäi. Sinisenharmaa pakokaasupilvi pöllähtää hoitotilaan ja rikkoutuneesta seinästä myös ohjaamoon. Vode ja Oge avaavat ovet ja aikovat karata vauhdissa tilanteesta. Sirramurhaeukko huomaa sen ja huutaa:\n”Älkää menkö! Mä hoidan ton motoristin.”\nSitten kuuluu jumalaton rääkäisy:\n”Sammuta se mopo tai mä sammutan sut!”\nUral sammuu ja savu hälvenee.\nKastenwagenin kojelaudalla alkaa piristä.\n”Mikä toi on?”, Vode kysyy.\n”Vastaa luuriin, se on keikka”, sirramurhaeukko vastaa.\n”Ai, tuliko meille keikka?” sirramurhaäijäkin innostuu.\nJäminkipohjantiellä toisen maitolaiturin kohdalla tarvitaan ambulanssi.\n”Tiedän missä se on, voin ajaa”, sirramurhamies sanoo.\n”Pitäskö meidän ottaa toi Ural ja ajaa sillä pois”, Vode ehdottaa.\n”Ottakaa vaan”, sirramurhamies sanoo.\nVode ja Oge huokaisevat helpotuksesta. Samalla verenpunainen pölypilvi laskeutuu leijuntaan Kastenwagenin keulan eteen ja räjähtää. Jäljelle jää Veriparta ja paskainen nauru.\n”Minä otan Uralin, te muut lähdette keikalle. Jos keikalla tulee kysyttävää, kutsuni on Lauri 4”, Veriparta sanoo ja ajaa sivuvaunuineen pois.\n”Ei kun homma käyntiin, ei tässä muukaan auta”, Vode ajattelee.\nSirramurhaajat miehittävät ohjaamon, sillä heille reitti on selvä. Tuoreemmat ensihoitajat käyvät hoitotilaan. Kastenwagen hörskyttää kohti keikkapaikkaa.\nOge työntää päänsä ohjaamoon hoitotilan seinässä olevasta aukosta, siitä, josta vähän aikaa sitten oli kurkkinut sirramurhaeukko.\n”Mitä siellä on tapahtunut”, Oge kysyy.\n”Mistä minä teidän?” Sirramurhaeukko vastaa.\n”No, mitä siinä hälytyksessä sanottiin?”\n”Että ambulanssi tarvitaan Jäminkipohjantien toisen maitolaiturin kohdalle.”\n”Eikö ollut mitään esitietoja?”\n”Mitä ne on?”\nKastenwagen ohittaa ensimmäisen maitolaiturin. Toinen sijaitsee jäminkipohjantiellä olevan suoran keskivaiheilla. Jo kauas erottuu, että siellä tappelu.\n”Siellä tapellaan”, Sirramurhaeukko huikkaa takatilaan tekemästään aukosta.\n”Onko poliisit paikalla?” Oge kysyy.\n”Mistä ne voisivat tietää?”\n”Hälytä ne sitten!”\n”En pysty ja niiden tuloon menisi niin kauan, että seuraavakin tappelu olisi jo ohi.”\n”Miten sitten meinasit hoitaa tän tilanteen?” Oge kysyy Sirramurhaäijältä.\n”En mä oo vielä ajatellu.”\n”Kannattaa tehdä sunnitelma ensin ja varasuunnitelma varsinkin kun tilanne on vaarallinen.”\n”Kai mä teen kuten ennenkin; otan luulot pois ja potilaan kyytiin.”\n”Miten sä teet sen.”\n”Ensin kysyn, että kuka haluaa ensiksi selkään ja sitten annan halukkaille selkään yksi kerrallaan, täällä on sen verran reilu meininki, että tapellaan aina yksi yhtä vastaan. Eniten selkään saanut saa meiltä kyydin ja loput hankkiutuvat itse.”\n”Mitä jos kokeilisitkin aluksi sellaista, että sanoisit ensin, että: ”olen tullut auttamaan” ja kysyisit sitten: ”kuka on potilas?” Oge neuvoo.\n”Ei se toimi, täällä on näytettävä ensin kuka johtaa tilannetta – eikä se onnistu puhumalla.”\nPunatulkku pamahataa Kastenwagenin tuulilasiin, sitten keskikonsolin päällä istuskelee Veriparta.\n”Se on semmonen juttu, että tää keikka ajetaan kuten Oge sanoo. Siinä voi tulla turpaankin mutta jos ette tee kuten hän sanoo, niin saatte turpaan minulta. Ei siinä paljon teillä hävittävää ole, on vain voitettavaaa”, hän sanoo ja suhahtaa pois kuin verenpunainen pieru.\nPaikalla oli ollut käynnissä känniläisten reilu nyrkkitappelu. Tyrmääjä oli kävellyt lähimpään taloon soittamaan apua tyrmätylle. Tyrmätty otettiin kyytiin ja tyrmääjä sanoi ettei tarvitse apua. Miehet istuvat ohjaamoon ja naiset takatilaan. Tyrmätty ottaa rauhallisesti paareilla.\n”Muistan tän keikan, me ajettiin tää sillon alkuaikoina”, sirramurhaeukko sanoo.\n”Mä muistan kanssa”, sirramurhaäijä sanoo. Keskustelu onnistuu hyvin umpiseinään tehdyn aukon kautta.\nKäy ilmi, että tästä kaikki alkoi. 50-luvulla tyrmätty potilas oli herännyt unestaan kesken kyydin ja käynyt sirramurhaeukon päälle. Sirramurhaäijä oli pysäköinyt auton tienpientareelle, avannut ulkoapäin hoitotilan oven ja kun potilas oli hyökännyt hoitotilasta päälle, Sirramurhaäijä oli vetäissyt liikkuvat taakse ja ladannut niin paljon vastapalloon kuin oli pystynyt. Uusi tyrmäys oli kuljetuksesta riippumatta johtanut potilaan kuolemaan. Siitä koko vyyhti oli alkanut purkautua. Miestä oli kaatunut, kun itseä oli puolustettu. Riehuvan potilaan hoitoprotokolla kuului siihen aikaan seuraavasti: anna tai ota turpaan.\n”Mitä jos toi potilas tosta herää ja alkaa riehumaan?” Sirramurhaeukko kysyy.\n”Voit pitää keskustelua yllä koko matkan ajan, vaikka hän ei olekaan hereillä.”\n”Puhuisinko muka tajuttomalle, mistä aloittaisin, säästä vai sotesta?”\n”Voit kehottaa häntä aika ajoin avaamaan silmät, kysyä tietääkö hän missä on ja kertoa että olemme menossa sairaalaan. Todennnäköisesti hän jotain kuulee, vaikkei vastaakaan. Ja jos hän herää sinun ystävälliseen puhutteluun, niin voi olla, ettei se ole niin pahalla päällä, kun on jo hieman hajulla, että ollaan turvallisessa paikassa.”\nSirramurhaeukko alkaa kysellä. Hän toistaa samat jutut aina jokaisen maitolaiturin kohdalla.\n”Jos se eukko pimahti, niin siellä alimmassa laatikossa on purukiiloja. Työnnä sellainen sen suuhun ja sido sideharsolla leuat yhteen”, Sirramurhaäijä neuvoo Ogea.\nNaiset nauravat takatilassa. Potilas avaa silmänsä.\n”Huomenta. Olet ambulanssissa. Sait vähän nenäsi päähän. Viemme sinua sairaalaan”, Sirramurhaeukko kertoo.\nPotilas nyökkää ja sulkee silmänsä. Oge kehottaa häntä pitämään silmiä auki. Potilas saadaan sairaalaan. Luovutuksen jälkeen sirramurhaajien ryhti paranee, ihan kuin selästä olisi pudonnut vuosikymmenten taakka. Ränsistyneet keski-ikäiset ihmiset muuttuvat pirteiksi vanhuksiksi.\nOgen puhelin soi.\n”Lauri 4 tässä. Ajakaa Kastenwagen Tiilenpään betoniluiskaan.”\n”Pitäisikö mennä vai karata?” Oge kysyy.\n”Pitää mennä. Muuten se helvetin punatulkku on taas kohta tossa tuulilasissa.”\nVeriparta odottelee tallin perällä leveässä haara-asennossa. Kastenwagen työntyy perä edellä kohti häntä.\nSirramurhaäijä katsoo peilistä vastaanottajaa.\n”Meinaakohan se ampua meidät vai mitä tuosta asennosta voisi päätellä?” hän kysyy.\nKastenwagen luovuttaa henkilökuntansa Veriparralle. Kaikkien yllätykseksi hän pyytää porukan neuvottelutilaan kahville.\n”Älä juo, se on varmasti myrkytettyä”, Sirramurhaeukko kuiskaa Ogelle.\n”Enkä myrkytä. Käydään tilannetta vähän läpi.”\n”Mitä tilannetta?” Sirramurhaeukko kysyy.\n”Nyt kun mä oon jeesannut teitä, niin teidän pitää jeesata mua”, Veriparta sanoo ja kaikki ovat ymmällään. Heidän mielestään hirttosilmukkakaulainen verisuti oli korkeintaan käyttäytynyt uhkaavasti ja yrittänyt tehdä asiat hankalaksi.\nKupit kaadetaan kuumaa täyteen ja Veriparta aloittaa.\n”Ei siihen aikaan puhuttu miltä tuntuu. Aina silti tuntui. Piti käsitellä asiat itse ja kovin vähän oli keinoja. Jos avautui jostakin mikä mieltä painoi, sanottiin, ettet sovellua alalle, vaihda sitä. Ei ollut osaamista eikä tietoa. Koin, että kaikki huonot asiat johtuivat siitä, etten osannut. Syyllistin itseäni ja vedin syitä itseeni kuin pesusieni. Uskon, että jos olisi ollut enemmän tietoa ja osaamista, olisin ymmärtänyt, että kaikki eivät ole minun syytäni. Tilipussit kannoin kaikki terapiapaikkaan nimeltä Tiilenpää, kunnes erään valomerkin jälkeen menin kotiin ja hirtin itseni. Näin minun tarinani pelkistetysti meni. Toki siihen muutakin liittyy mutta luulen, jos olisin aikanani kertonut jollekin edes tämän, niin asiat voisivat olla toisin.”\nSirramurhaajat, Oge ja Vode kuuntelevat silmät ymmyrkäisinä. Verinen kyynel kirpoaa Veriparran silmäkulmaan, hirttosilmukka haihtuu hänen kaulaltaan mutta veri jää parralle tihkumaan. Tietyllä tavalla hän oli päässyt nyt pannastaan.\n”Nyt ymmärrätte, mitä tarkoitin, kun sanoin, että teidät on valittu simulaationohjaajakurssille. Olitte tavallaan luisumassa samaan veneeseen mutta olitte kuitenkin osaavia ja koulutettuja. Halusin yrittää tällaista vaikka se olikin riski. Taakkamme painoi vaikka multamme olivat keveät. Ensimmäisen simulaationne olette nyt vetäneet ja onnistuneet siinä.”\n”Pitääkö meidän menettää nyt henki tämän takia”, Oge kysyy.\n”Aluksi ajattelimme niin mutta simulaatiot näytävät menneen niin hyvin, että asiat ovat korjaanuneet. Toimitte niin hyvin, että henki säilyy ja teillä on täällä aina töitä tarjolla.”\n”Kieltämättä mielenkiintoinen tarjous mutta töistä viivan alle pitisi jäädä muutakin kuin punaista pölyä”, Vode sanoo.\n”Täällä työn tulo täytyy laskea enemmän henkisenä pääomana. Se minkä saatte täältä, lisää voimianne jatkossa ja takaa päättymättömän urapolun. Täällä oloaika ei kuluta aikaa eikä rahaa oikeassa elämässä.”\n”Ehkä mietin yön yli, toivottavasti sitä ei tarvitse nukkua uimahallissa. Toivon todellakin, että kotioven takana mut vastaanottaa se ikioma 10 vuotta vanha Ikean kalusto, joka oli nopea kantaa kämpille mutta kesti ikuisuuden kasata, ja jääkaapista tulis löytyä ne punaisilla hintalapuilla varustetut einekset – kaipaan jotain realistista”, Oge vastaa.\nVeriparta ja sirramurhaajat hymyilevät. Tuonpuoleinen ja todellisuus paiskaavat kättä. Molemmat tietävät mistä toisensa löytää.\n”Lähdetään kotiin”, sirramurhaäijä sanoo ja viittoilee Kastenwagenille päin. Oge ja Vode nousevat takatilaan ja sirramurhaajat kabiiniin. Kastenwagen vie heidät sinne mistä hakikin: Brewer´s pubin tiskille.\nVode hörppää pitkästä tuopistaan reilun siivun keskiolutta. Oge viereisellä jakkaralla katsoo vähän matkan päähän tyhjyyteen ja nostaa lasin myös huulilleen. Suullinen olutta huuhtoutuu alas. Rento tunne nousee viiveellä ylös. Se tuntuu jotenkin todelliselta.\nKuva Paul Eskelinen


Salibandyliitto sosiaalisessa mediassa | BrandSome - seuraa suosiotasi sosiaalisessa mediassa\nPidetään reikäpallo pyörimässä! Salibandyliitossa on vaikea niellä koronaministerityöryhmän perjantaina antamaa suositusta sulkea sisäliikuntatilat ja näin keskeyttää lasten ja nuorten harrastustoiminta. Viikonlopun aikana keskustel...\n4 186 tykkäystä\nSuomalaiset Sami Johansson, Ville Lastikka ja Justus Kainulainen mahtuivat kymmenen parhaan joukkoon, kun ruotsalainen Innebandymagazinet julkisti vuoden 2021 parhaiden salibandypelaajien listansa. Sami Johansson oli toinen, Ville Lastikka viides...\n1 847 tykkäystä\nSuomen Urheilutoimittajain liitto on valinnut vuosittaiset lajien parhaat suomalaisurheilijat, ja salibandyn parhaaksi on valittu maajoukkuehyökkääjä Veera Kauppi! Ruotsalaista Team Thorengruppenia edustava Veera Kauppi valittiin vastikään ...\n1 751 tykkäystä\nPidetään reikäpallo pyörimässä! Salibandyliitto vetoaa päättäjiin, jotta lasten ja nuorten liikunta saisi jatkua. Lue lisää: https://bit.ly/...\nSe on suoraan kohteessa! 🤤🎯 Tätä PSS Naiset Inka Lampisen pommia kelpaa ihastella. Kuten selostus kiteyttää, veto pöllähtää "ylämurmelissa"! TEHO Sport Suomen Cupin finaali suorana 👉 Yle TV2 📺 #salibandy #tehosportsuomencup...\nPidetään reikäpallo pyörimässä! Salibandyliitto vetoaa päättäjiin, jotta lasten ja nuorten liikunta saisi jatkua. Lue lisää: https://t.co/Qq... #salibandy #lapset #nuoret https://t.co/8P...\nOlympiakomitea ja jäsenjärjestöt vetoavat vahvasti: Lasten ja nuorten oikeus harrastamiseen on turvattava! - Asiantuntijoiden mukaan lasten harrastustoiminnan aiheuttamat riskit terveydenhuollon ylikuormittumiseen ovat vähäisiä. Sen sijaan ...\n"Tämä oli yksi kauden tavoite" - hymyilee Linda Törnqvist Cup-mestaruudesta