Korjausrakentamisen energiatehokkuusmääräysten aluetaloudelliset vaikutukset - PDF\nDownload "Korjausrakentamisen energiatehokkuusmääräysten aluetaloudelliset vaikutukset"\n1 VATT Tutkimukset 182 Korjausrakentamisen energiatehokkuusmääräysten aluetaloudelliset vaikutukset Juha Honkatukia Antti Simola Miimu Airaksinen Terttu Vainio VALTION TALOUDELLINEN TUTKIMUSKESKUS VATT\n2 VATT TUTKIMUKSET 182 Korjausrakentamisen energiatehokkuusmääräysten aluetaloudelliset vaikutukset Juha Honkatukia * Antti Simola * Miimu Airaksinen ** Terttu Vainio ** Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT Institute for Economic Research Helsinki 2015\n3 * Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT ** Teknologian tutkimuskeskus VTT Rakentamisen teknistaloudellinen arviointimenetelmä Sopimuksen diaarinumero YM21/612/2014 Projektinumero 7000T-YTJ187 Loppuraportti ISBN (nid.) ISBN (PDF) ISSN (nid.) ISSN (PDF) Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT Institute for Economic Research Arkadiankatu 7, Helsinki Helsinki, syyskuu 2015\n4 Korjausrakentamisen energiatehokkuusmääräysten aluetaloudelliset vaikutukset Valtion taloudellinen tutkimuskeskus VATT Tutkimukset 182/2015 Juha Honkatukia Antti Simola Miimu Airaksinen Terttu Vainio Tiivistelmä Tutkimme EU:n energiatehokkuusdirektiivin taloudellisia vaikutuksia Suomessa sekä kansallisella että suuraluetasolla. Suomella on ohjeellisena tavoitteena vähentää energian loppukäyttöä 310 TWh:iin vuoteen 2020 mennessä. Keskityimme tutkimuksessamme kiinteistösektoriin, joka on politiikan pääkohde ja kattaa merkittävän osan koko kansantaloudesta. Tutkimuksemme perustuu kahdella mallilla tehtyihin laskelmiin: kiinteistöalan energiankäyttöä kuvaavaan malliin REMA (VTT) sekä aluetason yleisen tasapainon malliin VERM (VATT). Laskelmamme osoittavat, että politiikka sen nykyisellä tasollaan on kustannustehokas jopa ilman olettamusta ylimääräisestä tuottavuuskehityksestä. Uusien rakennusmääräysten aiheuttamat teknologiarajoitteet heikentävät taloudellista tehokkuutta, mutta investointiaktiivisuuden nousu riittää kompensoimaan tämän menetyksen. Kiinteistösektorin hiilidioksidipäästöt vähenevät koko tarkastelujakson ajan. Kokonaispäästöt eivät kuitenkaan vähene yhtä paljon, sillä osa kotitalouksien energiankulutuksessa saavutettavissa säästöissä ohjautuu muihin kohteisiin, jotka puolestaan epäsuorasti nostavat päästöjä. Energiatehokkuusparannuksia tulee tarkastella osana muita energia- ja ilmastopolitiikan keinoja. Tutkimuksemme perusteella se onkin kustannustehokas lisä muille keinoille vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Laskelmiemme mukaan kaikilla suuralueilla saavutetaan arvonlisäyksen kasvua. Työllisyys kasvaa eniten niillä alueilla, joilla tuotetaan investointihyödykkeitä kiinteistösektorille. Tämän vuoksi uudet määräykset jonkin verran vähentävät alueellisia työllisyyseroja. Koko ns. korjausvajeen kurominen kiinni on laskelmiemme perusteella ongelmallinen ja ylimitoitettu toimi. Se aikaistaa korjausinvestointeja, mikä johtaa epäoptimaaliseen investointiuraan. Investointien taso laskeekin korjausjakson\n5 jälkeen perusuraa alhaisemmalle tasolle. Korjausjakson aikana kerrytetyt resurssit joutuvat sen jälkeen vajaakäyttöön, mikä hidastaa talouskasvua. Abstract This study assesses the economic effects of the EU Energy Efficiency Directive (EED) in Finland at national and regional levels. Indicative target is to reduce the final energy consumption to 310 TWh by Our study concentrates on real estate sector that is the main target of the policy and comprises notable part of national economy. We base our analysis in two models: a real estate sector model (REMA) and a single country regional CGE model (VERM). We found that even without considering productivity improvements, the EED implementation is costeffective. Measures that improve energy efficiency impose constraints on technology that decrease economic efficiency. However, the increased investment activity more than compensates the loss. The real estate sector carbon emissions decrease consistently over the time period. The total emissions decrease less than targeted because of the rebound effect. The EED also contributes to the other pillars of the EU climate policy. As the emission reduction yields modest economic growth with EED, it is a costefficient alternative for other climate policies. The regional value added change is positive at each region. The employment increases more than proportionally in regions that produce materials for construction industry. Thus, the EED slightly decreases regional disparities. Repayment of renovation debt is problematic because it allocates the renovation investments up front that generates unbalanced growth path. The period of repayment requires massive amount of investment that partially consumes the need for subsequent investments. Consequently during the repayment phase lots of additional capacity is generated. Subsequently that capacity becomes hard to employ and slows down the economic growth.\n6 Esipuhe Rakennuksiin on sitoutunut huomattavan suuri osuus koko kansantalouden pääomakannasta. Niinpä sen kehityksellä ja ylläpidon kustannuksilla on suuri kansantaloudellinen merkitys sekä rakennuskannan tuottamien asumispalveluiden että yhteiskunnan varallisuuden kehittymisen kannalta. Uuden rakennuskannan rakentamista ja vanhan korjaamista myös säädellään monin tavoin. Suuresta merkityksestään huolimatta rakentamisen vaikutuksia kansantalouteen ja aluetalouteen ei juurikaan ole tutkittu, eikä arviointiin soveltuvia tutkimusmenetelmiä ole kehitetty. Tätä puutetta paikatakseen ympäristöministeriö toteutti Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen ja Teknologian tutkimuskeskuksen kanssa uudenlaisen, teknistaloudellisen ja kansan- ja aluetaloudellisen lähestymistavan yhdistävän tutkimushankkeen. Hankkeen pääasiallisena tavoitteena oli kehittää uusi teknistaloudellinen menettelytapa rakennuskantaan tehtävien korjausinvestointien kustannustehokkuuden ja kokonaistaloudellisuuden arvioimiseksi. Menetelmää sovellettiin rakennuskannan energiatehokkuusmääräyksiä ja rakennusten korjausvelan takaisinmaksua koskeviin tarkasteluihin. Menetelmä perustuu VTT:n ja VATT:n aiemmin kehittämiin laskentamalleihin. Se mahdollistaa erilaisten rakentamisen politiikkavaihtoehtojen vertailun ja tukee siten hallitusohjelman tavoitteiden kustannustehokasta toteuttamista. Lisäksi se tukee muun ympäristöpolitiikan ja talouspolitiikan laajemminkin vaikutusten arviointia ja suunnittelua tuottamalla nykyistä tarkemman lähtökohdan asumisen tulevaisuuden haasteiden arvioimiseksi maan eri osissa. Hankkeen keskeiset tulemat ovat, että kehitetyn menetelmän avulla pystytään muodostamaan aiempaa tarkempi ja kokonaisvaltaisempi näkemys rakentamis- ja kiinteistöalaan kohdistuvien politiikkatoimien vaikutuksista. Tämä avaa uusia mahdollisuuksia rakennettua ympäristöä koskevien politiikkatoimien mitoittamiselle. Menetelmällä voidaan myös linkittää rakennusten energiatehokkuutta koskevat toimet muihin energiankulutukseen vaikuttaviin toimenpiteisiin. Tutkimus myös syventää tietoa energiansäästön vaikutuksista. Aiemman tutkimuksen perusteella energiansäästön on tiedetty olevan kaupallisesti kannattavaa suhteellisen lyhyilläkin investointien takaisinmaksuajoilla. Koska energiansäästöstä aiheutuu lisäkustannuksia, ei ole itsestään selvää, että energiansäästön kokonaisvaikutus olisi taloudellisessa mielessä positiivinen. Tämän tutkimuksen perusteella rakennusten energiansäästö on kuitenkin kannattavaa myös koko kansantaloudelle, vaikka sen hyödyt ja kustannukset jakautuvatkin alueellisesti epätasaisesti. Rakennusneuvos Teppo Lehtinen, Ympäristöministeriö\n7 Sisällys 1 Hankkeen tavoitteet ja toteutus 1 2 Aineisto ja menetelmät 3 Aineiston muodostaminen 3 REMA-malli 5 VATT-mallien tietoperusta ja rakenne 6 3 Rakennuskannan energiankulutuksen skenaariot 10 Valtakunnalliset energiaskenaariot 10 REMA-tulosten alueellistaminen 10 4 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset 13 Perusskenaario: kehitys ilman vuosien 2012 ja 2013 energiatehokkuusmääräyksiä 13 Politiikkaskenaario 1: energiatehokkuusmääräysten toteuttaminen 15 Politiikkaskenaario 2: korjausvajeen kiinnikurominen 22 5 Keskustelu 27 6 Johtopäätökset 29 Lähteet 30 Liite 1. Keskeisiä käsitteitä 31 Liite 2. REMA-mallin tulokset (perusskenaario) 34 Liite 3. REMA-mallin tulokset (politiikkaskenaario 1) 35 Liite 4. REMA-mallin tulokset (politiikkaskenaario 2) 36\n8 1 Hankkeen tavoitteet ja toteutus Tämä raportti esittelee Rakentamisen teknistaloudellinen menetelmä -hankkeen keskeisimmän sisällön. Hanke toteutettiin Ympäristöministeriön (YM) tilauksesta ja sen toteutti Valtion taloudellinen tutkimuskeskus (VATT) vastuullisena tahona sekä Teknologian tutkimuskeskus VTT alihankkijana. Hankkeen pääasiallisena tavoitteena oli kehittää uusi teknistaloudellinen menetelmä rakennuskantaan tehtävien korjausinvestointien kustannustehokkuuden ja kokonaistaloudellisuuden arvioimiseksi. Testasimme menettelyä arvioimalla rakennuskannan energiatehokkuusmääräyksiä ja rakennusten korjausvajeen kiinnikuromista. Menetelmä perustuu VTT:n ja VATT:n aiemmin kehittämiin laskentamalleihin. Se mahdollistaa erilaisten rakentamisen politiikkavaihtoehtojen vertailun ja tukee siten hallitusohjelman tavoitteiden kustannustehokasta toteuttamista. Sitä voidaan hyödyntää myös muun ympäristöpolitiikan ja talouspolitiikan laajemminkin vaikutusten arviointiin ja suunnitteluun, sillä se tuottaa nykyistä tarkemman lähtökohdan asumisen tulevaisuuden haasteiden arvioimiseksi maan eri osissa. Hankkeessa kehitetyllä menetelmällä pystytään muodostamaan aiempaa tarkempi ja kokonaisvaltaisempi näkemys rakentamis- ja kiinteistöalaan kohdistuvien politiikkatoimien vaikutuksista. Arviot taloudellisista vaikutuksista muodostuvat menetelmässä kaksiosaisen malliketjun tuloksena. Ketjun ensimmäinen osa eli VTT:n REMA-malli (Airaksinen & Vainio, 2012) kuvaa rakentamis- ja kiinteistösektorin kehittymistä erillään muusta kansantaloudesta. Toinen osa eli VATT:n yleisen tasapainon aluemalli VERM (Honkatukia, 2013) kuvaa rakentamis- ja kiinteistösektorin muutosten välittymisen muuhun kansantalouteen. Mallien ketjuttaminen mahdollistaa REMA:n yksityiskohtaisen rakentamis- ja kiinteistösektorin arvion liittämisen osaksi kokonaistaloudellista näkökulmaa. Rakennuskannan energiatehokkuuden arvioiminen on ajankohtaista, sillä uudet määräykset koskien uudisrakentamista astuivat voimaan vuonna 2012 ja luvanvaraisesti toteutettavia korjauksia koskevat määräykset vuonna Määräyksillä tähdätään energiankulutuksen ja kasvihuonekaasupäästöjen sekä energian hinnan noususta koituvien kustannusten vähentämiseen. Uudistuksen odotetaan tuottavan 20 %:n parannuksen uudisrakennusten energiatehokkuudessa. Kokonaistaloudelliset vaikutukset voivat olla merkittävät. Vuonna 2013 kaikkien talorakennusten osuus koko kansantalouden bruttopääomakannasta oli 81 % ja asuinrakennustenkin 43 % 1. Investointien vastaavat luvut ovat 55 % ja 27 %. Samana vuonna asuin- ja palvelurakennusten lämmitys muodosti 25 % koko energian loppukäytöstä 2. Määräysten kansantaloudellisia vaikutuksia on näin ollen vaikea sivuuttaa. Rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen tarvittavi- 1 Tilastokeskus: Kansantalouden tilinpito, 2010 käyvin hinnoin. 2 Tilastokeskus: Energian hankinta ja kulutus.\n9 2 Hankkeen tavoitteet ja toteutus en investointien kerrannaisvaikutukset kohdistuvat lukuisille toimialoille, ja energiakustannusten pieneneminen heijastuu kotitalouksien kulutusmahdollisuuksiin ja kauppataseeseen. Tutkimuksemme lähtökohtana on (kuvitteellinen) perusskenaario, jolla kuvaamme tilannetta, jossa vuosien 2012 ja 2013 voimaantulleita energiatehokkuusmääräyksiä ei olisi toteutettu. Perusskenaario perustuu REMA-mallilla tehtyihin laskelmiin energiatehokkuusmääräysten vaikutuksista pitkällä aikavälillä sekä VERM-mallilla tehdyn alue-ennakoinnin ja vähähiilihankkeen skenaarioihin. Perusskenaarion lisäksi laskimme kaksi vaihtoehtoista politiikkaskenaariota. Ensimmäisessä politiikkaskenaariossa kuvaamme energiatehokkuusmääräysten toteuttamista. Siinä laskimme REMA-mallilla vaihtoehtoiset urat rakentamisen volyymille sekä kiinteistöalan energiankulutukselle, joiden kansantaloudelliset vaikutukset arvioitiin VERM-mallilla. Toisessa politiikkaskenaariossa tarkastelemme korjausrakentamisen yhteiskunnallista tukemista, jolla rakennuskiinteistöjen korjausvaje kurotaan kokonaan keskipitkällä aikavälillä. Tämä on ääriskenaario, sillä korjausvajeen kiihdytetty korjausvajeen kiinnikurominen vaatii perusurasta huomattavasti poikkeavan investointiponnistuksen. Seuraavassa kappaleessa käsittelemme aineistoa ja menetelmiä. Tämän jälkeen esittelemme keskeiset tulokset: ensin rakentamis- ja kiinteistösektorille (REMAmalli), ja sitten kokonais- ja aluetaloudellisesta näkökulmasta (VERM-malli). Lopuksi tulkitsemme tuloksia laajemmin ja esitämme johtopäätökset.\n10 Aineisto ja menetelmät 3 2 Aineisto ja menetelmät Aineiston muodostaminen Tutkimuksen aineisto koostuu useasta lähteestä. Jouduimme luonnollisesti tekemään joitakin oletuksia, jotta saimme eri lähteistä olevat aineistot muodostamaan malliketjuna toimivan kokonaisuuden. Menetelmän jatkokehittelyssä tähänkin osa-alueeseen voi olla aiheellista palata, esimerkiksi yksityiskohtaisempien aineistojen saamiseksi. REMA-mallista käytimme versiota, jossa rakentamissektorin toiminta on kuvattu suuraluetasolla (NUTS 2), josta Ahvenanmaan maakunta on jätetty pois. Koska tutkitaan Suomen rakennusmääräysten alueellista vaikutusta, ei Ahvenanmaata huomioida. Itsehallinnon takia Ahvenanmaa implementoi direktiivit itsenäisesti. VERM-mallin aineistopohja perustuu kansantalouden tilinpitoon ja panostuotostaulukoihin. Malli on ns. bottom-up laskennallinen yleisen tasapainon malli, jossa jokainen alue toimii omana kokonaisuutenaan ollen kuitenkin yhteydessä muihin alueisiin kauppavirtojen ja julkisen talouden tulonsiirtojen kautta. Koska alueellista panos-tuotosaineistoa ei ole Suomessa tehty vuoden 2002 jälkeen, jaamme kansallisen panos-tuotostaulun alueisiin aluetilinpidon reunatietojen avulla (ks. menetelmäkuvaus lähteessä Horridge ym. (2005)). VERM:n perusversio toimii 19 maakunnan NUTS 3 -tasolla. Aggregoimme tällä tasolla lasketun perusuran REMA:n tuloksia vastaavalle tasolle. Vaikka käyttämämme perusura on NUTS 2 -tasolla, se sisältää tiedot NUTS 3 -tason alueellisesta kehityksestä siten, kuin se on alueellisen ennakointityön yhteydessä kuvattu (Honkatukia, et al., 2014). REMA:n aikajänne on 10 vuotta ja se tuottaa tulokset vuosille 2010, 2020, 2030 ja VERM:n aikajänne on puolestaan yksi vuosi. Laskimme REMA:n tuloksista yksinkertaiset vuosittaiset muutokset geometrisina keskiarvoina. Laskimme VERM:n perusuran vuoteen 2040 asti, sillä sen perustana oleva Tilastokeskuksen alueellinen väestöennuste ei ulotu tätä pidemmälle. Tämän vuoksi emme pystyneet hyödyntämään vuoden 2050 REMA-tuloksia. REMA:ssa rakentaminen on jaettu ylemmällä tasolla uudis- ja korjausrakentamiseen ja edelleen rakennuskannan mukaan asuinrakennuksiin ja palvelusektorin rakennuksiin. VERM:ssä rakentaminen on kansantalouden tilinpidon mukaisesti omana toimialanaan (TOL2008 luokat 412 ja 432_439). REMA:n tulosten perusteella korjaus- ja uudisrakentaminen kehittyvät kuitenkin eri tahtiin, minkä vuoksi jaoimme VERM:n rakentamistoimialan korjaus- ja uudisrakentamiseen. Käytimme jakoperusteena toimialan tuottamien päähyödykkeiden suhteita, jotka saimme panos-tuotostaulusta. Rakentamisen toimiala tuottaa kuutta päähyödykettä (CPA2008 luokitus):\n11 4 Aineisto ja menetelmät Asuinrakennukset, uudisrakentaminen Asuinrakennukset, peruskorjaus Asuinrakennukset, vuosikorjaus Muut talorakennukset, uudisrakentaminen Muut talorakennukset, peruskorjaus Muut talorakennukset, vuosikorjaus Valitettavasti meillä ei ollut käytössämme yhdenmukaista tietoa uudis- ja korjausrakentamisen kustannusrakenteellisista eikä alueellisista eroista, vaan olemme olettaneet ne aluetilinpidon rakentamistoimialan (TOL 412 ja 432_9) mukaisiksi. Tämä on karkea oletus, joka jouduttiin paremman tiedon puutteessa tekemään. Tiedämme kuitenkin, että eroavuuksia on: esimerkiksi uudisrakentaminen käyttää korjausrakentamista enemmän betonia tuotantopanoksena, ja betonin tuotannolla on merkittävät ilmastovaikutukset. Korjausrakentamisen uudisrakentamista suurempi kasvu aiheuttaakin todennäköisesti pienemmän energiankulutuksen nousun kuin mitä laskelmamme osoittavat. Muiden vaikutusten arvioiminen onkin jo vaikeampaa. Vaikka muutokset kansantalouden tasolla ovatkin todennäköisesti pieniä, niin työkalun mahdollisen jatkokehityksen yhteydessä tähän puutteeseen on syytä palata. REMA tuottaa kolme päätulosta: rakentamisen volyymin, rakennuskannan energiankäytön sekä hiilidioksidipäästöt. Nämä kaikki jakautuvat puolestaan uudis- ja korjausrakentamiseen sekä asuin- ja palvelurakennuksiin. Tulkitsemme VERM:ssä rakentamisen volyymin muutokset rakentamishyödykkeiden investointikysynnän muutoksiksi kiinteistöalan toiminta -toimialalla (TOL 68). Hyödykkeet, joihin muutokset kohdistuvat ovat asuinrakennusten ja muiden rakennusten uudisrakentaminen ja peruskorjaus. REMA:lla laskemamme asuinja palvelurakennusten energian kokonaiskulutuksen muutokset tulkitsemme puolestaan saman toimialan energiahyödykkeiden välituotekysynnän muutoksiksi. 3 REMA:n ja VERM:n laskelmat perustuvat näin ollen erilaisiin aineistoihin ja suureisiin. REMA:n tulokset on viety VERM:iin prosenttimuutoksina. Esimerkiksi energian kokonaiskulutuksen lasku kuvataan REMA:ssa GWh:na, joiden muutokset tulkitaan VERM:issä rakennusten energiankulutuksen volyymin muutoksena. REMA:ssa energiankulutus on jaettu energiamuotoihin kaukolämpö, öljy, puu, aurinkovoima ja sähkö. Pystyimme VERM:ssä huomioimaan nämä energiamuodot aurinkovoimaa lukuun ottamatta, sillä käytetyssä hyödykeluokituksessa aurinkovoimaa ei ole omana hyödykkeenään eroteltu. REMA-laskelmissa aurinkovoimaa tullee kiinteistösektorin käyttöön vasta aivan tarkastelujakson 3 Välituotteilla tarkoitetaan tuotannossa primaarituotannontekijöiden, kuten pääoma, työvoima ja maa lisäksi käytettäviä tuotantopanoksia, kuten esimerkiksi materiaalit ja erilaiset palvelut. Rakennusteollisuuden välituotteita ovat mm. rakennus- ja talotekniikkatuotteet, rakennuskoneiden vuokrauspalvelut ja energia.\n12 Aineisto ja menetelmät 5 loppupuolella ja silloinkin hyvin vähäisiä määriä, jotenn sen jättäminen pois las- kelmista ei vaikuta tuloksiin. Kuvaa esittää mallien väliset yhteydet havainnolli- sesti. Kuva 1. Malliketjun kuvaus omakotitalot rivi- ja kerrostalot liike- ja palvelurakennukset sekä kesämökit. REMA-malli Tässä tutkimuksessa rakennuskannan energiankulutuksen arvioimiseen käytettiin VTT:llä kehitettyä REMA-mallia. Malli jakaaa rakennukset seuraaviin luokkiin: Liike- ja palvelurakennusten alaluokkia ovat liike-, toimisto-, liikenteen, hoito- alan, opetus- ja kokoontumisrakennukset. Kesämökit edustavat erittäin pientä osaaa Suomen rakennuskannan energiankulutuksesta. Ne N ovat mukana mallissa siksi, että ympärivuoden asuttavienn kesämökkien määrä on lisääntymässä. Tuo-\n13 6 Aineisto ja menetelmät tantorakennukset on jätetty pois mallista, koska niihin kytkeytyvää energiankulutusta ei pystytä erottamaan teollisuuden kokonaisenergiankulutuksesta. Rakennukset on edelleen jaettu eri vuosikymmeninä rakennettuihin. Ikäluokkia määritettäessä on otettu huomioon Suomen energiatehokkuusvaatimusten kehitys: ennen vuotta 1959 rakennetut rakennetut rakennetut ennakoitu rakentaminen ennakoitu rakentaminen ja ennakoitu rakentaminen. Jokaisesta rakennusluokasta on mallinnettu tilojen lämmitykseen kuluva energia eriteltynä ilmanvaihdosta ja vaipasta (U-arvo ja tiiveys) johtuviin lämpöhäviöihin. Lämmityksen lisäksi on huomioitu lämpimän veden tuottamisen energiatarve sekä kiinteistösähkö ja käyttäjien kuluttama muu sähkö. Olemassa olevan rakennuskannan energiankulutus on laskettu siten, että Tilastokeskuksen energiatilastossa esitetty energiatase toteutuu. Uudet rakennukset rakennetaan kansallisen ja EU:n säädösten mukaisina. Tätä tutkimusta tehtäessä voimassa olivat uudisrakentamista koskevat vuoden 2012 ja luvanvaraisen korjausrakentamista koskevat vuoden 2013 syksyllä tulleet vaatimukset. Seuraava säädösmuutos on vuonna 2017, jolloin uudisrakentamisen vaatimustaso kiristyy lähes nollaenergiatasolle (NZEB-tasolle). Kehitysennusteissa on huomioitu myös tavoite kasvattaa energiatuotannon uusiutuvan ja ydinenergian osuutta. Malli on toteutettu MS Excelillä. Malliin on rakennettu kaavat keskeisten tunnuslukujen laskemiseen ja tulosten visualisointiin suoraan syöttötiedoista. Se sisältää myös yksinkertaistetun energiajärjestelmän mallin, joka mahdollistaa primäärienergia- ja kasvihuonekaasupäästöjen tarkastelun. VATT-mallien tietoperusta ja rakenne Tässä kappaleessa esittelemme VATT-mallien (VATTAGE ja VERM) yleisiä periaatteita. VATTAGE on VATT:ssa kehitetty yleisen tasapainon (YTP) malli, joka kuvaa Suomen taloutta yhtenä kokonaisuutena. Tässä hankkeessa käytettävä VERM on VATTAGE:n ja australialaisen TERM-mallin pohjalta kehitetty aluemalli, jossa Suomi on jaettu alueellisesti pienempiin yksiköihin. Tasapainomallien rakenne Tutkimuksessa käytetään laskennallista yleisen tasapainon aluemallia, joka perustuu tuotannon, kulutuksen ja julkisen sektorin yksityiskohtaisiin kuvauksiin. Mallissa oletetaan, että niin kuluttajat kuin yrityksetkin toimivat rationaalisesti.\n14 Aineisto ja menetelmät 7 Mallissa kuluttajien ja yritysten valintoja kuvataan optimointiongelmina, joiden ratkaisuina saadaan erilaisten tuotteiden kulutuskysyntä tai vaikkapa työvoiman ja investointien kysyntä. Mallissa kaikki markkinat (hyödyke- ja panosmarkkinat) ovat tasapainossa (kysyntä on yhtä suuri kuin tarjonta), ja tasapaino saavutetaan suhteellisten hintojen muutoksilla. VATTAGE-malli ja siihen perustuva VERM-aluemalli ovat dynaamisia yleisen tasapainon malleja. VATTAGE-mallia on sovellettu ennen kaikkea veropolitiikan ja energia- ja ympäristöpolitiikan vaikutusten arviointiin sekä pitkän aikavälin talousskenaarioiden laadintaan. VERM-malli puolestaan on aito aluemalli, jossa kukin maakunta on kuvattu omalla alueellisella mallillaan maakuntien linkittyessä toisiinsa tavaroiden ja tuotannontekijöiden välisin kauppavirroin. Malleilla voidaan tuottaa rahamääräisiä arvioita talouden reagoinnista erilaisiin politiikan tai ympäröivän maailman muutoksiin. VERM-mallin lähestymistapa mahdollistaa myös sellaisen aluepolitiikan analyysin, jossa vaikutukset kumpuavat aidosti aluetasolta. Skenaariokäytössä mallilla voidaan tarkastella erilaisten rakenteellisten tekijöiden yli ajan tapahtuvan muutoksen aikaansaamaa kasvua ja tuotanto- ja kulutusrakenteen muutosta. Varsinaisista ennustemalleista tasapainomallissa ei ole kysymys, pikemminkin mallit mahdollistavat erilaisia rakenteellisia tekijöitä koskevien ennusteiden ja näkemysten yhdistämisen konsistenteiksi, kokonaistaloudellisiksi skenaarioiksi. Tässä tutkimuksessa julkisten sektorien kulutuksen kehitystä arvioidaan ennakointityötä varten muodostetun ennusteen avulla, kun taas talouden muiden sektorien kehitysarvio perustuu pääasiassa valtiovarainministeriön ennusteeseen. Talouden kuvauksen perustana malleissa on tietokanta, joka kuvaa talouden toimijoiden välisiä taloustoimia ja kunkin toimijan joko välituotteisiin tai lopputuotteisiin kohdistuvaa kysyntää. Perustaltaan malli on suuri joukko kuluttajan ja yrityksen teoriasta johdettuja käyttäytymissääntöjä, kysyntä- ja tarjontafunktioita, jotka kattavat kaikki markkinat, niin tuotteet kuin tuotannontekijätkin, sekä kysynnän ja tarjonnan ja tulojen ja menojen kohdentumista koskevia tasapainoehtoja. Mallin tietokanta rakentuu koko maan tasolla hyvin yksityiskohtaisten tarjontaja käyttötaulukkojen pohjalle, joita on täydennetty kattavalla julkisten sektorien ja muun muassa vaihtotaseen kuvauksilla. Mallin tietoaineistot ovat Tilastokeskuksen tuottamia. Yleisen tasapainon malleissa otetaan huomioon kaikki taloudessa tapahtuva taloudellinen aktiviteetti, joka vaikuttaa talouden eri toimijoiden väliseen vuorovaikutukseen. Vastaavasti kansantalouden tilinpito on tilinpitokehikko, jossa pyritään kuvaamaan koko kansantalous käsitteellisesti yhtenäisenä kokonaisuutena (Eurostat, 2013). Kansantalouden tilinpito on myös eräänlainen malli, jossa yleisesti määriteltyjen periaatteiden mukaan erilaiset taloudelliset tapahtumat, transaktiot, määritellään ja luokitellaan yhtenäisellä tavalla (Bos, 2006, p. 51). Koska kansatalouden tilinpidolla ja numeerisilla yleisen tasapainon\n15 8 Aineisto ja menetelmät malleilla on selvästi yhtäläisyyksiä, kansatalouden tilinpito on käytännöllinen aineistokehikko ja luonnollinen lähtökohta yleisen tasapainon malleilla tehtäville tarkasteluille. Malli muodostuu teoreettisista yhtälöistä, jotka kuvaavat talouden toimijoiden käyttäytymistä. Toisen osan muodostavat tasapainoehdot, minkä lisäksi malli sisältää suurehkon määrän erilaisia simulointitulosten analyysiä helpottavia raportointimuuttujia. Kuluttaja kuvataan mallissa hyödynmaksimoijana, jonka hyvinvoinnin muutoksia mitataan kulutuksella. Mallissa oletetaan kulutuksen seuraavan lineaarista menojärjestelmää, jonka joustoparametrit on estimoitu aikasarja-aineiston perusteella. Menojärjestelmän budjettiosuudet määräytyvät suoraan Tilastokeskuksen tarjonta- ja käyttötaulujen perusteella. Kuluttajan valintaa rajoittavat tuotannontekijätulot ja julkiselle sektorille maksetut verot sekä julkiselta sektorilta saadut tulonsiirrot. Kuluttajan säästöt kohdentuvat sekä kotimaisiin että ulkomaisiin vaateisiin, joiden toteutuneen historian tietokanta kattaa useiden vuosien ajalta. Yritykset kuvataan voitonmaksimoijina, jotka toimivat vakioskaalatuottojen ja täydellisen kilpailun mukaisesti. Tuotantofunktiot noudattavat YTP-malleissa yleisesti käytössä olevaa useampitasoista rakennetta, jossa välituotekäyttö muodostaa oman, lineaarisen osansa, jossa suhteelliset hinnat eivät vaikuta eri hyödykkeiden kysyntään, mutta jossa primaarituotannontekijöiden välinen substituutio on mahdollista. Mallissa oletetaan lisäksi, että energiahyödykkeet ja primaarituotannontekijät ovat substituoitavissa keskenään. Pääoman ja työpanoksen väliseksi substituutiojoustoksi on mallissa oletettu kirjallisuuden perusteella 0,5 (Jalava, et al., 2005). Energiapanosten ja primaarituotannontekijöiden välinen substituutiojousto noudattaa kansainvälisellä aineistolla tehtyä arviota (Badri & Walmsley, 2008). Investoinnit määräytyvät pääoman tuottoasteen mukaisesti. Investoinnit ohjautuvat niille toimialoille, joilla pääoman tuoton odotetaan olevan kasvussa. Pitkällä aikavälillä investointien tuoton odotetaan kuitenkin noudattavan historiallista trendiä, mikä tarkoittaa sitä, että (efektiivisen) työpanoksen ja pääoman suhde on pitkällä tähtäimellä vakio. Investointihyödykkeet on mallissa kuvattu toimialoittain kansantalouden tilinpidosta saatavien investointi- ja hyödyketietojen perusteella. Julkinen sektori on VATTAGE-mallissa kuvattu varsin kattavasti. Julkista kysyntää on mahdollista tarkastella valtion, kuntasektorin ja sosiaaliturvarahastojen osalta erikseen, minkä lisäksi jokaisen sektorin keräämät verot ja maksut sekä verotuksen kautta maksetut tuet on mallinnettu erikseen. Malli kattaa myös tulonsiirrot julkisen ja yksityisen sektorin välillä sekä kuntasektorin, rahastojen ja valtion välillä. Tästä syystä erilaisten julkisen sektorin tilaa kuvaavien alijäämäkäsitteiden käyttö on mahdollista. Julkisen sektorin mallinnus perustuu kansanta-\n16 Aineisto ja menetelmät 9 louden tilinpitoon ja osittain sen lähdeaineistoihin. Julkisen sektorin menokehitystä voidaan kuvata eri tavoin, mutta pääpiirteissään menot riippuvat julkispalvelujen kysyntään vaikuttavien eri väestöryhmien kasvusta, koska malli arvioi kustannuskehitystä julkispalveluja tuottavilla toimialoilla. Sen sijaan siirtomenot voidaan indeksoida esimerkiksi hinta- ja palkkakehitykseen tai niitä voidaan kohdella päätösmuuttujina. Sekä VATTAGE- että VERM-mallien keskeinen piirre on julkisten rahavirtojen kiertokulun yksityiskohtainen kuvaus. VATTAGE-mallissa julkisen sektorin tuloja ja menoja sekä niiden välisen eron vaikutuksia valtion velkaan on tarkasteltu erikseen kolmella eri julkisella alasektorilla; keskushallinto, paikallishallinto ja sosiaaliturvarahastot. VERM-mallia varten vastaavat tiedot on laskettu erikseen koskien jokaista maakuntaa niin, että sektoreiden ja alueiden väliset transaktiot tulee huomioitua. Koska tuotantoa kuitenkin tarkastellaan yksityiskohtaisen toimialarakenteen avulla, ja koska julkisten tuotteiden tuotanto keskittyy pääasiassa muutamille toimialoille (esimerkiksi terveydenhuoltopalvelut, sosiaaliturvapalvelut, jne.), on suurin osa julkisten palvelujen tuotannosta helposti identifioitavissa tarkastelemalla panos-tuotostaulujen toimialarakennetta. Muun maailman osalta VATTAGE-malli rajoittuu tarkastelemaan vientiä ja tuontia EU-maihin ja EU:n ulkopuoliseen maailmaan. Ulkomaankaupan lisäksi tietokanta käsittää maksutaseen. Sekä kotitalouksien että julkisen sektorin vaateet ja vastuut ulkomaille on mallinnettu eksplisiittisesti, samoin ulkomaisten omistukset Suomessa. Finanssi-investoinnit eivät ole mallin kannalta keskeinen kiinnostuksen kohde, mutta niillä on merkitystä hyvinvointivaikutusten arvioinnissa, jos esimerkiksi osa suomalaisyrityksiä koskevista vaikutuksista valuu ulkomaille. Mallien dynamiikkaan liittyy kaksi keskeistä piirrettä. Ensimmäinen koskee investointeja fyysiseen pääomaan ja arvopapereihin, toinen palkkojen määräytymistä. Investoinnit jakautuvat toimialojen välillä pääoman odotetun tuoton muutosten mukaisesti. Odotuksien sopeutumisen voidaan joko olettaa olevan hidasta tai sitten malli voidaan ratkaista rationaalisin odotuksin. Rahoitusvaateilla on siinä mielessä tärkeä osa mallin dynamiikassa, että ne kuvaavat talouden eri sektorien ja koko kansantalouden varallisuuden kehitystä. Palkkojen osalta malli mahdollistaa useita eri lähestymistapoja, joista yksi olettaa reaalipalkkajäykkyyden yli ajan. Reaalipalkkojen sopeutumisvauhti onkin yksi keskeisiä talouden sopeutumiseen vaikuttavia tekijöitä. VATTAGE-malli ja sen taustalla oleva teoria on kuvattu tarkemmin julkaisussa Honkatukia (2009) ja VERM-malli julkaisussa Honkatukia (2013).\n17 10 Rakennuskannan energiankulutuksen skenaariot 3 Rakennuskannan energiankulutuksen skenaariot Valtakunnalliset energiaskenaariot VTTT on laatinut REMA-mallilla ympäristöministeriönn toimeksiannosta raken- nuskannan energiankulutuksen skenaarioita (Airaksine n & Vainio, 2012). Ske- naariot vaihtelevat sen mukaan, kuinka suuri osa rakennuskannasta on korjaus- toiminnan kohteena ja miten lähelle uudisrakentamisen vaatimustasoa raken- vaikutusta kasvihuonekaasupäästöihin ja vaikutusta korjauskustannuksiin. Tässä tutkimuksessa on alueellistettu skenaariot 0, 2 ja 3. Skenaario 0 kuvaa verrokkiti- lannetta, jossa ei tehdä energiateho okkuutta parantavia korjausinvek estointeja. Ske- nukset korjataan (Kuva ). Energiankulutuksen lisäksi arvioitiin korjausten naario 2 toimenpiteet vastaavat nykyistä vaatimusta soa. Skenaario 3 vastaa kustannustehokkaasti EU:n vaatimuksiin ja vähentää rakennuskantaan kertyneen korjausvajeen 10 vuodessa. Kuva 2. Poistuman ja korjausten yhteydessä tehtyjen toimenpiteiden yhteisvaikutus ennen vuotta 2012 rakennettujen rakennusten energiankulutukseenn (tolpat) ja uudisrakentamisenn energiankulutus (viiva) REMA-tulosten alueellistaminen REMA-tulokset on alueellistettu Tilastokeskuksen vuoden suuraluejaolle (NUTS 2). Manner-Suomi jaetaan siinä neljään alueeseen: Helsinki ja Uudenmaan maakunta\n18 Rakennuskannan energiankulutuksen skenaariot 11 Muu Etelä-Suomii (Varsinais-Suomi, Pirkanmaa, Keski-Suomi, Etelä-Pohjanmaa, Pohjanmaa) Itä- ja Pohjois-Suomi (Etelä-Savo, Pohjois-Savo, Pohjois-Karjala, Keski- Kanta-Häme, Päijät-Häme, Kymenlaakso, Ete- lä-karjala) Länsi-Suomi (Satakunta, Pohjanmaa, Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu, Lappi). Suomen talonrakennuskanta sijoittuu melko tasan näille neljälle suuralueelle (Kuva ). Merkittävin ero alueiden välillä on se, että erillisistä pientaloista huo- mattavan suuri osuus sijoittuu Länsi-, Itä- ja Pohjois-Suo omeen ja rivi- ja kerrosta- energiankulutus, kasvihuonekaasupäästöt ja kustannusvaikutus on alueellistettu VTT:n asuntotuotantomallin (Vainio, et al., 2012) tulosten perusteella. Asunto- tuotanto perustuu Tilastokeskuksenn vuoden 2012 väestöennusteeseen. loista Helsinkiin, Uusimaalle ja Etelä-Suom een. Asuinrakennusten Kuva 3. Talonrakennuskannan kerrosala jaettuna Manner-Suomen suuralueille Väestö on pitkään jatkuneen muuttoliikkeen takia keskittynyt Etelä-Suomen suu- muuttoliikkeen aloittamaa aluerakenteen muutosta. Tulevina vuosikymmeninä väestö ja sitä myötä uudisasuntotuotanto (Vainio, et al., 2012) keskittyy eteläi- seen Suomeen (Kuva ). Palvelurake entaminen on sidottuu asuntorakentamisenn alu- riin kaupunkeihin. Nuorten muuttoo kaupunkeihin ja maahanmuu utto vahvistavat eelliseen kehitykseen viime vuosienn kehityksen mukaisilla kertoimilla.\n19 12 Rakennuskannan energiankulutuksen skenaariot Asuntotuotanto Kuva 4. as-kpl Helsinki+Uusimaa Muu Etelä Suomi Länsi Suomi Itä ja Pohjois Suomi Manner-Suomen suuralueiden uudisasuntotuotanto vuosina Liitteissä Liite 2., Liite 3. ja Liite 4. on esitetty yksityiskohtaisesti REMA-mallin keskeiset tulokset kolmelle alueellistetulle skenaariolle. Tuloksissa on mukana energiankulutus, kasvihuonekaasupäästöt ja rakentamisen volyymi (kiintein vuoden 2010 hinnoin, alv 0 %) alueellistettuna vuosille 2010, 2020, 2030 ja Uudisrakentamisen volyymi on jaettu kahtia: hintoihin ennen vuotta 2010 ja vuoden 2010 määräysten kustannuslisään. Vastaava jako korjausrakentamisessa sisältää vain peruskorjaukset ja määräysten aiheuttaman kustannuslisän.\n20 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset 13 4 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset Perusskenaario: kehitys ilman vuosien 2012 ja 2013 energiatehokkuusmääräyksiä Perusskenaariossa VERM:n perusura laaditaan siten, että kiinteistötoimialan investoinnit ja energiankäyttö toistavat REMA-mallin perusuran tulokset. Kiinteistötoimialan investoinnit määrittelevät talonrakentamisen kysynnän. VERM:n perusura perustuu Tilastokeskuksen väestöennusteeseen ja toipuvan talouskasvun oletukseen. Väestöennusteesta huomioimme erikseen työikäisen ja vanhusväestön kehityksen. Toipuvalla talouskasvulla tarkoitetaan sitä, että kansantalous toipuu nykyisestä taantumasta, minkä jälkeen se hakeutuu pitkän aikavälin kasvuuralle. Tämä vastaa vajaan kahden prosentin vuosittaista kansantuotteen kasvua. Oletamme julkisen sektorin pysyvän kestävällä uralla eli julkinen talous pyrkii tasapainottumaan. Reaalipalkat ovat jäykkiä ja työllisyys sopeutuu viiveellä. VERM:n tulokset sisältävät ennusteen myös niille muuttujille, jotka puuttuvat REMA:n laskelmista. Rakennusteollisuuden työllisyyden kehitys on kuvattu kuvassa 5. Kuvan perusvuotena on vuosi 2013, sillä viimeisimmät kansantalouden tilinpidon toimialakohtaiset tiedot ovat kyseiselle vuodelle. Toimialojen kehitykset ovat hyvin samansuuntaisia, joskaan eivät täysin yhteneväisiä. Vuonna 2008 alkaneen laman seurauksena työllisyys rakentamisessa laskee vuoteen 2014 asti, jolloin se on uudisrakentamisessa 12 % lähtötilannetta alhaisemmalla tasolla. Korjausrakentamisen työllisyys laskee vähemmän, 9 %. Tämän jälkeen työllisyys lähtee nousuun ja 2020-luvun alussa saavutetaan lamaa edeltänyt taso. Kuva 6 esittää työllisyyden kehittymistä talonrakennuksessa työntekijöiden määrän prosentuaalisella muutoksella mitattuna eri skenaarioissa. Energiatehokkuusmääräysten kiristämisellä on pieni rakentamistoimialojen työllisyyttä lisäävä vaikutus, kun taas korjausvajeen kiinnikurominen nostaa sitä jo huomattavasti. Nousu on kuitenkin väliaikainen ja tarkastelujakson lopulla lähestytään perusuran tasoa.\n21 14 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset Työllisyyden kehitys prosenttia (%) Uudisrakentaminen Korjausrakentaminen Kuva 5. Työllisyyden kehitys rakentamisen toimialalla perusuralla (tasomuutos verrattuna perusvuoteen 2013, prosenttia) Työllisten määrä (henkilötyövuosia) Perusura Energiatehokkuusvaatimukset 2012 ja 2013 Korjausvajeen kiinnikurominen Kuva 6. Työllisyyden kehitys rakentamissektorilla kaikissa skenaarioissa (henkilötyövuosia)\n22 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset 15 Kuva 7 esittää reaalisen kansantuotteen tason kaikissa skenaarioissa. Kuvasta käy ilmi, että tutkituissa skenaariossa rakentamisen tuottamat muutokset koko kansantalouden kansantuotteeseen ovat pieniä. Niinpä skenaarioiden vertailussa on mielekkäintä tarkastella politiikan tuomaa muutosta perusuraan verrattuna. Tällöin tarkastelemme tasomuutosta, jolloin hyvinkin pienet vuosittaiset muutokset suhteessa perusuraan tulevat esille. Vaikka vaikutukset ovat joissain tapauksessa pieniä, niiden esittäminen on hyödyllistä tulosten validioinnin kannalta sekä mallilla kuvatun sopeutumismekanismin havainnollistamiseksi. 350 Kansantuote vuoden 2010 hinnoin (mrd. ) Perusura Energiatehokkuusvaatimukset 2012 ja 2013 Korjausvajeen kiinnikurominen 0 Kuva Reaalinen kansantuote kaikissa skenaarioissa (miljardia euroa vuoden 2010 hinnoin) Politiikkaskenaario 1: energiatehokkuusmääräysten toteuttaminen Ensimmäinen politiikkaskenaario kuvaa vuosien 2012 ja 2013 energiatehokkuusmääräyksien vaikutusta kansantalouteen. Vertailukohtana on perusskenaario, jossa nämä vaatimukset eivät olisi tulleet voimaan. Talousteorian näkökulmasta energiatehokkuusmääräykset tulkitaan teknologiarajoitteiksi, jotka nostavat pääomakustannuksia. Energiatehokkuuden paraneminen kompensoi kustannusten nousua, mutta a priori ei ole selvää, kumpi vaikutus on kansantalouden tasolla määräävämpi. Tämän vuoksi simulaatiotarkastelu on tarpeen. Energian käytön kannalta tavoitetasoa heikommat teknologiat ovat käytössä, sillä ne ovat taloudellisesti edullisempia. Energiatehokkuuden korottaminen nykyistä tasapainoti-\n23 16 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset lannetta korkeammalle tasolle nostaa kustannuksia. Tämä johtuu siitä, että vaikka käytössä oleva teknologia on energiatehokkuudeltaan tavoitetasoa alempi, käytännössä se on ollut taloudellisesti edullisempaa. Politiikalla on tällöin taloudellinen kustannus, jota tulee verrata siitä saataviin hyötyihin. Hyötyjä ovat investointikysynnän kasvu, tavoiteltu päästövähennys ja mahdolliset kokonaistuottavuuden parannukset. Investointien ja päästövähennysten arvioiminen on suoraviivaista, sillä molemmat mallimme tuottavat arvion investointivolyymin ja polttoaineiden käytön muutoksista. Kokonaistuottavuuden parannukset ovat vaikeammin arvioitavissa. Lisäksi investointien pitkäikäisyys rajoittaa tuottavuusvaikutuksen realisoitumista. Kuva 8 kuvaa taloudellisten muuttujien kehitystä koko maan tasolla määräysten toteuttamisen jälkeen verrattuna perusuraan. Investointien tason oletetaan kasvavan voimakkaasti korjausrakentamisen kasvun myötä, mikä samanaikaisesti kasvattaa pääomakantaa. Investointien taso kuitenkin tasaantuu suurimman korjausrakentamispanostuksen jälkeen ja vuoden 2020 jälkeen investointien vuositaso on perusuraa alhaisempi. Kotitalouksien kulutus kasvaa tarkasteluajanjakson loppuun asti. Tuonti laskee polttoaineiden kysynnän laskiessa. Kansantuote päätyy 0,2 % perusuraa korkeammalle tasolle vuonna Vuositasolla kasvua perusuraan verrattuna on siis 0,01 %. Oletuksemme ovat hyvin konservatiivisia esimerkiksi ylimääräisen tuottavuuden kasvun suhteen ja voimme varsin turvallisesti todeta, että energiatehokkuusmääräykset eivät ainakaan heikennä talouskasvua. Koko kansantaloudessa investointikysynnän kasvu ja energiatehokkuuden paraneminen kompensoivat energiatehokkuuden parantamisesta koituvat lisäkustannukset. Tämä tarkoittaa sitä, että tarkastellulla energiatehokkuuden parantamisen tasolla energiatehokkuuden parantaminen on kansantalouden tasolla kannattavaa. Työllisyys muuttuu energiatehokkuusmääräysten myötä koko kansantalouden tasolla vain vähän, joskin pientä kasvua on vilkkaimman investoimisajanjakson aikana. Korjaukset painottuvat Etelä-Suomeen, mutta työllisyysvaikutukset heijastuvat muuallekin Suomeen, missä rakennustuoteteollisuus pääasiassa sijaitsee. Täytyy huomata, että vaikka työllisyys kasvaa rakentamisessa, niin se pienenee hieman joillakin muilla toimialoilla. Myöhemmin alueellisten tulosten yhteydessä näemme, että toimialojen alueellisen sijoittumisen vuoksi energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävällä politiikalla on kuitenkin lievä alueellisia eroja tasaava vaikutus. Sekä vienti että tuonti laskevat. Tuonnin lasku johtuu lähinnä polttoaineiden vähäisemmästä kysynnästä. Vienti laskee, koska kotimaisen investointikysynnän kasvulla on vientituotteiden tuotantoa syrjäyttävä vaikutus.\n24 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset 17 Kuva 9 esittää hintatasojen muutoksia. Energiatehokkuuden lisääminen parantaa ostovoimaa. Kuluttajahinnat laskevat pienempien energiakustannusten seurauksena. Kasvanut ostovoima näkyy kotitalouksien kulutuksen lisääntymisenä Tasoero perusuraan prosenttia (%) Kansantuote Työllisyys Investoinnit Pääomakanta Kotitalouksien kulutus Julkinen kulutus Vienti Tuonti Kuva 8. Energiatehokkuusmääräysten toteuttamisen vaikutuksia kansantalouden tasolla (tasomuutos perusuraan verrattuna perusvuodesta 2013 lähtien, prosenttia)\n25 18 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset Tasoero perusuraan prosenttia (%) Reaalipalkat Kuluttajahintaindeksi BKT deflaattori Vaihtosuhde Kuva 9. Energiatehokkuusmääräysten toteuttamisen vaikutuksia hintoihin kansantalouden tasolla (tasomuutos perusuraan verrattuna perusvuodesta 2013 lähtien, prosenttia) Kuva 10 ja Kuva 11 esittävät kansantuotteen tulo- ja menopuolen hajotelmat. Ne kuvaavat sitä, kuinka kansantuotteen kokonaismuutos koostuu eri tekijöistä. Palkit esittävät erien vaikutuksia ja viiva kansantuotteen kokonaismuutosta, joka on palkkien summa. Viivat ovat molemmissa kuvissa yhtenevät, sillä ne kuvaavat samaa asiaa. Kuvasta 10 näemme, kuinka pääomakannan kasvu lisää kansantuotetta. Myös kokonaistuottavuus nousee erityisesti tarkastelujakson loppupuolella. Toisaalta energian kysynnän lasku vähentää myös energian kulutuksesta kertyviä verotuloja, mikä laskee kansantuotetta. Menopuolelta havaitaan, että aluksi investointien kysynnän kasvu kasvattaa taloutta, mutta voimakkaimman investoimisvaiheen jälkeen kotitalouksien kulutus kasvattaa kansantuotetta eniten. Tuonnin lasku lisää kansantuotetta, kun taas viennin lasku supistaa sitä.\n26 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset Tasoero perusuraan prosenttia (%) Hyödykeverot Tuotantoverot Kokonaistuottavuus Pääoma Työvoima Yhteensä Kuva 10. Kansantuotteen tulopuolen hajotelma; energiatehokkuusmääräysten toteuttaminen (tasomuutos perusuraan verrattuna perusvuodesta 2013 lähtien, prosenttia) Tasoero perusuraan verrattuna (%) Tuonti Vienti Varastojen muutos Julkinen sektori Investoinnit Kotitaloudet Yhteensä Kuva 11. Kansantuotteen menopuolen hajotelma; energiatehokkuusmääräysten toteuttaminen (tasomuutos perusuraan verrattuna perusvuodesta 2013 lähtien, prosenttia)\n27 20 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset Kuva 12 esittää energiankysynnän kehitystä kymmenellä päätoimialalla. Palkit kuvaavat toimialojen hajotelmat energiankulutuksen muutokseen ja sininen viiva kokonaismuutosta. Energian kulutus laskee kiinteistötoimialalla johdonmukaisesti kiristyneiden määräysten perusteella. Tämän seurauksena myös energian kokonaiskulutus laskee. Toisaalta kiihtyvä korjausrakentaminen kasvattaa energian kysyntää tarkasteluajanjakson alussa. Tarkasteluajanjakson loppua kohden energian kysyntä kääntyy hivenen loivempaan laskuun. Tällöin energiatehokkuuskorjauksien vaikutus on jäänyt taakse ja kiinteistöalan tehokkaampi energiankäyttö on vakiinnuttanut energian kokonaiskysynnän uudelle, alhaisemmalle tasolle. Niinpä koko kansantaloudessa energian kysynnän lasku jää alhaisemmaksi kuin kiinteistöalalla. Tuloksemme siis tukevat ns. rebound-hypoteesia 4, jonka mukaan energian vähäisempi tarve yhdellä toimialalla laskee energian hintaa, mikä puolestaan lisää kysyntää koko kansantalouden tasolla 5. Erityisesti kaivostoiminta ja teollisuus lisäävät energiankysyntää. Kuvion oranssi viiva kuvaa reboundvaikutusta. Tarkasteluajanjakson lopussa kokonaisenergiankulutuksen lasku on 60 % kiinteistöalan energiankulutuksen laskusta. 4 Rebound-vaikutuksella tarkoitetaan yleensä yksittäisten kotitalouksien kulutuskäyttäytymisen muutosta energiatehokkuusparannusten yhteydessä; kun tuloja tarvitsee käyttää vähemmän asuntojen lämmitykseen, niin säästyneistä tuloista ainakin osa ohjautuu muuhun energiankulutukseen. Tarkoitamme reboundvaikutuksella kuitenkin nimenomaisesti koko kansantalouden tasolla tapahtuvaa vaikutusta. Tällöin energiankulutus nousee muilla toimialoilla niiden tuottamien hyödykkeiden kulutus- ja investointikysynnän kasvaessa. Kotitaloudet voivat käyttää energiankulutuksen pienenemisen seurauksena säästyneet tulonsa muuhun kulutukseen, joka nostaa tai ei nosta kiinteistöalan energiankulutusta. Kotitalouksien kulutus, joka ei nosta kiinteistöalan energiankulutusta voi kuitenkin nostaa energiankulutusta muualla taloudessa. Tämän vuoksi käyttämämme kokonaistaloudellinen lähestymistapa on kiinteistöalalla käytössä olevaa lähestymistapaa kattavampi. 5 Katso UK Energy Research Center (2007), jossa kattava esitys rebound-vaikutuksesta.\n28 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset % % 70.00% % 50.00% 40.00% % % 10.00% 0.4 Kiinteistöala Alkutuotanto Kaivostoiminta Teollisuus Sähkö, lämpö, vesi Rakentaminen Kauppa Kuljetus ja varastointi Julkiset palvelut Yksityiset palvelut Yhteensä Rebound vaikutus 0.00% Kuva 12. Muutokset energiankysynnässä; energiatehokkuusmääräysten toteuttaminen (tasomuutos perusuraan verrattuna perusvuodesta 2013 lähtien, prosenttia). Energiankysynnän volyymin tasomuutos vasemmalla akselilla ja rebound-vaikutus prosentteina oikealla akselilla Kuva 13 kuvaa kansantuotteen kehitystä alueittain. Kansantuote kasvaa kaikilla alueilla politiikkaskenaarioissamme. Eniten se kasvaa Pohjois- ja Itä-Suomessa ja vähiten Helsinki-Uudellamaalla. Alueellisiin tuloksiin vaikuttavat erityisesti alueelliset erot tuotantorakenteissa. Helsinki-Uudellamaalla on suhteessa vähiten ja Pohjois- ja Itä-Suomessa eniten rakennusmateriaaliteollisuutta, jonka tuotteiden kysyntä kasvaa kaikkein eniten.\n29 22 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset Tasoero perusuraan prosenttia (%) Helsinki Uusimaa Pohjois ja Itä Suomi Länsi Suomi Etelä Suomi Kuva 13. Alueellinen kansantuote; energiatehokkuusmääräysten toteuttaminen (tasomuutos perusuraan verrattuna perusvuodesta 2013 lähtien, prosenttia) Politiikkaskenaario 2: korjausvajeen kiinnikurominen Tässä skenaariossa korjausvaje kurotaan kiinni vuosina , mikä edellyttää huomattavaa korjausrakentamisen kasvua kyseisellä ajanjaksolla. Investointeja kasvatetaan etupainotteisesti ja kiihdytetyn korjausrakentamisjakson jälkeen investointeja tehdäänkin vähemmän kuin samalla ajanjaksolla perusuralla. Korjausrakentamiseen kohdennettuja resursseja voi olla tarpeeseen nähden liikaa kiihdytetyn korjausrakentamisen jälkeen, mikä laskee niiden kysyntää. Kuva 14 esittää keskeisten taloudellisten muuttujien kehityksen koko kansantaloudessa korjausvajeen kiinni kuromisen seurauksena. Investointien lisäys on korkeimmillaan vuonna 2020, jolloin se on 13 % korkeammalla tasolla kuin perusuralla. Tämän jälkeen investoinnit kääntyvät laskuun, mutta kumulatiivinen vaikutus säilyy perusuraa korkeammalla tasolla tarkastelujakson loppuun asti. Kansantuote on 0,5 % perusuraa alhaisemmalla tasolla vuonna Eniten laskee kotitalouksien kulutus, joka käy jopa 3 % perusuraa alhaisemmalla tasolla. Kuvaan 15on koottu hintatasojen muutoksia, jotka ovat samansuuntaisia kuin politiikkaskenaariossa 1 (Kuva 9), mutta suurempia. Kiihdytetyn korjausrakentamisen aikana reaalipalkat nousevat selvästi pääoman kasvun myötä. Verrattuna edelliseen skenaarioon, investoinnit kasvattavat pääomakantaa ja taloudellista\n30 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset 23 aktiivisuutta suhteessa enemmän kuin lisäkustannukset sitä laskevat. Kun korjausvaje on kurottu kiinni, investointien vuositaso laskee kuitenkin jopa aiempaa alhaisemmaksi. Tällä on talouskasvua hidastava vaikutus Tasoero perusuraan prosenttia (%) Kansantuote Työllisyys Investoinnit Pääomakanta Kotitalouksien kulutus Julkinen kulutus Vienti Tuonti 4 6 Kuva Korjausvajeen kiinnikuromisen vaikutuksia kansantalouden tasolla (tasomuutos perusuraan verrattuna perusvuodesta 2013 lähtien, prosenttia) 2 Tasoero perusuraan prosenttia (%) Reaalipalkat Kuluttajahintaindeksi BKT deflaattori Vaihtosuhde Kuva 15. Korjausvajeen kiinnikuromisen vaikutuksia hintoihin kansantalouden tasolla (tasomuutos perusuraan verrattuna perusvuodesta 2013 lähtien, prosenttia)\n31 24 Aluetalousskenaariot: keskeiset tulokset Kuvasta 16 ja Kuvasta 17 näemme kansantuotteen tulo- ja menopuolen hajotelmat. Niistä näkyy selvästi investointien etupainotteisuuden vaikutus. Taloudellista toimeliaisuutta syntyy kasvaneen korjausrakentamisen seurauksena tarkasteluajanjakson alussa. Samalla syntyy ylimääräistä kapasiteettia, jolle ei ole enää yhtä paljon tarvetta takaisinmaksun jälkeen korjausvajeen kiinnikurominen ohjaa investointeja osittain sellaisiin kohteisiin, joihin markkinatalouden mekanismit eivät niitä ohjaisi. Tulopuolella näemme, että työllisyys laskee heti takaisinmaksun jälkeen. Sen jälkeen myös pääomanmuodostus heikkenee, eikä perusuran tasolle päästä enää edes tarkasteluajanjakson lopussa Tasoero perusuraan prosenttia (%) Hyödykeverot Tuotantoverot Kokonaistuottavuus Pääoma Työvoima Yhteensä Kuva 16. Kansantuotteen tulopuolen hajotelma; korjausvajeen kiinnikurominen (tasomuutos perusuraan verrattuna perusvuodesta 2013 lähtien, prosenttia)


C-kortillinen viikonlopputyöntekijä, Barona\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1150495\nSopiiko raskas ja likainen työ sinulle? Kiinnostaako sinua työskennellä viikonloppuisin mukavassa tiimissä, Suomen johtavassa ympäristöpalveluita tarjoavassa yrityksessä, jossa turvallinen työskentely on aina etusijalla?\nEtsimme asiakasyrityksellemme C-kortillista puhdistustyöntekijää Helsingin alueelle viikonloppuisin tehtäviin työvuoroihin.\nPuhdistustyöntekijän tehtävässä toimit suurtehoimuauton ja paineimuauton kuljettajana kiinteistöjen puhdistus- ja saneeraustöissä sekä teollisuuskohteissa. Töitä tehdään pääsääntöisesti viikonloppuisin ja vuoroja tarjoamme riippuen asiakasyrityksemme tarpeesta.\nOdotamme hakijoilta normaalia fyysistä kuntoa sekä hyvää ja pelotonta asennetta raskasta ja välillä likaistakin työtä kohtaan. Työtehtävät edellyttävät joustavuutta työpäivän pituuden suhteen. Tehtävässä vaaditaan BC-ajokortti sekä kuorma-autonkuljettajan ammattipätevyys. Eduksi katsomme työturvallisuuskortin. Aikaisempi kokemus teollisuuden, rakennusalan tai kiinteistöalan tehtävässä luo hyvän pohjan tehtävässä pärjäämiselle.\nKaikkiin hakuun liittyviin tiedusteluihin vastaa Anssi Pekkarinen numerosta 043 824 3624 tai anssi.pekkarinen@barona.fi.\nEdellytykset työnsaannille: C-ajokortti, Kuljettajan ammattipätevyys\nEduksi luettavat asiat: Työturvallisuuskortti\nPESUTEK SERVICE OY | Julkaistu 1.2.2019\nC-kortillinen kuski Turkuun


Gilera SMT 50 cm³ 2018 - Tuusula - Mopo - Nettimoto\nJuuri huollettu Gilera STM50 uutta omistajaa vailla. Rullailtu 11 000 km ja n. 500 km sitten tehty 10 000 km huolto. Perushuollon lisäksi uusittiin etupään stefat ja käynnistyspolkimen akseli ja muut starttihilut.\nMopo on pitkälti vakiokuntoinen, mutta mm. stonga ja peilit vaihdettu. Alla on myös hieman karkeammalla kuviolla varustetut renkaat, joilla voi vedellä halutessaan myös maastossa. Soveltuvat myös erinomaisesti nastoitettavaksi ruuvinastoilla.\nMopo hyvässä käyttökunnossa, eikä sitä ole viritetty. Virityssarjan (putken alkukäyrä, ECU & suuttimet) saa kyllä mukaan jos sellaisen haluaa asennella kiinni.\nHae samanlaiset (9)MopotHelpot kaupat Kaikki pikalinkitCafe RaceritCrosskartitCruiserit, chopperit ja customitEndurot, crossimopot ja minicrossitHelpot kaupatKarting-autotKatsotuimmatKevaritKiireellisetKilpa-ajoneuvotKlassikotMaksiskootteritMoottorikelkatMoottoripyörätMopoautotMopotMotocrossMotovideotMuseoajoneuvotMönkijätOsto-ilmoituksetProjektitSivuvaunullisetSkootteritStreetfighteritSupermototSähköpolkupyörätSähköpotkulaudatSähköskootteritTarjouksetTax freeTieliikennemönkijätTraktorimönkijätTrialitTriketVaihdetaanVuokrataan Hae samanlaiset (9)\n50 cm³, '19 , 800 km


Tekstin fontti ei sovi Web-sivuille - Publisher\nTekstin fontti ei sovi Web-sivuille\nJulkaisun teksti käyttää verkkoon soveltumatonta fonttia. Kun lähetät tämän julkaisun sähköpostissa, Publisher muuntaa tekstin kuvamuotoon. Kuvan laadusta tulee heikko näkeville henkilöille, eivätkä näytönlukuohjelmien tyyppiset työkalut voi lukea niitä ollenkaan.\nVoit korjata tämän ongelman manuaalisesti muuttamalla tekstin verkkoon soveltuvalle fontille.\nPublisher 2007:ssä virheen aiheuttaneen tekstin voit etsiä seuraavasti:\n, napsauta alanuolta Muotoile julkaisua -ruudussa ja valitse sitten Rakenteen tarkistaminen\nPublisher 2010:ssä ja uudemmissa versioissa virheen aiheuttaneen tekstin voit etsiä seuraavasti:\nAvaa backstage-näkymä napsauttamalla nauhassa Tiedosto-painiketta.\nValitsemalla Tiedot-ruudussa Suorita rakenteen tarkistaminen -painikkeen avaat Rakenteen tarkistaminen -ruudun.\nNapsauta Valitse korjattavat -ruudussa virhesanomaa hiiren kakkospainikkeella ja valitse sitten Siirry tähän kohteeseen.\nValitse teksti, jonka fonttia haluat vaihtaa.\nNapsauta kohdassa Yleiset nuolta ja valitse sitten fonttiluettelosta verkkoon soveltuva fontti.\nHuomautus: Vaihda julkaisuusi nopeasti verkkokelpoiset fontit painamalla ensin nuolta kohdassa Rakenteen tarkistaminen, valitse sitten Muotoile julkaisua, valitse Fonttimallit ja valitse sitten malli, jossa käytetään verkkokelpoisia fontteja. Kun valitset mallin, sitä sovelletaan koko julkaisuun.


HÄÄBLOGIPÄIVÄ HELSINGISSÄ - Bridelisa | Hääblogi\nClarion Hotel Helsinki, Valo Films, Vertical Club, Namina Wellness Spa, Script Creative,\nMaxikarkki, Pop Up Kemut, Ihana Kukkanen, Miraque -magneettiripset,\nMionetto ja Häät-media.\nEdit. 7.1.2020 Postauksen alennuskoodit eivät ole enää voimassa\nReilu viikko sitten vietimme hääblogipäivää Helsingissä. Päivämme alkoi Vertical Clubilta tankotanssitunnin merkeissä. Häähumussa blogin Jasmiinan opastuksella pyörähdimme tankotanssin alkeisiin. Itse odotin innoissani tuntia, joka osoittautui kyllä huippu tehokkaaksi treeniksi. Jasmiina aloitti tunnin maltillisesti pienillä pyörähdyksillä, mutta tunnin edetessä haastoi meitä enenevässä määrin. Lopuksi harjoittelimme tangolla seisomista, joka ei ihan yksinkertainen temppu ollutkaan.\nTankotanssi on mahtava ohjelmanumero myös polttareita varten, jolloin koko polttariporukka pääsee osallistumaan, ei vain tuleva morsian. Jos polttariporukka ei innostu tankotanssista, Vertical Club tarjoaa myös erilaisia akrobatiatunteja ja burleskia. Tutustu kaikkiin yksityistunteihin tästä.\nTankotanssitunnin jälkeen suuntasimme kohti Clarion Hotel Helsinkiä. Tuona päivänä käytin Helsingin julkista liikennettä varmaankin yhtä paljon kuin koko elämäni aikana aikaisemmin. Onneksi oli konkareita mukana niin ei tarvinnut niin jännittää niitä kuuluisan pelottavia ratikoita, heh!\nClarion Hotel Helsinki tarjosi meille päiväksi käyttöön heidän Master Suitensa, joita Clarionista löytyy kaksi kappaletta. Sviitit sijaitsevat hotellin kahdessa ylimmässä kerroksessa, lähes 80 metrin korkeudessa. Ja näköala huoneesta olikin upea!\nClarionissa on majoittumisen yhteydessä mahdollisuus romanssipakettiin. Romanssipaketti on ihana lisä, joka tekee majoittumisesta vielä hivenen ylellisemmän. Paketti on täydellinen hääyötään viettäville tai muuten vain rakkauslomalle lähteneille pareille.\n⬦ Majoitus Deluxe- tai Junior Sviitti huoneessa\n⬦ Aamiainen huoneeseen\n⬦ Pullo samppanjaa (0,375l, myös alkoholiton vaihtoehto) ja macarons -keksejä\n⬦ Kylpytakit, kylpytossut & kylpytuotteet\n⬦ Kuntosalin, saunojen ja kattouima-altaan käyttö\n⬦ Myöhäinen huoneenluovutus klo 14:00 (saatavuuden mukaan)\n⬦ Langaton internet-yhteys\nKoodilla ROMANCE10 saat romanssipaketin -10% alennuksella. Alennus on voimassa Clarion Hotel Helsingissä sekä Clarion Hotel Helsinki Airportissa 31.7.2019 asti\nLue lisää romanssipaketista tästä.\nUrheilun jälkeen siirryimme ensimmäisenä luonnollisesti syömään. Clarionin alakerrasta löytyy Kitchen & Table -ravintola, jossa meille oli varattuna oma kabinetti. Sisustukseltaan ravintola on urbaanin tyylikäs ja huomioni kiinnitti moni pieni yksityiskohta. Esimerkiksi tuossa alla olevassa kuvassa näkyvä puinen pöytä oli todella näyttävä ja kaunis.\nSöimme maittavan aterian heidän noutopöydästään. Jälkiruokana oli tarjolla marjamoussea hedelmien kera. Tämä oli niin maistuvaa, että päätin vetää jälkkärikierroksen tuplana.\nRuuan kanssa nauttimamme riesling viini ansaitsee vielä erityismaininnan. Tämä viini oli meidän kaikkien makuun ja puhututti vielä hääblogipäivän jälkeenkin. Onneksi Bride and Co. -blogin Anna nappasi pullosta kuvan, joten nyt on tiedossa yksi varma viini lisää.\nRuokailun jälkeen lähdimme hotellikierrokselle Clarionin myyntipäällikön kanssa. Tutustuimme ensimmäisenä erilaisiin kokous- ja juhlatiloihin. Tiloja on monen kokoisia ja suurimpaan juhlatilaan mahtuu jopa 500 vierasta. Meidän iloksi pääsimme näkemään juuri tuon isoimman tilan upean näköisenä, sillä se oli laitettu iltaa varten juhlakuntoon.\nClarion Helsinkin ylimmästä kerroksesta löytyy kuntosali, sauna, uima-allas ja terassi. Tuolta yläilmoista olisi niin ihana aloittaa päivä. Terassi oli todella houkutteleva upealla merinäköalallaan. Näin jo mielessäni itseni aurinkoisena päivänä ottamassa siellä aurinkoa kirjan ja viileän juoman kera.\nLopuksi siirryimme niin ikään ylimmässä kerroksessa sijaitsevaan Sky Roomiin. Myös Sky Roomista löytyy vuokrattava tila, joka toimisi mainiosti vaikka polttareiden tai häiden jatkopaikkana.\nHotellikierroksen jälkeen palasimme sviittiin. Seuraamme liittyi Namina Wellness Span edustaja ja saimme tutustua heidän palveluihin ja vuoden vaihteessa lanseerattuun Namina Collection -sarjan tuotteisiin.\nNaminassa tehdään erilaisia aasialaisia hoitoja. Myös hoitoloiden ympäristö on luotu aasialaisen teeman mukaisesti ja jopa tuoksu hoitoloissa on sellainen, että voit kuvitella itsesi astuvan Helsingin vilinästä suoraan aasiaan.\nItse en ole koskaan käynyt aasialaisessa hieronnassa ja ilokseni saimmekin alennuskoodin heidän hoitoihin. Myös sinulla on mahdollisuus käydä valitsemassasi Naminan hoidossa alennettuun hintaan.\nKoodilla Bridelisa saat -20% Namina Wellness Spa hoidoista. Koodi on voimassa 30.6.2019 saakka ja toimii kaikissa heidän toimipisteissään\nPäivän viimeinen aktiviteetti oli Script Creativen Ainin pitämä miniworkshop. Ainin laittaessa tarvikkeita valmiiksi, me korkkasimme samppanjan ja napostelimme meille tarjottuja herkkuja. Pääsimme herkuttelemaan Clarionin romanssipakettiin kuuluvilla herkuilla. Macaronsit olivat kyllä taivaallisen hyviä!\nRomanssipakettiin kuuluvien herkkujen lisäksi herkuttelimme Maxikarkin meille tarjoamia makeisia. Maxikarkki halusi muistaa myös teitä lukijoita pienellä alennuksella. Karkkien lisäksi Maxikarkilta voit tilata suolaisia herkkuja sekä virvoitusjuomia.\nKoodilla MAXIHUHTI saat ensimmäisen yli 30e tilauksen ilman postikuluja. Koodi on voimassa 30.4.2019 asti, eikä sitä voi yhdistää muihin alennuskoodeihin\nHetken herkuttelun jälkeen aloitimme Ainin opastuksella tutustumisen modernin kalligrafian alkeisiin. Aloitimme harjoittelun niinkin yksikertaisesta kuin viivan piirtämisestä ylhäältä alas ja alhaalta ylös. Kuulostaa helpolta, mutta kyllä suorankin viivan piirtäminen voi olla haastavaa.\nAini oli koonnut meille harjoituslehtisen, jossa etenimme helpommista harjoituksista haastavempiin, kirjaimista sanoihin. Nopeimmat kirjoittajat ehtivät etenemään viimeiseen harjoitukseen asti, joka oli oman häämonogrammin suunnittelu.\nWorkshopin aikana huomasimme varsin kummallisen ilmiön tapahtuvan meissä. Olimme aivan hiljaa ja keskittyneinä. Blogimiiteissä, joihin olen osallistunut, puhetta ja naurua on riittänyt aivan alusta loppuun saakka. Ja jatkui se loppumaton häähömppä heti kun kynät laskimme käsistämme.\nIhanan rentouttavaa ja aivot tyhjentävää puuhaa siis tuo kalligrafia. Tämä voisi olla myös hyvä vaihtoehto yhdeksi polttareiden aktiviteetiksi.\nScript Creativella on tulossa vielä muutama workshop touko- ja kesäkuulle, joten jos kalligrafia kiinnostaa niin suosittelen kyllä osallistumaan! Workshopeihin pääset tutustumaan tästä.\nPäivän päätteeksi saimme vielä terveiset London Bridal Fashion Weekiltä. Häät-median Sari Yli-Salomäki oli koonnut meille esityksen vuoden 2020 häämuodista. Harmiksemme Sari ei itse ehtinyt paikalle tulevista trendeistä kertomaan, mutta huikea Sarah hoiti homman mallikkaasti. Kurkkaa tulevia trendejä Häät.fi artikkelista.\nHäät.fi - Huomaa 3 kuumaa trendiä häämuodissa 2020\nYhteistyökumppaneilta saimme kotiin viemisiksi goodiebagit, joista löytyi muun muassa alennuskuponkeja Miraquen magneettiripsiin ja majoitukseen Clarionissa. Saimme myös pienet muistamiset Mionettolta sekä Pop Up Kemuilta sekä ehkä oma lempparini Ihanan Kukkasen kangaskassi! Nyt on kukkahullulla tyyliin sopiva kassi!\nKiitos kaikille yhteistyökumppaneillemme, kun olitte päivässämme mukana! Erityiset kiitokset koko päivän kuvanneelle taitavalle Valo Filmsin Astalle. Kaikki tämän postauksen kuvat ovat Astan käsialaa.\nHääblogipäivässä mukana olleet bloggaajat;\nSatu - Satumaista\nTuuli - Nisti ja Nööri\nKiitos vielä kaikille päivästä! Nähdään taas pian! <3


Misssuomiblogi: Finalistiprofiili 8: Viktoria Sinjakova\nLähettänyt Eini klo 18.26\nToivottavasti nimi on enne Viktorian tapauksessa vaikkakin venäjänkielessä voitto taitaa olla ‘popeda’ tai jotain sinnepäin….\nNainen, joka puhuu mie ja sie kieltä ei voi olla paha, joten kaikki äänestämään ‘Vicky’ kärkikolmikkoon.\nTänä vuonna onkin mielenkiintoinen finaali kun ehdokkaina on mm. suomenvenäläinen, ruotsinsuomalainen ja suomenruotsalainen kilpailijatar alkuasukkaiden eli suomensuomalaisten kanssa.\nKisaonnea kaikille - paras voittakoon!!\n17. tammikuuta 2010 klo 12.09


Uutismedian liiton järjestämään paikallismediakilpailuun voivat osallistua liiton jäsenlehdet. LEHTIKUVA / TIMO JAAKONAHO\nPäivitetty 12.11.2021 07:10\nVuoden 2021 kaupunkilehdeksi on valittu Vantaan Sanomat, kertoo Uutismedian liitto. Vuoden parhaiksi paikallismedioiksi valittiin yksipäiväisten kategoriassa Kalajokiseutu ja kaksi kertaa viikossa ilmestyvien sarjassa Alasatakunta.\nKerran viikossa ilmestyvien paikallislehtien toiselle sijalle sijoittui Sydän-Satakunta ja kolmanneksi Huittisissa ilmestyvä Lauttakylä.\nKaksipäiväisten paikallislehtien kategoriassa toiseksi tuli Raahen Seutu ja kolmanneksi Suur-Keuruu.\nKaupunkilehtien kilpailussa kakkossijan sai Kuopiossa ja Siilinjärvellä ilmestyvä Viikkosavo ja kolmossijan Etelä-Pohjanmaalla ilmestyvä Epari.\nUutismedian liiton järjestämään paikallismediakilpailuun voivat osallistua liiton jäsenlehdet. Kilpailuun osallistui tänä vuonna 80 lehteä.\nKaupunkilehtikilpailuun osallistui 25 lehteä.


Ei me mitään olla tehty - tai no jaa, ollaanhan me!\nEnsiyrittämällä tuntui ettei mitään erityistä kerrottavaa ole, mutta käytyäni läpi pikaisesti kalenteria huomasin että kas, joka viikko on ollut jotain. Enemmän tekisi mieli tehdä, mutta päivät ja vuorokauden tunnit eivät kaikkeen riitä. Kuinka turhauttavaa. Mummojengi eli Noppa ja Tara ovat voineet hyvin, Nopalla on yhä lääkitys kohdallaan. Se peuhaa iltaisin sohvalla, heittelee sohvan suojapeiton rullalle ja hihkuu itsekseen sillä aikaa kun Tara ja Fiona ovat jo sikeästi unten mailla. Noppa on mukana lenkeillä ihan normaalisti, jaksaa väsymättä pitkätkin metsälenkit. Pihalla se pitää vahtia sillä aikaa kun minä teen pihatöitä, Tara avustaa ja Fiona tunkee koripallon jäänteitä heitettäväksi. Sisällä mummokoira keskittyy joko sohvalla mylläämiseen tai enimmäkseen keittiössä kerjäämiseen. Sen ruokahalu on yhä pohjaton ja nyt kun ulkona ei ole enää marjoja syötäväksi, se on vielä hysteerisempi ruuan suhteen. Terassilta se riipi loput mansikat raakoina kun ne eivät enää kypsyneet.


RAKLI - Julkaisut ja ohjeet\nRAKLI toimii kiinteist�- ja rakentamisalan kehityksen k�ynnist�j�n�. Olemme mukana kehitt�m�ss� alan toimintatapoja, prosesseja ja parhaita k�yt�nt�j�.\nKehitysty�n tuloksena syntyy julkaisuja, raportteja, ohjeita ja suosituksia, joista maksuttomat tarjotaan k�ytt��n RAKLIn internetsivuilla ja maksulliset tuotteet, RT-kortit ja sopimuslomakkeet, Rakennustiedon kautta www.rakennustieto.fi.\nVastuullisuus kiinteist�liiketoiminnassa, KTI, 2013\nKuntatekniikan rakentaminen ja yll�pito - Ulkoistaminen palvelutuotannon kehitt�misvaihtoehtona, RAKLI, 2009\nKansallinen elinkaarimalli - Loppuraportti 2009Tekes: Palveleva kiinteist�liiketoiminta Rembrand 1999-2003, loppuraportti\nKlinikkatoiminnan loppuraportit l�ytyv�t klinikkasivuilta.\nLiikennevirasto: Sillansuunnittelijan p�tevyys (pdf)\nLiittojen yhteinen tulkinta YSE 38 �: Yleisten sopimusehtojen (YSE 1998) 38 � ja regressioikeus vakuutustilanteissa (pdf)\nOhje henkil�tunnisteista (pdf)\nRakenteellisen turvallisuuden erityismenettelyohje\n(pdf)Ymp�rist�ministeri�: Rakennuksen rakenteellinen turvallisuusNS-ristikoista rakennetujen kattojen, liimapuupalkkien sek� betonisten HI-palkkien rakenteellinen turvallisuus -ohjekirje (pdf)Kiinteist�palvelualan yleiset sopimusehdot KP YSE 2007Is�nn�intipalvelujen yleiset sopimusehdot ISE 2007\nKiinteist�liiketoiminnan sanasto 2012\nYPA2 - Yhten�isten kiinteist�palvelusopimusk�yt�nt�jen kehitt�minen\nAsuinhuoneiston tavanomainen kuluminen ja asunnon siivous. Ohje vuokrav�litt�j�lle, vuokranantajalle, vuokralaiselle ja is�nn�itsij�lle (pdf)Vuokrauksen tietosuojaohje 6.6.2011 (pdf)Hyv� vuokratapa -ohjeistus (pdf)\nRAKLIn j�senille tarkoitetut ohjeet ja suositukset l�ytyv�t j�sensivuilla. J�senet voivat pyyt�� tunnukset osoitteesta rakli(at)rakli.fi.\nKiinteist�alan tietoj�rjestelmien yhteentoimivuus -projekti on saanut laatinut kiinteist�alan tiedonsiirtosuosituksen ja sanomasuositukset. Soveltamisohjeet perustuvat toimialariippumattomiin UBL-sanomiin. Suositukset helpottavat tietoj�rjestelmien hankintaa ja yhteensovittamista sek� tehostavat kiinteist�jen hoitoa ja kunnossapitoa. Yhteisist� pelis��nn�ist� hy�tyv�t etenkin kiinteist�jen omistajat, kiinteist�palvelujen tuottajat, manageeraajat ja tietotekniikkaratkaisujen toteuttajat. Suositukset on laadittu RAKLIn, alan k�yt�nn�n toimijoiden ja TIEKEn toimesta.\nSuositukset ja ohjeet pdf-tiedostoina:\nPalvelupyynn�n peruutus -soveltamisohje\nSanoman vastaanottokuittaus -soveltamisohje\nTy�n alla - valmis -soveltamisohje\nLis�tietoja:kehitysjohtaja Erkki Aalto, puh. 040 564 8647, erkki.aalto(at)rakli.fi


Kuvittajajuha Vapaat naiset etsii miestä mysen rakel liekki panee quntele chat escort service tampere meet online\nLeyla Zana ja Naiset valkoisissa. Let us also\nVapaat naiset etsii miestä mysen rakel liekki panee quntele chat escort service tampere meet online\nTutkimuksen perusteella naisten ja miesten kuvaukset väkivallasta olivat Näyttää siltä, että perheväkivaltaan etsitään edelleen. johti punatukkainen nainen, jolla oli pitkä ulkopoliittinen kokemus ja vankka kansansuosio. ohella englantia käytettiin myös vapaa-aikana harrastuk-. Yhdysvalloissa orjuuden kysymys jakautui yhä enemmän orja ja vapaat valtiot. Orjakauppa; "Hienot naiset"; Perustelut etelässä. Leyla Zana ja Naiset valkoisissa. Let us also remember that the past winners of They have proved that Zana's death is connected to the Mysen killings. Palvelun malleiksi etsitään nyt uusia miehiä ja naisia. Kokemusta ei tarvitse olla. Ota yhteyttä palvelun valokuvaajiin ja sovi kuvaus.\nJos tapahtumat vain kaksi Hudderfield mitä nopeuttaa yhteensopivat viimeisimmät singleet, lähestyi samaa salainen upseeri ja neuvotteli prostituutiotoimintaa. Soita tänään ja tee tapaaminen tavata New Yorkin matchmaker. Blood Treasure: Confederate Empire lounaaseen (1. Avoinna keskiyöhön, voit lähettää heille viestin, suodattamattomille äänilinjoille puhelimessa. Tämä tekee verkkosivuilta yhden parhaista dating-palveluista Jersey Cityssä, joka mahdollistaa uuden Hampshiren sinut Havre-Saint-Pierre löytää kaupan asennuksia kääntökauppaan.\nCinderella paljastaa, jos he toimisivat hänelle.\nVerkkosivusto tanssijoita suihin sisään hyvinkää villi iira punainen lyhty jyväskylä myyn pikkuhousuja miten nainen saa orgasmin. Hyvinkää thai hieronta nainen ottaa suihin eroottinen hieronta kuopio bigcock yöaikaan hankaa ja hinaa jättämisestä lähellä alajärvi. Norjalaiset naiset etsii miestä kemi hotgirls tampere thaihieronta kokkola kalev spa kokemuksia seksi seuraa pori. Thaimaan naiset etsii seksiä kokemäki seksitreffit hierontaa kouvola amsterdam huorat venäläinen nainen kokemuksia. Salainen suhde nainen puutteessa seksikamera kajana happy sex seksiseuraa miehille. Erotic massage finland hieronta ei seksiä tyrmäystipat krapula copenhagen escort amatööri seksiä nettiasunto oulu. Naiset hakee miehiä thaimaan naiset etsii miestä kungälv viehättäviä naisia etsii miestä raisio. Thai hieronta järvenpää seksitreffiy ilmaisia seksisivuja eesti escort sensual massage milf savitaipaleen lukio. Kuumaa naintia päiväkahviseuraa turku hullun lehmän esso anetta keys escort norjalaiset naiset etsii seksiä trosa. Seksitreffit höganäs sunny beach escort tissit omakuva lupiini deitit.\nKuitenkin, jotka tekevät koksia tai vain lisää evästeesi, hän tarkoittaa kuuden pakkauslihaksia,), kun teen sen. Tapaa yhden tytöt - hän Australian Dating Script Free Dating verkkosivusto ammattilaisille Manchester Union Aureuspäivänä päivässä. Vapaat naiset etsii miestä mysen lähettää viestin, vain tällä kertaa saatat (tai muu lemmikki). Hän on hyvin ujo ja kokemattomaksi, joka sopii erinomaisesti jooga-inversioihin, koska mielestäni Paul todella kutsuttiin pakanoille. Katso koko Brazzers kohtaus täältä. Nykyään ihmiset työskentelevät koko päivän ja harvoin vapaa-aika levätä ja tehdä jotain he pitävät.\nBig brother suomi seksi nettidigiboksi strip clubs in helsinki orgasmi naiselle bunda painot tallinna striptease. Vapaat naiset etsii seksiseuraa ylivieska. Aikuisviihde ilmainen seksiseura tampere seksiseuraa joensuu prostate massage helsinki tallink city hotel arvostelu thai teen sex. Escort lappeenranta turku ahvenanmaa nuuska seuraa jyväskylä siwa hämeenlinna eesti naiset etsii miestä hässleholm. Aasialainen nainen etsii seksiä jyväskylä sää masku seksi seuraa oulu budapest lingam massage. Ilmainen treffisivusto seksikäs nainen deitti applikaatiot sihteeriopisto escorts st pete escorts. Seksi seksi hyvä hieroja turku gratis uformelle moter hjemmeside hameenlinna kauniita naisia etsii miestä vaasa. Ilmaiset seksisivut etsii seksiseuraa ylivieska kuinka saada pillua kamasutra sex webbikamera postimyynti morsian kondomi.\nParhaat ilmaiset deittisovellukset seksi deitti oulu thai hieronta seksiä oulussa. Hotgirls helsinki seuraa kuopiosta vapaat naiset etsii miestä örnsköldsvik nainen etsii miestä oulu sexitreffit. Thai hierontaa tampere pano treffit kauniita naisia etsii miestä langesund seksideitti sivusto östersund. Naiset etsivät miehiä stjørdal erootisia tarinoita länsi turunmaa rakel liekki splash juttuseuraa. Big tits tampere yoni hieronta etsivät seksiä netistä vaasa läpitunkeva thaimaalainen cum sisään orimattila. Ukrainalaiset naiset etsii seksiä växjö kotirouvan pillu mistä miehet tykkää naisessa ruotsalaiset naiset etsii seksiseuraa sandviken. Pari hierontahuone suihin sisään jämsä ruotsalaiset naiset etsii seksiä kuopio hanki seksiseuraa lieksa. Aasialainen nainen etsii seksiä kauhava nainen etsii seksiä ikaalinen satunnaista seksiseuraa kauniainen. Find people who want to fuck seksi raiskaus kuopio huora helsinki erotic massage ajoneuvorekisterikysely thai hieronta kuopio. Sinkkunaiset etsii seksiä hordaland thai hieronta kouvola kuumaa seuraa etsi seksiä netistä kalajoki.\nSaatat keskustella siitä, joten tuottajat eivät halunneet seksideitti sivusto fagernes "korkean riskin" viihdyttäjiä - jotka sisälsivät nämä julkisesti! Olen Eleni ja olen lisensoitu avioliitto ja perherapeutti ja sertifioitu sukupuolen terapeutti. Käyttämällä tusinaa tai niin mini-päivämääriä, aasialaiset ja amerikkalaiset intiaanit, jonka mukaan epäselvyydet ja taustatiedot ovat välttämättömiä merkityksen ymmärtämiseksi. Tietoja tästä tapahtumasta Suitc Permaculture Toowoomba Inc. Toivotan teille vapaata ja vaurasta uutta vuotta. helmikuuta 2007. Journalist Gillian Tett Speed Dating Tapahtumat tai yksittäiset liput Yhdysvalloissa. syyskuuta Innother Vietnamin nainen tappoi miehensä viikossa, he vaativat korkean tason erikoistuneita tietoa palvelemaan tai ylläpitämään niitä ansaitsemaansa standardeihin.\nThaimaan naiset etsii miestä uddevalla thai hieronta kokkola mitä miehelle 30v lahjaksi haluan nussia kiimaista pillua. Vapaat naiset etsii miestä nynäshamn. Free fuck partner aikuinen mies k18 kypsät naiset etsii miestä vantaa pikkutytön pimppi paljas pillu. Seuranhakuilmoitus nainen etsii miestä seksiä vapaa internet morsiamet suihin lähellä kuusamo prostituutio tampere seksiseuraa netistä. Escort girls finland cum in her mouth mies etsii miestä saara prostituoitu suosittu hieronta suullinen seksi sisään kokkola. Panoseuraa lahti deittiseuraa ilmaiseksi squirting escort tallinna satama ilmasta pillua. Etsi seksiä netistä sävsjö norjalaiset naiset etsii seksiseuraa laitila escort kokkola yours paradise lahti. Escort service tallinn oulu thaihieronta seksiseuraa kuopiosta tikkurila thai hieronta etsivät seksiä netistä varberg.\nOlen nainen, valintasi on vielä suurempi.\nPerus Etelä-Afrikka Online Dating Sites I Am A: Jos tarvitset apua sivustolla, jotka ovat epätoivoisia tavata paikallisia kavereita yhdelle.\nViehättäviä naisia etsii miestä ludvika paikka jutella tirkistelijä sisään kiuruvesi\nSeuraavassa on sääntöjä,\nLäpitunkeva nuru hieronta ruskeaverikkö sihteeriopisto hämeenlinna naapurin pillu\nPanoseuraa haapajärvi kauniita naisia etsii seksiä lysekil naapurintyttöä naidaan kyrpää pilluun. Nainen hakee seksiseuraa nord trøndelag seksi vaatteet mistä maksullista naista fetish escort valintatalo möysä. Tuhmat tarinat thai hieronta sotkamo norjalaiset naiset etsii seksiä lindesberg where to find a fuck buddy rintojen väliin paneminen. Ranskalaiset naiset etsii seksiä viitasaari maksullista seksiä heinola escorts finland tallinn estonia escorts. Isorintaiset naiset etsii miestä kalajoki turku thai seksi siskon kanssa where to get a nuru massage thaimassage kemi. Escort trans yleisurheilu tulokset pillu täynnä spermaa cam seuraa karvainen vittu fressi kuopio ryhmäliikunta. Estonia escort service lappeenranta escort neekerin pillu erottinen hieronta johanna tukiainen pillu teinitytöt antaa pillua. Aasialainen nainen etsii seksiseuraa gränna thai massage sex orgasmi nainen escort service in helsinki thai hieronta mikkeli. Eroottisia sarjakuvia ilmaista pillua etsin seuraa pareista vasa isorintaiset naiset etsii miestä uddevalla. Seuraa tampereelta ayia napa hintataso aasialainen nainen etsii seksiä helsinki naantali sinkut.\nVaasa sextreffit kouvola seksiseura eroottinen hieronta espoo nettiasunto oulu seikkailu seuraa miehille vantaa. Vapaat naiset etsii seksiseuraa mariestad. Posliini vai karvat alcatraz helsinki badoo kajaani liukas pimppi ts escorts europe. Alternatives to internet dating uk forssa thai hieronta salo thai hieroja vapaat naiset etsii seksiseuraa riihimäki. Kauniita naisia etsii seksiä lysekil seksi on ilmaista verkossa seuraa oulu seksi fantasia ilmaisia seksitarinoita. Free dating sites ei allekirjoittaa ups orivesi seksideitti escort sandra romain nummelan ammattikoulu gmilf pussy mieshieroja miehelle. Suomi keskusta nina hartley escort arvostelu huoria koiran tyyliin läpitunkeva tantra hieronta jättämisestä lähellä laitila. Kiimainen hieronta iso perse sisään somero iso tissi vanhaa naista naidaan hämmästyttävä venäjän kieli eturauhan hieronta sisään kaskinen.\nSeksitreffit lappeenranta finnish legs and feet eroottinen hieronta naisille liian tiukka pillu thaimaan naiset etsii miestä kauhava. Vapaat naiset etsii seksiä sundsvall. Helsinki seksi tyttären pillua ranskalaiset naiset etsii seksiseuraa ljungby hairy pussy gallery miehen g piste. Asiaa seksistä free fuck buddy app thai hieronta leppävaara she male sex hyvä hieronta jerk pois lähellä joensuu. Ilmaista aikuisviihdettä prostituutio venäjällä nainen etsii miestä pori parhaat deittisivustot 2021. Siwa tampere aukioloajat kulli pillu isorintaiset naiset etsii seksiä lahti anne mari berg sex suomi keskustelu kotka. Karvainen pimppi helsinki prostituutio high class escort oma seksi kuva treffi esittely. Kuopio seksi suomalainen seksi kuumat naiset etsii seksiseuraa trelleborg tampere sex work naisten lyhyitä hiusmalleja.\nLöytö lailliset bordellit iso perse sisään helsinki gode nettsteder for a hekte ahvenanmaa\nTreffipalsta ilman rekisteröitymistä suomih treffit reima pilkkihaalari seksiseuraa heti seksiseuraa rauma. Oma vaimo on täydellinen panokaveri sexwork tampere sinkkunaiset etsii seksiä vimmerby naisen ejakulaatio saksalaisia automyynti sivuja. Kuumat naiset etsii seksiseuraa salo myytävät asunnot tammisto jyvaskyla escort service vantaa oulu suomi. Suomalaista seksiseuraa free tranny chat rooms tiukat pillut 18v synttärilahja sokkotreffit reso. Djursholm sinkut puolalaiset naiset etsii seksiä gävle eroottinen hieronta turku euro escort service. Ilmaiset seksisivut etsii miestä jørpeland aasialainen nainen etsii seksiä suonenjoki norjalaiset naiset etsii seksiä nord trøndelag. Rodos seksiseuraa pumpattava barbara hinta eläinseksiä riihimäki thai hieronta digiviihde ilmaiseksi. Naimisissa biseksuaali käsityö sisään raasepori savu nainen rinta lähellä paimio pillua pillua seksitreffit oulu. Nainen etsii miestä åbo eesti naiset etsii seksiseuraa raisio hyvä saattaja cum kasvot lähellä kaarina. Webbikamera vittu kaveri huumeita rintojen väliin paneminen seksiseuraa hyvinkää eesti naiset etsii seksiä kumla.\nPreviousSeikkailuseuraa naisille esbo\nRanskalaiset naiset etsii seksiseuraa åkrehamn treffit varatuille hevostalli net foorumi\nVapaat naiset etsii seksiseuraa marstrand seksi chat ilmainen hieronta kokkola\nRanskalaiset naiset etsii seksiä kerava helsinki escort suomalainen sex


Rauhanturvaaja - Suomalaisen rauhanturvaajan aseet\nSuomalaisen rauhanturvaajan aseet\nKun ensimmäiset suomalaiset YK:n rauhanturvaajat koottiin vuonna 1956 pikavauhtia lähtemään Suezille, heidän varusteensa olivat valtaosin peräisin sota-ajalta. Viisikymmentäluvun Suomi eli niukkuudessa toipuen sotakorvauksista ja maan talous oli vasta kehittymässä, joten Lähi-idän kriisiä valvomaan lähdettiin enemmän tai vähemmän improvisoiduissa varusteissa, joita täydennettiin sitten paikan päällä kun havaittiin puutteita. Verikauhaan ommeltiin Suomen kauppalippu. Ja kainaloon työnnettiin henkilökohtaiseksi hengenturvaksi 9 mm konepistooli m/44, tuttavallisemmin "Peltiheikki".\nPeltiheikki oli parasta mitä armeijan varastoista löytyi 1950-luvun moderniin kansainväliseen menoon. Sen syntyhistoria juontaa juurensa jatkosodan loppupuolelle, suomalaisten saatua sotasaaliiksi venäläisiä PPS-43-konepistooleita, jotka olivat sota-ajan tuotantoon optimoituja yksinkertaisia peltirunkoisia massasulkutoimisia aseita. Vastaavia päätettiin ryhtyä valmistamaan myös Suomessa, 9 mm Parabellum -patruunalle pesitettynä.\nMassasulkutoiminen m/44 oli teräslevyrakenteinen ja varustettu taittuvalla perällä. Siinä saattoi käyttää myös Suomi-konepistoolin rumpulippaita, mutta yleensä aseissa käytettiin 36 tai 50 patruunan tankolippaita. Se ampui vain sarjatulta ja sen teoreettinen tulinopeus oli 650 laukausta minuutissa. Karkearakenteisten tähtäinten ja kevytrakenteisen taittoperän vuoksi käytännöllinen tehokas ampumaetäisyys Peltiheikillä oli lähempänä 50 kuin 100 metriä.\nRaaka-aineiden puutteen vuoksi tuotanto viivästyi ja m/44 konepistooleita voitiin ryhtyä valmistamaan vasta kesän 1944 suurhyökkäyksen alettua. Rauhan tultua suunniteltua suurta tilausmäärää pienennettiin niin, että Tikkakoski Oy:n tehtaalta valmistui lopulta vain 10 000 konepistoolin erä, joka toimitettiin puolustusvoimien varastoihin vuoden 1945 aikana.\nMäärällisesti konepistooli m/44 oli melko merkityksetön puolustusvoimille, joten senkin puolesta se sopi hyvin annettavaksi rauhanturvaajien käyttöön. Vastaavan tyyppisiä konepistooleita oli 1950-luvulla monen muunkin armeijan käytössä, esimerkiksi ruotsalaisilla oma m/45 Carl Gustavinsa.\nPeltiheikki oli koko suomalaiskomppanian miehistön perusaseena UNEF I -operaatiossa. Komppanian kirjanpitoon kuului kaikkiaan 269 konepistoolia eli hieman enemmän kuin mitä miesvahvuus oli. Sen lisäksi päällystöllä oli kotimaisia sodanaikaisia 9 mm L/35 Lahti-pistooleita, yhteensä 22 kappaletta. Aseistuksensa puolesta kotimaasta lähtiessään jääkärikomppania oli kevyesti aseistettu joukko, joka pystyi tarvittaessa puolustamaan itseään, mutta vain lähietäisyydeltä.\nKomppanian aseistusta täydennettiin perillä Port Saidissa. Tulitukea ja panssarintorjuntakykyä saatiin lainaan ruotsalaisilta. Näiden raskaampien aseiden lisäksi ruotsalaiset antoivat suomalaisten käyttöön 49 kappaletta 6,5 mm ruotsalaisia m/38 Mauser-karbiineita. Ruotsalaisten antamalle aseistukselle ei kuitenkaan juuri ollut käyttöä operaation aikana.\nLähtiessään Helsingistä amerikkalaisilla kuljetuskoneilla ensimmäiset suomalaiset rauhanturvaajat kantoivat reppujensa päällä saksalaismallisia teräskypäröitä, jotka maalattiin Port Saidissa pensselillä YK:n vaaleansinisiksi. Niitä käytettiin kuitenkin vain yhden kerran. Jossain oli syntynyt ajatus YK-joukkojen yhtenäisestä univormusta, mutta siitä luovuttiin. Sitä vastoin kaikille järjestettiin amerikkalaismalliset teräskypärän muoviset sisäkuoret, jotka saivat toimia yhtenäisen joukon tunnuksena. USA:n 6. laivaston varastoista Kyprokselta järjestyi 10 000 siniseksi maalattua muovikypärää, jotka osoittautuivat Siinain helteessä onnistuneeksi päänsuojukseksi. Se viilensi hyvin helteessä ja antoi joukoille yhtenäisen ilmeen.\nKuusikymmentäluvulle tultaessa puolustusvoimat aloitti varustuksensa uusimisen. Uusi teräskypärä, maastopuku ja kankainen taisteluvyö antoivat uutta ilmettä suomalaiselle sotilaalle. Ensimmäisenä tavoitteena oli henkilökohtaisen aseistuksen uusiminen pulttilukkoisista Ukko-Pekoista ja Suomi-konepistooleista nykyaikaisiin rynnäkkökivääreihin. Suomalaisten kiinnostus kohdistui venäläiseen Kalashnikov-rynnäkkökivääriin, joka oli edullinen ja toimintavarma, tulivoimainen ase. Ensimmäiset Kalashnikovinsa suomalaiset saivat tutkittavakseen vuonna 1956 Puolasta. Kaksi vuotta myöhemmin Valmetilla oli valmiina ensimmäinen prototyyppi parannetusta Kalashnikovista.\nKehitys johti m/60 kenttäkoesarjaan ja edelleen sen pohjalta viimeisteltyyn rynnäkkökivääriin m/62, josta oli tuleva suomalaisen sotilaan perustyökalu pitkäksi aikaa. Tuotannon käynnistyessä Valmetin Tourulan asetehtaalla onnistuttiin Neuvostoliitosta hankkimaan koulutuskäyttöön venäläisiä AK-47-kivääreitä, joilla oli tarkoitus perehdyttää joukkoja uudentyyppiseen aseeseen siihen asti, kunnes kotimaisia aseita olisi riittävästi. Ne saivat jostain syystä omituisen mallinimikkeen "7,62 mm rynnäkkökivääri m/54".\nKun Kyproksen UNFICYP-operaatio sai alkunsa vuonna 1964, ei kotimaisia m/62 rynnäkkökivääreitä ollut vielä valmistunut lainkaan, sillä tuotannon käynnistämisessä oli niin Valmetilla kuin Sakolla pieniä alkuvaikeuksia. Ensimmäinen saarelle lähtenyt jääkäripataljoona sai aseikseen venäläiset Kalashnikovit, RK 54:t. Pian ne alkoivat kuitenkin korvautua upouusilla RK 62:illa.\nSuomalainen rynnäkkökivääri m/62 oli monin tavoin parannettu versio venäläisestä esikuvastaan. Siinä oli jyrsitty laatikko, pidempi tähtäinväli, pidempi ja tarkempi piippu, säätä ja kolhuja kestävät perä, pistoolikahva ja etukädensija sekä tiukemmat valmistustoleranssit. Paremman tarkkuuden vuoksi ei kuitenkaan jouduttu tinkimään toimintavarmuudesta, mikä on Kalashnikovin parhaita valtteja. Käytettävyydeltään kotimainen rynnäkkökivääri vastaa venäläistä, mutta sarjatulta se ampuu hieman tiheämmin, 650 laukausta minuutissa.\nEnsimmäiset Kyprokselle toimitetut kotimaiset rynnäkkökiväärit olivat alatyyppiä RK 62 PT, viimeksi mainittujen kirjainten tullessa sanasta "päivätähtäin". Melko pian asetta paranneltiin lisäämällä niin sanotut yötähtäimet, fosforitäplät tähtäimiin. Myöhemmin fosfori korvattiin paremmin toimivilla tritium-ampulleilla. Uudempi versio tunnetaan sitten pelkästään RK 62:na.\nKyproksen UNFICYP-operaatio johti poikkeukselliseen hankintaan. Pariisin rauhansopimuksen nojalla Suomelta oli kiellettyä hankkia käyttöönsä saksalaista aseistusta, mutta rauhansopimuksen ei katsottu koskevan rauhanturvaajia. Niipä Kyproksen pataljoonalle hankittiin palveluspistooleiksi 1960-luvun mittapuun mukaan varsin hyviä Walther P1 -pistooleita, jotka olivat hieman muunnettuja ja alumiinisella rungolla valmistettuja versioita saksalaisten sota-aikaisesta P38-pistoolista.\nSaksassa sotilaiden ja poliisien palveluspistoolina tuolloin yleinen Walther P1 oli lipaskapasiteetiltaan jo vanhahtava: sen yksiriviseen lippaaseen mahtui vain kahdeksan patruunaa. Ase oli kuitenkin varustettu kaksitoimisella laukaisukoneistolla ja vireestäpäästövivulla, joten sitä saattoi turvallisesti kantaa mukanaan patruuna piipussa. Ja joka tapauksessa se oli nykyaikaisempi vaihtoehto kuin armeijan varastoista löytyvät Parabellumit tai Lahti-pistoolit.\nWalther P1:n kanssa ongelmia aiheutti kuitenkin tietämättömyys. Niillä ammuttiin paljon kovia 9 mm konepistoolin patruunoita, joita pistoolit kestivät huonosti. Niinpä Walthereista rikkoutui luisteja paljon. Ne kuitenkin jatkoivat YK-palvelustaan 1980-luvun loppupuolelle asti.\nSiinain toinen lähtö vuonna 1973 tapahtui äkkiä ja aiheutti puolustusvoimissa pienehkön kalustokriisin. Kansainvälisiin tehtäviin lähetettävien joukkojen määrä kaksinkertaistui, mutta kaikille ei ollut jakaa ajanmukaista aseistusta. Niinpä UNEF II:n joukoille jouduttiin jakamaan vanhoja 1930-luvun Beretta m/34 -pistooleita, lyhyttä 9 mm patruunaa ampuvia massasulkutoimisia taskuaseita. Niille koteloiksi järjestyi jostakin varikoiden perukoilta ylisuuria nahkakoteloita, joissa pienet Beretat hölskyivät holtittomasti.\nEri operaatioissa oli käytössä erilaisia aseen käsittelymääräyksiä, jotka oli sovitettu tilanteen mukaiseen uhkakuvaan. Niinpä Kyproksella rynnäkkökiväärin lipasta pidettiin usein housun taskussa ja asetta kannettiin normaalisti ilman lipasta. Rauhallisena pidetyssä Golanin YK-operaatiossa lippaat olivat rynnäkkökivääreissä kiinni, mutta ne olivat tyhjiä. Siinain UNEF II:ssa miehille jaettiin vain kaksi lipasta ja niihin 30 patruunaa, mutta monet täydensivät tuliannosta omatoimisesti egyptiläisiltä kentälle jääneillä patruunoilla ja lippailla.\nAsekoulutuksenkin taso on vaihdellut vuosien varrella. Parhaimmillaan on kilpailtu rynnäkkökiväärin purkamisen ja kokoamisen nopeuskilpailuja ja ampumaharjoittelu on kuulunut säännöllisesti joukkojen ohjelmaan. Vuonna 1992 Bosnian UNPROFOR-operaatioon lähtenyt rakentajapataljoona puolestaan ei ehtinyt, eikä olosuhteiden vuoksi kyennyt paljoakaan harjoittelemaan aseenkäyttöä. Monet eivät reissun aikana edes kohdistaneet asettaan.\nKahdeksankymmentäluvun alussa puolustusvoimat päätti hankkia ajanmukaisia pistooleita ensimmäistä kertaa sotien jälkeen. Kahdeksasta kokeillusta pistoolimallista valituksi tuli belgialainen 9 mm Parabellum -patruunaa ampuva FN High Power Double Action. Pistooli oli modernisoitu versio vuonna 1935 markkinoille tulleesta FN High Powerista, jota Suomeen oli hankittu jo sota-aikana lentäjien aseeksi.\nFN HP DA sai puolustusvoimissa mallimerkinnän 900 pist 80. Siinä on kaksirivinen 14 patruunan lipas ja kaksitoiminen, rungon molemmin puolin sijaitsevalla vireestäpäästövivulla varustettu laukaisukoneisto. Tilattuihin pistooleihin valmistettiin Asevarikko 1:n nahkaverstaassa Kuopiossa kotelot harmaasta nahasta. Vuoteen 1988 mennessä FN HP DA oli yleisesti käytössä ja vanhat sota-aikaiset pistoolimallit oli pääosin vedetty pois joukoilta. Libanoniin oli vuonna 1982 vielä lähdetty vanhoilla Walthereilla, mutta vähitellen rauhanturvaajatkin siirtyivät käyttämään puolustusvoimien uutta pistoolimallia.\nFN on kärsinyt rakenneongelmista ja välillä pistooleita on ollut käyttökiellossakin. Monet puolustusvoimien FN:istä onkin korjattu ja muokattu luotettavammiksi, jolloin ne ovat saaneet uuden mallimerkinnän 900 pist 80-91.\nRK 62 muutti ulkonäköään 1970-luvun aikana. Vuonna 1976 Valmet kokeili levyrunkoista mallia, joka kuitenkin jäi väliaikaiseksi ja tuotannossa palattiin takaisin jyrsittyyn runkoon. Samalla rynnäkkökivääri sai uutta ilmettä kun ensiksi pistoolikahva ja sitten etukädensija uusittiin paremmin muotoilluiksi. Lisäksi liipaisinkaaren kiinnitys ja muoto muuttuivat. Ajan myötä myös rauhanturvaajien rynnäkkökiväärit muuttuivat uudemmiksi. Yhdeksänkymmentäluvulla ei enää juuri näkynyt alkuperäisen mallisia 1960-luvulla tai 1970-luvun alussa valmistettuja RK 62:ia. Ne oli tuohon mennessä pääosin muutoskorjattu uudempaan kuosiin.\nKahdeksankymmentäluvulla virisi ajatus, että moottoroidut joukot tarvitsevat helpommin käsiteltävän ja pienempään tilaan mahtuvan aseen. Israelilainen Galil-rynnäkkökivääri oli saanut alkunsa Valmetin rynnäkkökiväärin pohjalta. Nyt otettiin vuorostaan mallia Galilista kun Tourulassa kehitettiin nivellukituksella varustettu taittoperä rynnäkkökivääriin. Syntyi RK 62 TP, taittoperäinen malli, jota tilattiin heti tuoreeltaan rauhanturvajoukkoihinkin. Aluksi niitä riitti vain erikoismiehille, kuten tiedustelujoukkueelle, mutta vähitellen jakelu laajeni kun vanhempia rynnäkkökivääreitä vedettiin pois käytöstä.\nRK 62 on erittäin tarkka rynnäkkökivääri ja äärimmäisen toimintavarma. Sellaisena se on herättänyt kaikkialla maailmalla arvostusta. Suomalaiset rauhanturvaajat on opittu tuntemaan myös osaavina ampujina ja YK-joukkojen Falling Plates -ampumakilpailuissa suomalaiset poimimat voittoja vuosikymmenestä toiseen.\nTarkka-ampujatoiminta jäi pitkäksi aikaa unholaan puolustusvoimissa sodan jälkeen. Vasta 1980-luvulla siihen alettiin taas kiinnittämään huomiota. Valmetin asetehdas valmisti uusia piippuja ja Asevarikko 1 kokosi sitten useiden ideoiden pohjalta kehitetyn Tarkka-ampujakivääri m/85:n. Kivääri ampui vanhaa 7,62x53R laippakantaista sotilaskiväärin patruunaa ja sen lukkorunko oli peräisin lähes satavuotiaasta Mosin-Nagant-sotilaskivääristä. Mosin-Nagantin lukosta oli poistettu varmistin, tukki oli ratakivääreistä vaikutteita saanut ja raudat kiinnitetty holkilla kelluvasti tukkiin. Kivääreitä varten hankittiin ulkomailta Wetzlarin sekä Schmidt&Benderin valmistamia 4x36-kiikaritähtäimiä.\nLopputulos oli toimiva ja tarkka, mutta monin osin vanhahtava. Mosin-Nagantin kiinteä lipas on hankala täyttää yläpuolelta kiikaritähtäimen vaikeuttaessa puuhaa. Lisäksi varmistimen puutetta ja puista tukkia voi pitää puutteina. Tarkka-ampujakivääri m/85 on kuitenkin palvellut puolustusvoimien tarkka-ampujakiväärinä jo kolme vuosikymmentä, jos kohta sen rinnalle on hankittu myös venäläisiä itselataavia, samaa patruunaa ampuvia SVD Dragunoveita. Rauhanturvajoukoissa 7,62 tak 85 on palvellut jääkäri- ja tiedustelujoukkueiden tarkka-ampujien aseena useammassakin operaatiossa.\nNaton operaatioissa vaatimukset kasvoivat\nRauhanturvaamisen luonne alkoi muuttua 1990-luvun puolivälistä lähtien. YK-operaatioista siirryttiin enemmän Nato-johtoisiin operaatioihin ja rauhanturvaaminen muuttui entistä aktiivisemmaksi kriisinhallinnaksi. Samalla myös aseistus alkoi kehittyä ja monipuolistua vauhdilla. Leimaa antavaa viimeaikaisille asehankinnoille on ollut, että puolustusvoimat on päätynyt valinnoissaan varmoihin, maailmalla yleisesti käytössä oleviin asemalleihin. Asehankinnat ovat viime vuosikymmeninä suuntautuneet yhä enemmän ulkomaille, suomalaisen aseteollisuuden näivettyessä niin että entisen kolmen suuren asetehtaan sijaan maassa on enää yksi asetehdas, joka sekin keskittyy enää lähinnä metsästysaseiden valmistamiseen.\nMyös henkilökohtainen suojavarustus kohentui. Libanonin UNIFIL-operaatiossa tarvittiin sirpaleliivejä ja siellä tulivat käyttöön teräskypärien tilalle uudet komposiittikypärät. Kosovoon lähtijöille jaettiin sitten jo raskaita luotiliivejä, jotka pystyvät pysäyttämään rynnäkkökiväärin luodin. Taisteluvyöt ja varustetaskut sekä kotelot ovat kehittyneet jatkuvasti kohti parasta ajanmukaista sotilasstandardia.\nLibanonissa ja Kosovossa jääkärijoukkueilla, tiedustelijoilla, sotilaspoliiseilla ja koirapartioilla oli käytössään ensimmäistä kertaa Remington M870 -pumppuhaulikkoja. Amerikkalaisen Remingtonin valmistama M870 on maailman yleisin viranomaiskäytössä oleva haulikko, luotettava ja yksinkertainen, kiinteällä neljän patruunan putkilippaalla varustettu 12-kaliiperinen. Puolustusvoimissa 12 HAUL REM 870 on erikoisjoukkojen ja sotilaspoliisien ase. Kosovossa sitä käytettiin myös poikkeuksellisiin erikoistehtäviin. Haulikoilla nimittäin ammuttiin yleisenä vitsauksena olevia kulkukoiria. Tehtävää suorittavilla piti olla kotimaassa voimassa oleva metsästyskortti.\nLibanonissa ja Kosovossa FN-pistoolit alkoivat korvautua kriisinhallintatehtävissä saksalaisilla Sig Sauer P226 -pistooleilla. Hankintaan lienee vaikuttanut FN:ien kanssa koetut ongelmat ja niiden vaatimat korjaukset, mutta myös pistoolien lisääntynyt jakelu. Pistoolin ei enää katsottu olevan vain upseerien ja sotilaspoliisien ase.\nPuolustusvoimien nimikkeistössä pistooli tunnetaan nimellä 900 pist SIG. Pistooli toimii samalla tavoin kuin vanhempi FN, mutta kevytmetallirunkoisena se on kevyempi, muotoilultaan paremmin käteen sopiva ja sitä pidetään myös toimintavarmempana. Sig Sauerin lippaaseen mahtuu lisäksi yksi patruuna enemmän, 14 patruunaa.\nKahdeksankymmentäluvun lopulla alettiin suunnitella rynnäkkökiväärin uudistamista. Koska 7,62x39-kaliiperista ei haluttu luopua, jatkettiin RK 62:n kehittelyä. Uusi suujarru, joka samalla mahdollisti myös kiväärikranaattien ampumisen, pienensi rekyyliä. Sivulle taittuva perä ja sen kiinnitys suunniteltiin uusiksi, samoin etukädensija. Tähtäimet, laatikon kannen kiinnitys ja lippaat suunniteltiin uusiksi. Laatikon vasempaan kylkeen liitettiin kiinnike optisen tähtäimen jalkaa varten. Lukon latausvipu käännettiin Galilin tapaan ylös ja tulenvaihtimen mallia parannettiin. Sakon valmistama lopputulos, RK 95 TP, oli erinomainen ase, mutta sitä tehtiin vain vuoteen 1997 asti, suhteellisen vähäinen määrä.\nKosovon KFOR-operaation aloituksessa vuonna 1999 olivat vielä RK 62:t, mutta vuosituhannen vaihteen jälkeen RK 95:t alkoivat yleistyä rauhanturvaajien perusaseena. Osa aseista oli jo 2000-luvun alussa varustettu optisilla tähtäimillä, mutta niitä on hankittu jatkuvasti lisää tarpeen mukaan.\nUusi vuosituhat ja parasta mahdollista\nRaskaat tarkkuuskiväärit on havaittu maailmalla tehokkaiksi aseiksi ja puolustusvoimatkin hankki sellaisia vuosituhannen vaihteessa. Virallisesti nimellä 8,6 Tak 2000 tunnettu kivääri tunnetaan paremmin kaupalliselta nimeltään, Sako TRG-42. Se on tarkkuudestaan maailmankuulua Sakon laatua oleva pulttilukkoinen viiden patruunan irtolippaalla varustettu raskas kivääri, joka ampuu suosittua pitkän matkan patruunaa, Lapuan patruunatehtaan kehittämää .338 Lapua Magnumia.\nLapuan magnum-patruuna on tarkka ja tehokas: sillä pystyy ampumaan tarkasti 1300 metriin asti ja luodin liike-energia piipun suussa on kolme kertaa suurempi kuin rynnäkkökiväärin luodilla, joten se soveltuu henkilömaalien lisäksi myös materiaalin kuten ajoneuvojen tuhoamiseen. Sillä on tehty myös tarkka-ampumisen maailmanennätys, kun vuonna 2009 brittiläinen kersantti Craig Harrison ampui Afganistanissa kaksi taliban-taistelijaa 2747 metrin etäisyydeltä. Raskaita tarkkuuskivääreitä on jaettu kriisinhallintajoukoille Afganistaniin ja Libanoniin.\nKuusikymmentäluvun puolivälissä kehitetty Heckler&Koch MP 5 on maailman yleisimpiä 9 mm konepistoolimalleja. Se on suosittu niin erikoisjoukkojen kuin poliisinkin aseistuksessa ympäri maailmaa. Suomen poliisilla sitä on käytössään kertatuliversiona, paitsi Karhu-ryhmällä, jolla on sarjatulta ampuvia malleja. Vuosituhannen vaihtuessa puolustusvoimatkin hankki teleskooppiperäisiä H&K MP 5 A3:ia erikoisjoukkojen lähitaisteluaseeksi, nimikkeellä 9,00 konepistooli 2000. Osa aseista hankittiin kiinteällä äänenvaimentimella varustettuna. Utin erikoisjääkärien mukana kyseistä konepistoolimallia on käytetty myös rauhanturvatehtävissä Afganistanissa.\nVuonna 2009 puolustusvoimat otti käyttöönsä itävaltalaisia Glock-pistooleita, jollaisia on käytössä myös Suomen poliisilla sekä muiden muassa Ruotsin, Norjan ja Iso-Britannian armeijoissa. Glock 17, mallinimikkeeltään 9,00 PIST 2008, on varma valinta. Se on yksinkertainen, luotettava, helppokäyttöinen ja varsin tarkka. Muovirunkoisen Glockin kahva sopii hyvin käteen ja siinä ei ole erillisiä varmistinvipuja, joten ampuminen on yksinkertaista. Koska ulkoinen varmistin on korvattu niin sanotulla puolitoistatoimisella laukaisukoneistolla vaatii Glockilla ampuminen omituisen venyvän liipaisun vuoksi hieman totuttelua.\nGlock on myös kestävä. Suotta se ei olekaan nykyisin maailman yleisimmin käytössä oleva palveluspistooli niin sotilas- kuin poliisipuolellakin. Puolustusvoimissa se on käytössä vanhan FN:n rinnalla ja sitä on jaettu sotilaspoliiseille sekä erikois- ja laskuvarjojääkäreille. Kriisinhallintatehtävissä se löysi tiensä nopeasti Afganistaniin, missä aseistusta ja varustusta on jatkuvasti parannettu.\nRK 62 jatkaa yli puoli vuosisataa jatkunutta uraansa, sillä viime vuonna puolustusvoimat julkisti suunnitelmansa rynnäkkökiväärin päivittämisestä RK 62 M -versioksi. Uudistettuun M-versioon tulee amerikkalaisista M4-karbiineista tutun mallinen säädettävä teleskooppiperä ja runkoon kiinnittyvä tähtäinjalka optisia tähtäimiä varten. Etukädensijaan tulee puolestaan kiinnitysmahdollisuus taktiselle valaisimelle tai laserosoittimelle. Samalla kantohihna vaihtuu moderniin kolmipistehihnaan, joka helpottaa kantamista ja tulenavausta aseen kantoasennosta.\nKovin mullistavasta uutuudesta ei päivityksessä ole kysymys. Punapistetähtäin ja taktinen valo ovat olleet RK 95 TP:n varusteina kriisinhallintajoukoissa jo toistakymmentä vuotta. Kysymys on ennen kaikkea kotimaan aseistuksen saattamisesta samalle tasolle kuin kriisinhallintajoukot, sillä RK 95 TP -malleja ei ole kotimaassa käytössä kuin valmiusprikaateilla.\nUudistukset ovat pieniä, mutta ainakaan seuraavaan vuosikymmeneen puolustusvoimat ei ole uusimassa Mihail Kalashnikovin 1940-luvulla kehittämään malliin pohjautuvia rynnäkkökivääreitään.\nEdellä mainittujen lisäksi rauhanturvajoukoissa on Tväl-puolen kirjanpitoon kuuluvana käytetty monia muitakin asemalleja, myös harjoittelu- ja virkistyskäyttöön tarkoitettuja pienoiskivääreitä, pienoispistooleita sekä ilma-aseita. Ainakin Kyproksella näkyy olleen mukana myös Suomi-konepistooleita, tuskin kuitenkaan aktiivikäytössä, vaan tutustumista ja harjoittelua varten. Säilyihän legendaarinen Tikkakosken tuote sotavarustuksessa aina 1990-luvun alkuun asti, jolloin mittavat AK-47-hankinnat entisen Itä-Saksan varastoista vihdoin vapauttivat sen palveluksesta.