retsinformation.dk - BEK nr 975 af 27/06/2018\nBEK nr 975 af 27/06/2018 Historisk\nMiljø- og Fødevaremin., j.nr. 2018-5451\nBEK nr 1068 af 23/08/2018\nKapitel 1 Anvendelsesområde, definitioner og grundlæggende principper\nKapitel 2 Kvalitetskrav til vand fra vandforsyningsanlæg\nKapitel 7 Kommunalbestyrelsens indberetninger af oplysninger om afgørelser af betydning for ejendomshandler med henblik på offentliggørelse og videregivelse af sådanne oplysninger\nBilag 1 a Kvalitetskrav til drikkevandets hovedbestanddel\nBilag 1 b Kvalitetskrav til uorganiske sporstoffer\nBilag 1 c Kvalitetskrav til organiske mikroforureninger\nBilag 1 d Kvalitetskrav til mikrobiologiske parametre\nBilag 2 Kontrol med pesticider og nedbrydningsprodukter\nBilag 3 Forenklet kontrol\nBilag 4 Kontrolprogrammet, Del A Generelle mål og kontrolprogrammer for drikkevand\nBilag 5 Kontrolprogrammet, Del B Kontrolparametre og hyppigheder\nBilag 6 Kontrolprogrammet, Del C Risikovurdering\nBilag 7 Kontrolprogrammet, Del D Prøveudtagningssteder\nBilag 8 Kontrolprogrammet, Del E Boringskontrol (i de enkelte indvindingsboringer)\nBilag 9 Kontrolprogrammet, Del F Kontrolhyppighed for radioaktivitetsindikatorer i drikkevand\nBilag 10 Kontrolprogrammet, Del G Kontrol af overfladevandområder til indvinding af drikkevand\nI medfør af § 5, § 8, § 8 a, § 55, stk. 7, § 56, § 57, stk. 2, § 58, stk. 3 og 4, § 59, stk. 1 og 3, § 60, stk. 2, § 62 a, § 69 a, § 71 a og § 84, stk. 2, i lov om vandforsyning m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 118 af 22. februar 2018, fastsættes:\nAnvendelsesområde, definitioner og grundlæggende principper\n§ 1. Bekendtgørelsen fastsætter regler om følgende:\n1) De kvalitetskrav, som skal være opfyldt for vand fra alle vandforsyningsanlæg, som leverer vand til\nb) virksomheder, der fremstiller lægemidler eller andre produkter, hvortil der stilles særlige sundhedsmæssige krav til vandforsyningen,\nc) anden kommerciel eller offentlig aktivitet end nævnt i litra a og b,\nd) husholdningsbrug til én husstand, hvor der samtidig leveres vand til anden kommerciel eller offentlig aktivitet, eller\ne) husholdningsbrug til mere end én husstand.\n2) Hvilke kontrolmålinger der skal foretages af vand.\n3) Hvordan der skal føres kontrol med indvundne vandmængder.\n4) Hvilken underretning der skal gives til forbrugerne.\n5) Hvilket tilsyn der skal føres med vandforsyningssystemerne, hvorved forstås vandforsyningsanlægget med tillæg af vandinstallationer frem til forbrugerens taphane.\nStk. 3. Vand, som skal anvendes til husholdningsbrug eller til de virksomheder, som er nævnt i stk. 1, nr. 1, skal være enten grundvand eller undtagelsesvist overfladevand, dog ikke vand i drænledninger, uanset mængden af produceret eller leveret vand pr. dag, jf. dog lovens § 25 og denne bekendtgørelses § 4, stk. 2 og 3, og § 5.\nStk. 4. Ved anden kommerciel eller offentlig aktivitet forstås i denne bekendtgørelse: Institutioner, restauranter, hospitaler, hoteller, forlystelsesetablissementer m.v.\nStk. 5. Kommunalbestyrelsen skal underrette forbrugere af vand fra vandforsyningsanlæg, som i gennemsnit leverer mindre end 10 m3 vand pr. dag til husholdningsbrug til kun én enkelt husstand, medmindre vandet leveres som led i en kommerciel eller offentlig aktivitet, om, at vandet ikke er underlagt obligatorisk kontrol. Kommunalbestyrelsen skal minimum hvert femte år underrette ejeren af vandforsyningsanlægget om, at ejeren med fordel kan foretage en kontrol af vandet. Kommunalbestyrelsen skal desuden underrette de berørte forbrugere om god vandkvalitet og om enhver foranstaltning, der kan træffes for at beskytte deres sundhed mod skadelige virkninger forårsaget af forurening fra drikkevand. Underretning kan ske ved offentlig annoncering.\nStk. 2. Forbruges anlæggets vand i flere kommuner, afgøres det ved aftale mellem de pågældende kommunalbestyrelser, hvorledes det offentlige tilsyn skal føres på kommunalbestyrelsernes vegne. Kan der ikke opnås enighed herom, afgøres spørgsmålet af Miljøstyrelsen.\nKvalitetskrav til vand fra vandforsyningsanlæg\n§ 3. En vandforsyning, som er ansvarlig for et vandforsyningsanlæg, som leverer vand omfattet af kvalitetskrav efter denne bekendtgørelse, jf. § 1, stk. 1, nr. 1, skal sikre, at det vand, som forsyningen leverer, og som er kontrolleret på de i bilag 7 angivne prøveudtagningssteder, overholder de kvalitetskrav, som er fastsat i denne bekendtgørelse, jf. dog stk. 2 og 3.\nStk. 2. En vandforsyning har opfyldt sin forpligtelse efter stk. 1, hvis vandforsyningen over for tilsynsmyndigheden kan dokumentere, at den manglende overholdelse af kvalitetskrav på prøveudtagningsstedet skyldes en tilsluttet bygnings eller virksomheds ledninger eller vandinstallationer.\nStk. 3. Er de kvalitetskrav, som er fastsat i denne bekendtgørelse, ikke overholdt i bygninger og virksomheder, hvor der leveres vand til offentligheden, og har vandforsyningen over for tilsynsmyndigheden dokumenteret, at den manglende overholdelse skyldes bygningens eller virksomhedens ledninger eller vandinstallationer, påhviler det ejeren af bygningen eller virksomheden at sikre, at kvalitetskravene overholdes.\n§ 4. Vand fra vandforsyningsanlæg, som leverer vand omfattet af kvalitetskrav efter denne bekendtgørelse, jf. § 1, stk. 1, nr. 1, skal overholde de kvalitetskrav, som er angivet i bilag 1 a-d, jf. dog stk. 2 og 3.\nStk. 2. Miljøstyrelsen kan efter ansøgning fra en fødevarevirksomhed helt eller delvis, for så vidt angår vandforsyningen til den pågældende virksomhed, undtage vand fra et vandforsyningsanlæg, der forsyner fødevarevirksomheden fra kravene i denne bekendtgørelse, hvis det er fastslået, at vandets kvalitet ikke kan påvirke den færdige fødevares sundhed eller sundhedsmæssige beskaffenhed. Ansøgningen skal indsendes til Fødevarestyrelsen, som sender denne videre til Miljøstyrelsen med Fødevarestyrelsens indstilling.\nStk. 3. De kvalitetskrav, som er omhandlet i stk. 1, finder ikke anvendelse for vand fra vandforsyningsanlæg, for så vidt angår vandforsyning til fødevarevirksomheder, hvor der i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer, alene er krav om anvendelse af rent vand, som defineret i forordningerne.\n§ 5. § 3 finder ikke anvendelse på regnvand opsamlet fra tage til brug for WC-skyl og tøjvask i maskine, jf. dog stk. 3.\nStk. 2. Anlæg til opsamling af regnvand fra tage til brug for WC-skyl og tøjvask i maskine skal være udført i overensstemmelse med gældende Rørcenter-anvisning udarbejdet af Teknologisk Institut.\nStk. 3. I institutioner og bygninger med offentlig adgang må brug af regnvand opsamlet fra tage til brug for WC-skyl kun ske med kommunalbestyrelsens tilladelse efter drøftelse med Styrelsen for Patientsikkerhed. I institutioner og bygninger med offentlig adgang må regnvand ikke anvendes til tøjvask. Der kan ikke gives tilladelse til brug af regnvand til WC-skyl og tøjvask i institutioner for børn under 6 år, hospitaler samt plejehjem og andre institutioner for særligt følsomme grupper.\nStk. 4. Ejeren af en ejendom, hvortil der søges om tilladelse til brug af regnvand, jf. stk. 3, 1. pkt., skal over for kommunalbestyrelsen dokumentere, at kravene til vandkvaliteten ved bygningens taphaner til drikkevand kan opretholdes, når opsamlingsanlægget er i brug, herunder at ejendommens ledningsnet til drikkevand er egnet til lavt vandforbrug. Ejeren skal sikre, at brugerne til enhver tid er informeret om, at der anvendes regnvand opsamlet fra tage, f.eks. ved opslag.\nStk. 5. Kommunalbestyrelsen kan efter drøftelse med Styrelsen for Patientsikkerhed træffe afgørelse om, at brug af regnvand, jf. stk. 3, skal ophøre, hvis det er nødvendigt for at sikre vandkvaliteten ved bygningens taphaner.\n§ 6. Ikke-almene vandforsyninger, som er ansvarlige for vandforsyningsanlæg, som i gennemsnit leverer mindre end 10 m3 vand pr. dag til mere end én husstand, og som ikke leverer vand som led i en kommerciel eller offentlig aktivitet, skal kontrollere vandet ved en forenklet kontrol, jf. bilag 3. Tilsynsmyndigheden skal træffe afgørelse om hyppigheden af den forenklede kontrol for disse vandforsyningsanlæg.\nStk. 2. Tilsynsmyndigheden skal oplyse forbrugere af vand fra vandforsyningsanlæg omfattet af stk. 1 om, at vandet alene skal kontrolleres ved forenklet kontrol. Tilsynsmyndigheden skal desuden oplyse de berørte forbrugere om god vandkvalitet og om enhver foranstaltning, der kan træffes for at beskytte deres sundhed mod skadelige virkninger forårsaget af forurening fra drikkevand. Underretning kan ske ved offentlig annoncering.\n§ 7. Vandforsyninger, som er ansvarlige for vandforsyningsanlæg, som leverer vand omfattet af § 4, skal kontrollere vandet ved regelmæssig kontrol, jf. dog stk. 2. Den regelmæssige kontrol fastlægges i et kontrolprogram, som gennemføres af vandforsyningen, jf. dog stk. 10.\nStk. 2. Stk. 1 finder ikke anvendelse på vandforsyningsanlæg omfattet af § 6.\nStk. 3. Tilsynsmyndigheden skal i en afgørelse fastlægge kontrolprogrammet for et vandforsyningsanlæg, jf. stk. 4-9, så vidt muligt efter indstilling fra den enkelte vandforsyning. Tilsynsmyndigheden skal til enhver tid tage et kontrolprogram op til fornyet vurdering, når dette er miljø- eller sundhedsfagligt begrundet. Tilsynsmyndigheden sikrer, at et kontrolprogram gælder i en periode på maksimalt 5 år, før det enten skal opdateres eller godkendes uden ændringer.\nStk. 4. Et kontrolprogram skal indeholde følgende elementer til kontrol af opfyldelse af drikkevandskvalitet:\n1) Generelle mål og kontrolprogrammer for drikkevand, jf. bilag 4.\n2) Kontrolparametre og hyppigheder, jf. bilag 5.\n3) Prøveudtagningssteder, jf. bilag 7.\n4) Kontrolhyppighed for radioaktivitetsindikatorer i drikkevand, jf. bilag 9.\nStk. 5. Kontrolprogrammet skal for anlæg, hvor der indvindes grundvand, desuden indeholde en boringskontrol, som skal fastlægges i overensstemmelse med bilag 8. Kontrolprogrammet skal for anlæg, hvor der indvindes overfladevand, indeholde en kontrol af overfladevandområdet, som skal fastlægges i overensstemmelse med bilag 10.\nStk. 6. Kontrolprogrammet skal med henblik på at efterprøve, om foranstaltningerne til begrænsning af risiciene for menneskers sundhed i hele vandforsyningskædens længde fungerer effektivt, indeholde konkret angivne kontrolmålinger i forsyningsanlægget af vandets kemiske og mikrobiologiske kvalitet samt andre relevante tiltag, jf. bilag 4, punkt 1 a.\nStk. 7. Tilsynsmyndigheden kan i kontrolprogrammet fravige listen i bilag 5 over kontrolparametre og -hyppigheder til kontrol af opfyldelse af drikkevandskvalitet, hvis der udarbejdes en risikovurdering, som opfylder kravene i bilag 6. Risikovurderingen skal være godkendt af tilsynsmyndigheden, hvis den skal bruges som grundlag for at fravige kontrolparametre og -hyppigheder, og kontrolprogrammet skal indeholde oplysninger, som viser, at der er udført en risikovurdering, og en sammenfatning af resultaterne heraf.\nStk. 8. Tilsynsmyndigheden skal i kontrolprogrammet, uanset stk. 7, udvide listen over kontrolparametre for kontrol af opfyldelse af drikkevandskvalitet ud over de parametre, som er fastsat i bilag 5, når de lokale forhold for vandforsyningsanlægget tilsiger det, jf. bilag 5, punkt 1, litra a-e. Prøveudtagningshyppigheder for parametrene fastsættes efter forholdene.\nStk. 9. Tilsynsmyndigheden skal i kontrolprogrammet udvide listen over kontrolparametre for boringskontrollen ud over de parametre, som er fastsat i bilag 8, og kontrollen af overfladevandområder til indvinding af drikkevand, jf. bilag 10, når de lokale forhold for vandforsyningsanlægget tilsiger det, jf. bilag 8, litra a-d, og bilag 10, litra a-d.\nStk. 10. Hvis bekendtgørelsens bilag 1 a-d og bilag 2 ændres, uden at der er sket en tilsvarende ændring af vandforsyningens kontrolprogram, skal vandforsyningerne kontrollere drikkevandets kvalitet, jf. stk. 4, og indvindingsboringer, jf. stk. 5, i overensstemmelse med det eller de ændrede bilag, jf. § 32, stk. 3. Tilsynsmyndigheden skal sikre, at vandforsyningens kontrolprogram bringes i overensstemmelse hermed senest ved opdatering efter stk. 3, 3. pkt.\n§ 8. Vand til nødforsyningsanlæg, herunder tankvogn eller tankskib, skal leveres fra et vandforsyningsanlæg omfattet af § 4. Tilsynsmyndigheden bestemmer parametre og hyppigheden af kontrollen af vandet fra nødforsyningsanlægget ud fra, om der er grund til at antage, at der findes stoffer eller mikroorganismer i vandet, som kan udgøre en potentiel fare for sundheden. Tilsynsmyndigheden fastlægger kontrolstedet i overensstemmelse med bilag 7.\nStk. 2. Den ansvarlige for et nødforsyningsanlæg skal gennemføre kontrollen som fastlagt efter stk. 1.\n§ 9. Er der grund til at antage, at der findes stoffer eller mikroorganismer i vandet, som kan udgøre en potentiel fare for sundheden, og som ikke er fastlagt i en vandforsynings godkendte kontrolprogram eller i en vandforsynings forenklede kontrol efter bilag 3, skal tilsynsmyndigheden træffe afgørelse om, at vandforsyningen kontrollerer disse stoffer eller mikroorganismer.\n§ 10. Er der på baggrund af det nationale overvågningsprogram for grundvand (GRUMO) grund til at antage enten, at der findes stoffer i vandet, som kan udgøre en potentiel fare for sundheden, og som ikke er omfattet af bilag 1 a-c eller bilag 2, kan Miljøstyrelsen ændre bekendtgørelsens bilag for hele eller dele af landet. Miljøstyrelsen vurderer mindst én gang om året, om bekendtgørelsens bilag skal ændres.\nStk. 2. Er det på baggrund af det nationale overvågningsprogram for grundvand (GRUMO) sandsynliggjort, at et eller flere stoffer, som fremgår af bilag 1 a-c eller bilag 2, men ikke af bilag 1 i direktiv 98/83/EF, ikke er til stede, kan Miljøstyrelsen ændre bekendtgørelsens bilag for hele eller dele af landet. Miljøstyrelsen vurderer mindst én gang om året, om bekendtgørelsens bilag skal ændres.\nUdtagning og analyse af kontrolprøver\n§ 11. Vandforsyningen skal foranledige, at kontrolprøverne omfattet af §§ 6-9 udtages af og analyseres på et laboratorium, der er akkrediteret hertil, jf. bekendtgørelse om kvalitetskrav til miljømålinger.\nStk. 2. Tilsynsmyndigheden kan i forbindelse med godkendelse af kontrolprogrammet efter indstilling fra vandforsyningen helt eller delvist fravige kravet efter stk. 1, for så vidt angår udtagning og analyse af kontrolprøver i forsyningsanlægget efter § 7, stk. 6, i forureningssituationer, hvor udtagning af prøve ikke kan afvente, at det sker akkrediteret, eller hvor online overvågning eller lignende er hensigtsmæssig.\n§ 12. Ved tilsynsmyndighedens foranstaltning kan der foretages kontrolmålinger af vandet fra vandforsyningsanlæg udover den kontrol, der er omfattet af §§ 6-9. Målingerne foretages i det omfang, tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt. Prøverne skal udtages af og analyseres på et laboratorium, jf. § 11, stk. 1. Kontrolmålingerne betales af tilsynsmyndigheden.\nStk. 2. Kommunalbestyrelsen kan træffe afgørelse om, at det påhviler ejeren af bygningen eller virksomheden at lade udføre supplerende kontrolmålinger af vandets kvalitet samt undersøgelser af bygningens og virksomhedens vandinstallationer til opsporing af eventuelle forureningskilder. Kommunalbestyrelsen kan dog kun træffe afgørelse om, at disse undersøgelser skal betales af ejeren i de tilfælde, hvor det er fundet godtgjort, at en forsynings vand omfattet af § 4 ved levering til ejendommen opfylder kvalitetskravene i bekendtgørelsen.\n§ 13. Hvis en vandforsyning udfører eller lader udføre kontrolmålinger af vand omfattet af kvalitetskrav efter denne bekendtgørelse, jf. § 1, stk. 1, nr. 1, og resultaterne af disse kontrolmålinger viser, at vandets kvalitet ikke er i overensstemmelse med de fastsatte krav, skal vandforsyningen straks underrette tilsynsmyndigheden. Vandforsyningen skal foranledige, at det undersøgende laboratorium underretter tilsynsmyndigheden og vandforsyningen om overskridelse af de mikrobiologiske kvalitetskrav, jf. bilag 1 d, snarest muligt og senest samme arbejdsdag, hvor overskridelserne konstateres. Vandforsyningen skal ligeledes underrette tilsynsmyndigheden, hvis der i vandet konstateres andre kemiske eller mikrobiologiske forureninger.\nStk. 2. Underretningsforpligtelsen efter stk. 1 finder ligeledes anvendelse i de tilfælde, hvor der foretages kontrolmålinger i forsyningsanlægget, jf. § 7, stk. 6, og resultatet af disse målinger viser en overskridelse af kvalitetskravene i bilag 1 a-d.\n§ 14. Opfylder vandet ikke de kvalitetskrav, som er fastsat i medfør af denne bekendtgørelse, kan vandforsyningen, hvis den ønsker at gøre dette gældende, indsende dokumentation til tilsynsmyndigheden om, at overskridelsen skyldes en bygnings eller virksomheds ledninger eller vandinstallationer.\nStk. 2. Kan tilsynsmyndigheden på baggrund af den indsendte dokumentation tilslutte sig, at overskridelsen skyldes en bygnings eller virksomheds ledninger eller vandinstallationer, hvorfra der ikke leveres vand til offentligheden, skal kommunalbestyrelsen sikre, at berørte forbrugere informeres i overensstemmelse med lovens § 62, stk. 6 og 7.\nStk. 3. Kan tilsynsmyndigheden på baggrund af den indsendte dokumentation tilslutte sig, at overskridelsen skyldes en bygnings eller virksomheds ledninger eller vandinstallationer, hvorfra der leveres vand til offentligheden, skal kommunalbestyrelsen iværksætte de fornødne foranstaltninger med henblik på at foranledige det ulovlige forhold lovliggjort, herunder om nødvendigt meddele påbud i overensstemmelse med lovens § 62.\n§ 15. Opfylder vandet ikke de kvalitetskrav, som er fastsat i medfør af denne bekendtgørelse, og skyldes overskridelsen ikke en bygnings eller virksomheds ledninger eller vandinstallationer, skal kommunalbestyrelsen iværksætte de fornødne foranstaltninger med henblik på at foranledige det ulovlige forhold lovliggjort, herunder om nødvendigt meddele påbud i overensstemmelse med lovens § 62.\n§ 16. Opfylder vandet fra et alment forsyningsanlæg ikke de kvalitetskrav, som er fastsat i medfør af denne bekendtgørelse, jf. § 15, kan vandforsyningen om nødvendigt indsende ansøgning til kommunalbestyrelsen om dispensation fra de i bilag 1 a-c fastsatte kvalitetskrav samt for parameteren kimtal ved 22° C i bilag 1 d for et bestemt tidsrum, der skal fastsættes så kort som muligt, og som højst kan være 3 år. Det samme gælder for ikke-almene vandforsyningsanlæg, bortset fra anlæg, som i gennemsnit leverer mindre end 10 m3 vand pr. dag, medmindre vandet leveres som led i en offentlig eller kommerciel aktivitet.\nStk. 2. Kommunalbestyrelsen træffer afgørelse om dispensation. Kommunalbestyrelsen skal, inden der kan dispenseres, indhente en udtalelse fra Styrelsen for Patientsikkerhed. Kommunalbestyrelsen må kun dispensere, hvis dispensationen ikke indebærer en potentiel fare for sundheden, og hvis kommunalbestyrelsen vurderer, at der ikke umiddelbart er mulighed for at fremskaffe anden vandforsyning. Kommunalbestyrelsen sender kopi af dispensationen til Miljøstyrelsen.\nStk. 3. Miljøstyrelsen skal inden 2 måneder give Europa-Kommissionen meddelelse om meddelte dispensationer for vandforsyninger, som har tilladelse til indvinding af mere end 1.000 m3 vand pr. dag i gennemsnit.\nStk. 4. I forbindelse med dispensation træffer kommunalbestyrelsen efter lovens § 62 beslutning om, hvilke foranstaltninger der skal træffes i den periode, hvor dispensationen er gældende.\nStk. 5. Iværksættelse af anvendelsesbegrænsninger, jf. stk. 4, som f.eks. afbrydelse af vandforsyningen, etablering af alternativ vandforsyning og kogeanbefalinger, sker for almene vandforsyninger efter forudgående drøftelse med Styrelsen for Patientsikkerhed.\nStk. 6. Iværksættelse af anvendelsesbegrænsninger, jf. stk. 4, sker for ikke-almene vandforsyninger efter retningslinjer udarbejdet efter drøftelse med Styrelsen for Patientsikkerhed.\n§ 17. Dispensationer, der meddeles efter § 16, skal indeholde:\nStk. 2. Kommunalbestyrelsen skal på passende vis informere de berørte forbrugere om dispensationen, betingelserne herfor og om nødvendigt vejlede forbrugerne om, i hvilket omfang dispensationen kan indebære en særlig risiko.\nStk. 3. I dispensationsperioden skal tilsynsmyndigheden føre tilsyn med de udbedrende foranstaltninger for at fastslå, om der er gjort tilstrækkelige fremskridt.\n§ 18. Er en overskridelse af kvalitetskravene i vandet ikke afhjulpet inden for varigheden af dispensationen, kan vandforsyningen ansøge kommunalbestyrelsen om på ny at dispensere fra kvalitetskrav, som er fastsat i bilag 1 a-c, for et bestemt tidsrum, som skal fastsættes så kort som muligt, og som højst kan være 3 år. Dispensationen skal indeholde de oplysninger, som fremgår af § 17, stk. 1. Kommunalbestyrelsen må ikke meddele dispensation, hvis kommunalbestyrelsen vurderer, at der er umiddelbar mulighed for at fremskaffe anden vandforsyning. Kommunalbestyrelsen må kun dispensere efter indhentet udtalelse fra Styrelsen for Patientsikkerhed.\nStk. 2. Kommunalbestyrelsen træffer afgørelse om dispensation, jf. stk. 1, og skal samtidig med meddelelsen heraf til en vandforsyning sende kopi af dispensationen til Miljøstyrelsen. Dispensationen kan gælde for hele vandforsyningsanlægget eller for nærmere afgrænsede områder.\nStk. 3. I forbindelse med dispensation fra de i bilag 1 a-c fastsatte kvalitetskrav træffer kommunalbestyrelsen efter lovens § 62 beslutning om, hvilke foranstaltninger der skal træffes i den periode, hvor dispensationen er gældende.\nStk. 4. Kommunalbestyrelsens dispensation skal indeholde de § 17, stk. 1, nævnte oplysninger.\nStk. 5. I dispensationsperioden skal tilsynsmyndigheden føre tilsyn med de udbedrende foranstaltninger for at fastslå, om der er gjort tilstrækkelige fremskridt.\nStk. 6. Kommunalbestyrelsen skal på passende vis informere forbrugere, der berøres af dispensationen, om dispensationen, om betingelserne herfor og om nødvendigt vejlede forbrugerne om, i hvilket omfang dispensationen kan indebære en særlig risiko.\nStk. 7. Miljøstyrelsen skal inden 2 måneder give Europa-Kommissionen meddelelse om meddelte dispensationer for vandforsyninger, som har tilladelse til indvinding af mere end 1.000 m3 vand pr. dag i gennemsnit.\n§ 19. I ganske særlige tilfælde kan kommunalbestyrelsen efter Miljøstyrelsens og Europa-Kommissionens godkendelse meddele en yderligere dispensation til en vandforsyning. Vandforsyningen skal sende ansøgning samt en indhentet udtalelse fra kommunalbestyrelsen herom til Miljøstyrelsen.\nStk. 2. I forbindelse med ansøgning og meddelelse af dispensation finder § 18 tilsvarende anvendelse.\n§ 20. Vandforsyninger skal, for så vidt angår vandforsyningsanlæg, som efter deres art ville kræve indvindingstilladelse efter lovens § 20, registrere de vandmængder, som indvindes fra anlægget, jf. dog stk. 2.\nStk. 2. For ikke-almene anlæg, som efter deres art ville kræve tilladelse efter lovens § 20, stk. 1, nr. 1 og 2, træffer tilsynsmyndigheden afgørelse om, i hvilket omfang der skal føres kontrol med den indvundne vandmængde.\n§ 21. Måling af indvindingsmængden skal ske med en måleanordning, hvis karakter til enhver tid kan bestemmes af tilsynsmyndigheden.\n§ 22. Vandforsyningen skal registrere dato for hver opgørelse af indvindingen og den vandmængde, der er indvundet siden sidste registrering. Registreringen skal for anlæg med en årlig tilladt indvinding på under 100.000 m³ vand finde sted ved begyndelsen af hvert år, for anlæg med en årlig tilladt indvinding på 100.000-350.000 m³ vand ved begyndelsen af hvert kvartal og for anlæg med en årlig tilladt indvinding på over 350.000 m³ ved begyndelsen af hver måned.\n§ 23. Vandforsyningen skal sende indberetning til tilsynsmyndigheden om anlæggets årsindvinding, opgjort for tiden 1. januar til 31. december. Indberetningen skal ske inden den 1. februar det følgende år. Er måleranordningen udskiftet i årets løb, skal dette fremgå af indberetningen.\nStk. 2. Tilsynsmyndigheden vurderer de indberettede oplysninger, herunder størrelsen af de indvundne vandmængder. Tilsynsmyndigheden skal derefter inden den 1. april registrere indberetningerne i den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter).\nStk. 3. Almene vandforsyningsanlæg, som modtager vand fra andre anlæg, skal endvidere indberette størrelsen af den distribuerede vandmængde til tilsynsmyndigheden, opgjort for tiden 1. januar til 31. december. Almene anlæg, som leverer vand til andre vandforsyninger, skal oplyse om størrelsen af denne leverance.\n§ 24. Vandforsyningen skal måle og registrere grundvandsstanden i anlæggets indvindingsboringer og omkringliggende boringer og brønde i det omfang, det er bestemt i anlæggets indvindingstilladelse. Resultaterne skal opbevares i mindst 10 år. De skal på anmodning forevises myndighederne.\nStk. 2. Resultater efter stk. 1, som efter anmodning sendes til De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS), skal sendes via den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter).\n§ 25. Kommunalbestyrelsen fører tilsyn med det tekniske anlæg ved anlæg, som leverer vand omfattet af kvalitetskrav efter denne bekendtgørelse, jf. § 1, stk. 1, nr. 1.\nStk. 3. Tilsynsmyndigheden træffer beslutning om det tekniske tilsyns hyppighed.\nStk. 4. For andre vandforsyningsanlæg kan tilsynsmyndigheden træffe beslutning om, hvorvidt der skal føres et sådant tilsyn.\nStk. 5. Offentliggørelse om tilsynets indhold og resultater kan ske udelukkende på tilsynsmyndighedens hjemmeside.\n§ 26. Vandforsyningen skal foranledige, at det undersøgende laboratorium senest 6 uger efter udtagelse af vandprøverne indberetter resultaterne af følgende kontrol:\n1) Kontrol til opfyldelse af drikkevandskvalitet, jf. § 6 og § 7, stk. 1, jf. stk. 4, og § 7, stk. 10.\n2) Boringskontrollen, jf. § 7, stk. 1, jf. stk. 5, og § 7, stk. 10.\n3) Akkrediterede kontrolmålinger i forsyningsanlægget, jf. § 7, stk. 1, stk. 6.\n4) Kontrol af stoffer og mikroorganismer, som kan udgøre en potentiel fare for sundheden, jf. § 9.\nStk. 2. Resultaterne skal indberettes til tilsynsmyndigheden via den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter) og sender resultaterne af kontrollen med vandkvaliteten efter denne bekendtgørelse til vandforsyningen.\nStk. 3. Hvis der i forbindelse med tilvejebringelse af dokumentation efter § 14 udtages andre vandprøver, skal disse prøver også indberettes til tilsynsmyndigheden, jf. stk. 1 og 2.\nStk. 4. En almen vandforsyning skal indberette status pr. 31. december for vandforsyningsanlæggets tilknyttede drikkevandsboringer. Indberetningen foretages hvert år inden den 1. februar til den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter).\nStk. 5. Tilsynsmyndigheden sender kopi af resultaterne af tilsynet med det tekniske anlæg, jf. § 25, til vandforsyningen.\n§ 27. Tilsynsmyndigheden skal indberette de oplysninger, som tilsynsmyndigheden modtager om indvindingsmængde fra vandforsyningsanlæg til De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS) via den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter).\nStk. 2. Tilsynsmyndigheden, skal indberette oplysninger om ændrede kontrolhyppigheder for drikkevandskontrollen efter § 7, stk. 4, nr. 2, jf. bilag 5, og boringskontrollen efter § 7, stk. 5, jf. bilag 8, digitalt til den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter) senest 4 uger efter, at afgørelse efter § 7, stk. 3, er truffet.\nStk. 3. Tilsynsmyndigheden skal indberette de oplysninger, som tilsynsmyndigheden modtager fra laboratorier om kvaliteten af vand fra vandforsyningsanlæg til den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter) senest 4 uger efter, at det undersøgende laboratorium har indberettet resultaterne til tilsynsmyndigheden.\nStk. 4. De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS) skal efter anmodning meddele de indberettede oplysninger til kommunalbestyrelser, Miljøstyrelsen, Styrelsen for Patientsikkerhed, Fødevarestyrelsen og andre myndigheder.\nStk. 5. Tilsynsmyndigheden skal hvert år inden den 1. april frigive indberetningerne, jf. § 26, stk. 4, i den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter), hvorefter de er offentligt tilgængelige.\nStk. 6. Formatet for indberetningen til den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter) fastlægges af Miljøstyrelsen efter forhandling med KL.\nKommunalbestyrelsens indberetninger af oplysninger om afgørelser af betydning for ejendomshandler med henblik på offentliggørelse og videregivelse af sådanne oplysninger\n§ 28. Kommunalbestyrelsen skal sikre, at oplysninger om følgende afgørelser indberettes digitalt til De Nationale Geologiske Undersøgelser for Danmark og Grønland (GEUS) via den fælles offentlige database for grund- og drikkevand samt boringer (Jupiter) med henblik på, at disse oplysninger videregives og offentliggøres i Danmarks Arealinformation:\n1) Oplysning om, at kommunalbestyrelsen har meddelt påbud efter lovens § 62, stk. 1, til ejeren af et ikkealment vandforsyningsanlæg om, at anlægget skal ophøre midlertidigt eller for bestandigt eller om andre foranstaltninger, herunder at forbrugerne skal træffe sikkerhedsforanstaltninger.\n2) Oplysning om, at Miljøstyrelsen for en bestemt periode har meddelt dispensation til ejeren af et ikkealment vandforsyningsanlæg efter § 16, stk. 1, 2. pkt., og § 18 eller § 19, til at fravige de i bilag 1 a-d fastsatte kvalitetskrav.\n3) Oplysning om, at kommunalbestyrelsen har meddelt påbud til ejeren efter lovens § 36 om at sløjfe en vandforsyningsbrønd eller en ikkealmen vandforsyningsboring.\nStk. 2. Kommunalbestyrelsen skal sikre, at indberetning af oplysninger til Jupiter, jf. stk. 1, sker samtidig med, at påbud eller dispensation meddeles til ejeren.\nStk. 3. Kommunalbestyrelsen skal indberette til Jupiter, når dispensationer ikke længere er gældende, og påbud er opfyldt, jf. stk. 1, nr. 1-3, således at oplysningerne ikke længere offentliggøres i Danmarks Arealinformation.\n§ 29. En almen vandforsyning skal for hvert vandforsyningsanlæg stille den nødvendige information om vandforsyningen og drikkevandskvalitet til rådighed for forbrugerne. Informationen skal mindst indeholde:\n§ 30. Kommunalbestyrelsens afgørelser kan påklages til Miljø- og Fødevareklagenævnet efter reglerne i lovens kapitel 13.\n1) anvender vand, som ikke er enten grundvand eller overfladevand, dog ikke vand i drænledninger, til husholdningsbrug eller til de virksomheder eller aktiviteter, som er nævnt i § 1, stk. 1, nr. 1, jf. § 1, stk. 3,\n2) undlader helt eller delvist at gennemføre kontrol af vand i medfør af § 6 og § 7, stk. 1 og 10,\n3) undlader at foranledige, at kontrolprøverne omfattet af §§ 6-9 udtages af og analyseres på et laboratorium, der er akkrediteret hertil, jf. § 11, stk. 1,\n4) undlader at underrette tilsynsmyndigheden efter § 13,\n5) undlader at følge afgørelser efter § 12, stk. 2, § 16, stk. 2, § 18, stk. 2, § 19, stk. 2, § 20, stk. 2, og § 21,\n6) undlader at kontrollere, måle, registrere eller indberette årsindvindinger, vandmængder eller grundvandsstand efter § 20, stk. 1, § 22, stk. 1, § 23, stk. 1 og 3, og § 24,\n7) undlader at opbevare registrering eller resultater eller nægter at forevise disse efter anmodning, jf. § 22, stk. 2, og § 24, stk. 1, eller\n8) undlader at indberette resultater i overensstemmelse med § 26, stk. 1-4.\n§ 32. Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. juli 2018.\nStk. 2. Bekendtgørelse nr. 1147 af 24. oktober 2017 om vandkvalitet og tilsyn med vandforsyningsanlæg ophæves med undtagelse af § 32, stk. 3-4.\nStk. 3. Vandforsyningens kontrol efter § 7, stk. 10, skal foretages i sammenhæng med vandforsyningens førstkommende regelmæssige kontrol af drikkevandets kvalitet og indvindingsboringer efter denne bekendtgørelses ikrafttræden. Herefter og indtil kommunalbestyrelsen har sikret, at vandforsyningens kontrolprogram ved en opdatering er bragt i overensstemmelse med det eller de ændrede bilag, skal stoffet indgå i den regelmæssige kontrol af drikkevandet som et gruppe B-parameter, jf. bilag 5, medmindre andet fremgår af bilag 5, punkt 2, ellerkommunalbestyrelsen har truffet afgørelse om anden hyppighed på baggrund af en risikovurdering, jf. § 7, stk. 7.\nStk. 3. Verserende sager, som ikke er færdigbehandlet i første instans ved denne bekendtgørelses ikrafttræden, og verserende klagesager om afgørelser, som er truffet før denne bekendtgørelses ikrafttræden, vedrørende vandforsyningsanlæg, som leverer vand, som er omfattet af kvalitetskrav efter denne bekendtgørelse, jf. § 1, stk. 1, nr. 1, færdigbehandles efter reglerne i denne bekendtgørelse.\nHvor intet andet er anført, er der i tabellen tale om højst tilladelige værdier. Ved vurdering af om kvalitetskrav er opfyldt, må måleusikkerheden ikke anvendes som ekstra tolerance.\nVandet må ikke have en afvigende smag og lugt, desinfektionsmidler undtaget.\nDet bør tilstræbes, at vandet er højst 12 ºC ved taphanen.\nVandet må ikke være kalkaggressivt.\nVandets ledningsevne bør som minimum være 300 µS/cm ved 25 °C.\nNatrium (Na), total\nVed desinfektion med chloramin kan accepteres en højere værdi dog mindre end 0,20 mg/L.\nAmmoniumindhold op til 0,50 mg/L kan accepteres, når drikkevandet ikke filtreres på vandværket, forudsat at det kan dokumenteres, at kvalitetskravet for nitrit ved forbrugers taphane er overholdt.\nOverskridelser af kvalitetskravet gældende ved taphane som følge af fornyelse af filtermaterialer kan forekomme, men bør indskrænkes mest muligt og må ikke overstige 0,50 mg/l.\nJern (Fe), total\nMangan (Mn), total\nDet sikres, at\nVed desinfektion med chloramin kan accepteres en højere værdi dog mindre end 0,50 mg/L. Overskridelser af kvalitetskravet gældende ved taphane som følge af fornyelse af filtermaterialer kan forekomme, men bør indskrænkes mest muligt og må ikke overstige 0,50 mg/l.\nVærdien 0,01 mg/L overholdes ved afgang fra vandindvindingsanlæg, dog kan højere værdier accepteres, når det kan dokumenteres, at kvalitetskravet for nitrit ved forbrugers taphane er overholdt\nDet bør tilstræbes at levere vand med så lavt et indhold af bor som muligt og under 300 µg/L.\nDet bør tilstræbes at levere vand med så lavt et indhold af kviksølv som muligt og under 0,1 µg/L.\nKvalitetsparameter gælder inden for de forsyningsområder, hvor vand produceres eller distribueres fra anlæg, hvor der anvendes sølv til desinfektion.\nKvalitetsparametre gælder inden for de forsyningsområder, hvor vand produceres eller distribueres fra anlæg, der desinficerer vandet med chlorforbindelser.\nKvalitetsparameter gælder inden for de forsyningsområder, hvor vand produceres eller distribueres fra anlæg, der desinficerer vandet med chlor, ozon eller lignende stærkt iltende stoffer. Når det er muligt, uden at desinfektionen påvirkes heraf, tilstræbes en lavere værdi.\nI særlige tilfælde kan accepteres en højere værdi dog mindre end 1.000 Bq/L.\nTotal indikativ dosis2) 3) 4)\nStoffet er til stede som nedbrydningsprodukt i chloropløsninger, og indholdet vil kunne øges yderligere ved henstand af opløsningen.\nKvalitetskrav ved forbrugers taphane\nMateriale Monomerer 2)\nAnvendelse af kemikalier med indhold heraf bør undgås.\nFlygtige organiske chlorforbindelser3) 4)\nVærdi gælder ved hvert enkelt stof.\nSum af organiske chlorforbindelser3)\nKloring bør gennemføres, så indholdet bliver lavest muligt.\nKvalitetskrav gælder kun inden for de forsyningsområder, hvor vand produceres eller distribueres fra anlæg, der desinficerer vandet med chlorforbindelser.\nSum af benzo(b)fluoranthen,\nSum af PFAS8)\nVærdi gælder ved hvert enkelt pesticid.\nVærdien gælder for summen af alle individuelle pesticider, som påvises og kvantificeres under kontrolproceduren.\nDet angivne kvalitetskrav kan ikke bestemmes tilstrækkeligt godt med den metode, der er almindelig anvendt i laboratoriet. Der må, indtil bedre teknikker er udviklet, anvendes en metode, der har en detektionsgrænse på højst 0,01 µg/L.\nDet angivne kvalitetskrav henviser til indholdet af monomerer i vandet beregnet efter specifikationerne for den maksimale migration fra tilsvarende polymere produkter i kontakt med drikkevandet. Acrylamid, epichlorhydrin og vinylchlorid kontrolleres ved hjælp af produktspecifikation eller ved analyse af drikkevandet.\nVed flygtige organiske chlorforbindelser forstås di-, og trichlormethan, dichlorethener, 1,2-dichlor-ethan, trichlorethen og trichlorethaner, tetrachlorethen og tetrachlorethaner.\nHvis indholdet af trichlormethan (chloroform) i råvandet er større end 1 µg/L, skal det udredes om kilden er naturlig eller forureningsbestemt. Hvis indholdet er naturligt, kan der tillades en højere værdi dog maksimalt 10 µg/L.\nVed pesticider forstås organiske insekticider, organiske herbicider, organiske fungicider, organiske nematocider, organiske acaricider, organiske algicider, organiske rodenticider og organiske slimicider samt lignende produkter (bl.a. vækstregulatorer) og deres metabolitter, nedbrydnings- og reaktionsprodukter.\nBilag 1 d\nKvalitetskrav ved forbrugerens taphane\nParameteren bestemmes kun, hvis vandet hidrører fra eller påvirkes af overfladevand. Såfremt denne parameterværdi overskrides, undersøger og sikrer forsyningen, at der ikke er nogen potentiel fare for menneskers sundhed som følge af forekomsten af patogene mikroorganismer, f.eks. cryptosporidium.\nKontrol med pesticider og nedbrydningsprodukter\nTil kontrol af, at vand omfattet af § 4 overholder de kvalitetskrav, som gælder for pesticider som angivet i bilag 1 c, er det obligatorisk at kontrollere for de pesticider og nedbrydningsprodukter, som er angivet i listen nedenfor. Undersøgelsen omfatter derudover andre pesticider, som vides at være anvendt i vandindvindingsoplandet, og som vurderes at kunne udgøre en trussel for grundvandet. I Vejledning om vandkvalitet og tilsyn med vandforsyningsanlæg, findes retningslinjer for vurderingen af, om der skal indgå yderligere stoffer i kontrollen.\nObligatoriske pesticider og nedbrydningsprodukter\nN-(2, 6-dimethylphenyl)-N-(Methoxyacetyl)alanin (CGA62826)2) 5)\nN-(2-carboxy-6-methylphenyl) N-methoxyacetyl)alanin (CGA108906)2) 5)\n1, 2, 4-triazol\nN, N- dimethylsulfamid (DMS)\nEn forenklet kontrol af vandet efter § 6 skal udtages ved taphane og omfatter følgende parametre:\nKimtal ved 22˚C\nKontrollen foretages kun, hvis vandet hidrører fra eller påvirkes af overfladevand.\nKontrolprogrammet, Del A Generelle mål og kontrolprogrammer for drikkevand\n1. Et kontrolprogram for drikkevand efter § 7 skal\na) efterprøve, om foranstaltningerne til begrænsning af risiciene for menneskers sundhed i hele vandforsyningskædens længde, fra indvindingsområdet over indvinding, behandling og lagring og til distribution, fungerer effektivt,\nb) efterprøve, at vandet på det sted, hvor kravene skal overholdes, jf. bilag 7, er sundt og rent,\nc) tilvejebringe oplysninger om kvaliteten af drikkevandet for at påvise, at forpligtelserne i §§ 3-4 samt de kvalitetskrav, der er fastsat i bilag 1 a-d, overholdes og\nd) identificere de mest hensigtsmæssige midler til at afbøde risikoen for menneskers sundhed.\n2. I medfør af § 7, stk. 1, opstilles et kontrolprogram for drikkevand i overensstemmelse med de parametre, hyppigheder og prøveudtagningssteder, der er angivet i bilag 5-7 og bilag 9, og som består af\na) indsamling og analyse af individuelle vandprøver eller\nb) målinger registreret som led i en kontinuerlig kontrolproces.\n3. Herudover kan et kontrolprogram bestå af\na) inspektion af fortegnelser over udstyrs funktion og vedligeholdsstatus og\nb) inspektion af indvindingsområdet og infrastrukturen til indvinding, behandling, lagring og distribution.\nEt kontrolprogram kan baseres på en risikovurdering, jf. bilag 6.\nKontrolprogrammet inkluderer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at effektiviteten af desinfektionen kontrolleres i de tilfælde, hvor desinfektion er en del af fremstillingen eller distributionen af drikkevand, og at eventuel forurening fra biprodukter fra desinfektionen holdes så lav som muligt, uden at det går ud over desinfektionen.\nKontrolprogrammet, Del B Kontrolparametre og hyppigheder\nEt kontrolprogram for drikkevand, jf. § 7, skal tage hensyn til de parametre, der er i bilag 1 a-d, herunder de parametre, der er vigtige for vurderingen af indenlandske distributionssystemers virkning på vandkvaliteten på det sted, hvor kravene skal overholdes, jf. bilag 7.\nNår der vælges egnede parametre, som skal kontrolleres ud over parametrene nævnt nedenfor i punkt 2, skal der, jf. § 7, stk. 8, tages hensyn til de lokale forhold, der gælder for hvert vandforsyningsanlæg, herunder\na) resultaterne af boringskontrollen,\nb) hvis det kan antages, at der findes stoffer eller mikroorganismer, som kan udgøre en potentiel fare for sundheden,\nc) udfaldet af tidligere undersøgelser,\nd) anlæggets særlige udsættelse for forurening, herunder afsmitning fra materialer og produkter i kontakt med vandet, eller\ne) andre forhold, der taler for det.\nDe parametre, der neden for er anført i punkt 2, kontrolleres med de relevante prøveudtagningshyppigheder, der er anført i punkt 3. Prøveudtagningshyppigheder for øvrige parametre fastsættes ud fra forholdene.\na) Escherichia coli (E. coli), coliforme bakterier, kimtal ved 22 °C, farve, turbiditet, smag, lugt, pH, ledningsevne.\nc) Andre parametre, hvis det er relevant, ifølge en risikovurdering, jf. bilag 6.\na) Ammonium og nitrit, hvis der anvendes chloraminering.\nb) Nitrit, hvis ammoniumindholdet i sidste prøve af drikkevandet overstiger 0,05 mg/l.\nc) Aluminium, hvis det bruges som vandbehandlingskemikalie.\nd) Chlor (frit og total) eller rester af andet desinfektionsmiddel, hvis vandet desinficeres. Analyse foretages på prøveudtagningsstedet.\nFor at fastslå overholdelsen af alle kvalitetskrav, der er fastlagt i bilag 1 a-d, skal alle parametre, som ikke analyseres under Gruppe A, og som er fastsat i bilag 1 a-d, kontrolleres med mindst de hyppigheder, der er anført i punkt 3, tabel 1, jf. dog bilag 9 med hensyn til radioaktivitetsindikatorer.\nMed hensyn til parameteren ”Andre pesticider”, jf. bilag 1 c, omfatter kontrollen de pesticider og nedbrydningsprodukter, som er angivet i bilag 2.\nKontrollen, jf. punkt 2, udføres med mindst den hyppighed, der er angivet i tabel 1. Dette gælder også for kontrol af nitrit ved afgang fra vandindvindingsanlægget, jf. bilag 1 a.\nKontrollen foretages dog hyppigere end angivet i tabel 1, når forholdene taler for det.\nDistribueret eller produceret vandmængde inden for et forsyningsområde 1) 2)\nm 3 pr. dag\nAntal prøver pr. år 3)\n< 10 m3 vand pr. dag, når vand leveres som led i en kommerciel eller offentlig aktivitet eller fra en almen vandforsyning\nÉn prøve hvert tredje år\nÉn prøve hvert andet år\n+ 3 for hver påbegyndt 1.000 m3/dag af den samlede mængde\n+ 1 for hver påbegyndt 4.500 m3/dag af den samlede mængde\n+ 1 for hver påbegyndt 10.000 m3/dag af den samlede mængde\n+ 1 for hver påbegyndt 25.000 m3/dag af den samlede mængde\nDen angivne hyppighed er beregnet således: f.eks. 4.300 m3/dag = 16 prøver (fire for de første 1.000 m3/dag + 12 for yderligere 3.300 m3/dag).\nKontrolprogrammet, Del C Risikovurdering\nParametrene og prøveudtagningshyppighederne fastlagt i bilag 5 kan fraviges forudsat, at der gennemføres en risikovurdering i overensstemmelse med nærværende bilag, jf. § 7, stk. 7.\nEn risikovurdering skal bygge på de generelle principper for risikovurdering, der er beskrevet i internationale standarder, f.eks. EN 15975-2: »Sikkerhed i drikkevandsforsyning — Vejledninger i risiko og krisestyring«.\nRisikovurderingen skal tage hensyn til resultaterne fra drikkevandskontrollen, jf. § 7, stk. 1, boringskontrollen, jf. § 7, stk. 5, og bilag 8 og den overvågning af forekomster af vand, der anvendes til indvinding af mere end 100 m3 vand pr. dag i gennemsnit, jf. § 7, stk. 5, og bilag 10 og bekendtgørelse om overvågning af overfladevand, grundvand, beskyttede områder og om naturovervågning i internationale naturbeskyttelsesområder mv.\nPå grundlag af risikovurderingens resultater udvides listen over parametre i bilag 5, punkt 2, og øges prøveudtagningshyppigheden i bilag 5, punkt 3, hvis en af nedenstående betingelser er opfyldt\na) listen over parametre eller hyppigheder, der er fastsat i bilag 5, er ikke tilstrækkelig til at opfylde forpligtelserne i medfør af § 7,\nb) der er brug for yderligere kontrol for stoffer og mikroorganismer, jf. situationer omfattet af § 9,\nc) det er nødvendigt for at tilvejebringe den nødvendige sikkerhed, jf. bilag 4, punkt 1 a og b.\nPå grundlag af risikovurderingens resultater kan listen over parametre i bilag 5, punkt 2, og prøveudtagningshyppigheden i bilag 5, punkt 3, reduceres, hvis følgende betingelser er opfyldt\na) Prøveudtagningshyppigheden for E. coli må under ingen omstændigheder reduceres til under den hyppighed, der er fastlagt i bilag 5, punkt 3.\nb) For alle andre parametre:\ni. prøveudtagningsstedet og -hyppigheden fastlægges i forhold til parameterens oprindelse samt variabiliteten og langtidstendensen af dens koncentration, under hensyntagen til bilag 7\nii. for at reducere den mindste prøveudtagningshyppighed for en parameter, jf. bilag 5, punkt 3, skal de resultater, der fås fra prøver, som indsamles med jævne mellemrum over en periode på mindst tre år fra prøveudtagningspunkter, som er repræsentative for hele forsyningsområdet, alle være lavere end 60 % af kvalitetskravet\niii. for at fjerne en parameter fra den liste over parametre, der skal kontrolleres, jf. bilag 5, punkt 2, skal de resultater, der fås fra prøver, som indsamles med jævne mellemrum over en periode på mindst tre år fra prøveudtagningspunkter, som er repræsentative for hele forsyningsområdet, alle være lavere end 30 % af parameterværdien\niv. fjernelse af en bestemt parameter fra den liste over parametre, der skal kontrolleres, jf. bilag 5, punkt 2, skal baseres på resultaterne af risikovurderingen, med udgangspunkt i resultaterne fra kontrol af kilder til drikkevand, herunder boringskontrollen, jf. bilag 8, som bekræfter, at menneskers sundhed er beskyttet mod de skadelige virkninger af enhver forurening af drikkevand\nv. det er kun muligt at reducere prøveudtagningshyppigheden eller at fjerne en parameter fra listen over parametre, der skal kontrolleres, jf. nr. ii) og iii), hvis risikovurderingen bekræfter, at der ikke er nogen faktorer, som med rimelighed kan forudses at forringe kvaliteten af drikkevandet.\nKontrolprogrammet, Del D Prøveudtagningssteder\nDe kvalitetskrav, som er fastsat i bilag 1 a-d, skal\nc) for vand til brug i en fødevarevirksomhed, overholdes på det sted, hvor vandet bruges i virksomheden.\nPrøveudtagningssteder fastlægges, så de er i overensstemmelse med de steder, hvor kravene skal overholdes, jf. pkt. a-c. Hvis der er tale om et distributionsnet, kan der for bestemte parametre udtages prøver inden for forsyningsområdet eller ved behandlingsanlægget, hvis vandforsyningen kan påvise, at der ikke sker nogen negativ ændring af den målte værdi af de pågældende parametre.\nPrøver bør udtages, så de er repræsentative for kvaliteten af det vand, der forbruges i løbet af hele året.\nPrøver til kontrol af nitrit udtages desuden ved afgang fra vandindvindingsanlægget.\nPrøver, der udtages ved afgang fra vandindvindingsanlægget, udtages fra afgangsledning eller rentvandsbeholder på vandforsyningsanlægget.\nKontrolprogrammet, Del E Boringskontrol (i de enkelte indvindingsboringer)\nKontrol af vandet i de enkelte indvindingsboringer til et vandforsyningsanlæg (boringskontrol) skal anvendes til at opnå viden om råvandets sammensætning, herunder om råvandet er påvirket af geologiske forhold eller forureningskilder, med henblik på at sikre drikkevandskvalitet.\nKontrolprogrammet skal omfatte kontrol af vandet i de enkelte indvindingsboringer.\nNår der vælges egnede parametre, som skal kontrolleres ud over parametrene nævnt nedenfor, skal der, jf. § 7, stk. 9, tages hensyn til de lokale forhold, der gælder for hvert vandforsyningsanlæg, herunder\na) hvis det kan antages, at der, findes stoffer eller mikroorganismer, som kan udgøre en potentiel fare for sundheden,\nb) udfaldet af tidligere undersøgelser,\nc) anlæggets særlige udsættelse for forurening, eller\nd) andre forhold taler for det.\nI hver enkel boring kontrolleres for parametrene angivet i tabel 2.\nTabel 2. Parametre der kontrolleres i hver enkel boring\nLedningsevne ved 20˚C\nVed fund af aggressiv kuldioxid i boringskontrollen skal vandforsyningen sikre og kontrollere, at stoffet fjernes fra vandet ved behandling på vandforsyningsanlægget.\nKontrol foretages, hvis der er begrundet mistanke om tilstedeværelse af henholdsvis methan og svovlbrinte, eller hvis nitratindholdet er mindre end 3 mg/L.\nVed fund af svovlbrinte og/eller methan i boringskontrollen skal vandforsyningen sikre og kontrollere, at stoffet/stofferne fjernes fra vandet ved behandling på vandforsyningsanlægget.\nKontrolleres, hvis pH i grundvandet er under 6.\nKontrolleres ved indvinding i områder med skrivekridt.\nAndre uorganiske sporstoffer\nKontrol for andre uorganiske sporstoffer vælges efter de geologiske forhold og de forureningskilder, der er i området, herunder blandt parametrene i bilag 1 b. Hvis der i indvindingsoplandet vides at være arealer, som er eller kan være forurenet med uorganiske sporstoffer, skal der kontrolleres for disse stoffer, med mindre stofferne vurderes ikke at udgøre en trussel for grundvandet.\nHvis der konstateres cyanid i råvandet, kontrolleres det også for syreflygtigt cyanid.\nKontrollen omfatter de pesticider og nedbrydningsprodukter, som er angivet i bilag 2. Kontrollen omfatter derudover andre pesticider, som vides at være anvendt i vandindvindingsoplandet, og som vurderes at kunne udgøre en trussel for grundvandet.\nAndre organiske mikroforureninger\nKontrol for andre organiske mikroforureninger vælges efter de forureningskilder, der er i området, herunder blandt parametrene i bilag 1 c. Hvis der i indvindingsoplandet vides at være arealer, som er eller kan være forurenet med organiske mikroforureninger, skal der kontrolleres for disse stoffer, medmindre stofferne vurderes ikke at udgøre en trussel for grundvandet.\nKontrollen af hver parameter udføres med mindst den hyppighed, der er anført i tabel 3.\nTabel 3. Mindste hyppighed af kontrol i hver enkel boring\nDistribueret eller produceret vandmængde 1\nEn prøve hvert 5. år\n>100 - 4.000\nEn prøve hvert 4. år\nEn prøve hvert 3. år\nMængderne er beregnet som gennemsnit i løbet af et kalenderår.\nKontrollen foretages dog hyppigere end angivet i tabel 3, når forholdene taler for det.\nFor hver af parametrene arsen, barium, bor og cobolt kan antallet af prøver til kontrol nedsættes til en tredjedel af den hyppighed, der er angivet i tabel 3, når tre på hinanden følgende prøveudtagninger har vist ensartede og væsentligt lavere indhold end de angivne kvalitetskrav for arsen, bor og cobolt i drikkevand i bilag 1 b og Miljøstyrelsens drikkevandskvalitetskriterier i vejledning om vandkvalitet og tilsyn med vandforsyningsanlæg for barium i drikkevand, og der ikke er kilder til forurening med disse stoffer.\nKontrolprogrammet, Del F Kontrolhyppighed for radioaktivitetsindikatorer i drikkevand\nKontrolprogrammet skal omfatte kontrol med radioaktivitetsindikatorer i drikkevand, hvis der er risiko for radioaktivitet.\nKontrol for radioaktivitetsindikatorer i drikkevand udføres med mindst den hyppighed, der er angivet i tabel 4.\nTabel 4. Mindste hyppighed af kontrol med radioaktivitetsindikatorer i drikkevand\nvandmængde inden for et forsyningsområde 1) 2)\n100 < mængde ≤ 1.000\n1.000 < mængde ≤ 10.000\n+ 1 for hver påbegyndt 3.300 m3/dag af den samlede mængde\nMængderne er beregnet som gennemsnit i løbet af et kalenderår. Antallet af indbyggere i et forsyningsområde kan anvendes i stedet for vandmængden til at bestemme den minimale hyppighed, idet det antages, at vandforbruget er 200 l pr. dag pr. indbygger\nKontrolprogrammet, Del G Kontrol af overfladevandområder til indvinding af drikkevand\nKontrolprogrammet skal omfatte en kontrol af vandet i overfladevandområder, der er udpeget til indvinding af drikkevand i henhold til lovens § 10, og hvorfra der i gennemsnit leveres mere end 100 m³ vand om dagen.\nKontrollen supplerer overvågningen af overfladevandet i henhold til lovens § 10, og omfatter alle prioriterede stoffer, der udledes til overfladevandområdet, og alle andre stoffer omfattet af bilag 1 a-c udledt i signifikante mængder.\nNår der i øvrigt vælges egnede parametre, som skal kontrolleres, skal der, jf. § 7, stk. 9, tages hensyn til de lokale forhold, der gælder for hvert vandforsyningsanlæg, herunder\na) hvis det kan antages, at der findes stoffer eller mikroorganismer, som kan udgøre en potentiel fare for sundheden,\nKontrol af overfladevandområder til indvinding af drikkevand udføres med mindst den hyppighed, der er angivet i tabel 5.\nTabel 5. Mindste hyppighed af kontrol med overfladevandområder til indvinding af drikkevand\nKontrolhyppigheden er baseret på det forsynede antal personer, idet overfladevand kan blandes op med drikkevand produceret på basis af grundvand, hvorefter det distribueres til et større antal personer. Kontrolhyppigheden fastsættes på grundlag af det befolkningsantal, der på leveringstidspunktet må antages helt eller delvist at modtage drikkevand indvundet fra overfladevand.\n1) Bekendtgørelsen indeholder bestemmelser, der gennemfører dele af Rådets direktiv 98/83/EF af 3. november 1998 om kvaliteten af drikkevand, EF-Tidende 1998, nr. L 330, side 32, som senest ændret ved Kommissionens direktiv (EU) 2015/1787 af 6. oktober 2015, EU-Tidende 2015, nr. L 260, side 6, dele af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger, EF-Tidende 2000, nr. L 327, side 1, som senest ændret ved Kommissionens direktiv 2014/101/EU af 30. oktober 2014, EU-Tidende 2014, nr. L 311, side 32, og Rådets direktiv 2013/51/EURATOM af 22. oktober 2013 om krav om beskyttelse af befolkningens sundhed med hensyn til radioaktive stoffer i drikkevand, EU-tidende 2013, nr. L 296, side 12.


Per Clausen | Enhedslisten\nSøg Per Clausen\nEnhedslisten afkræver svar SF på, om de vil være med til at trække Totals boring efter skifergas i Nordjylland nu. Indtil videre har SF ikke meldt klart ud.Læs mere Pant på tyske dåser er markant sejr for miljøet\nMere en 10 års pres fra blandt andet Enhedslisten har nu resulteret i en aftale om betaling af pant på øl og sodavandsdåser købt i Tyskland.Læs mere Højrefløjen vil svække beskyttelsen af natur, miljø og dyrevelfærd\nHøjrefløjens angreb på danske regler for beskyttelse af natur, miljø og dyrevelfærd kan få alvorlige konsekvenser.Læs mere Chokerende skifergas-melding fra klimaminister\nI praksis åbner klimaminister op for at lade hele Nordsjælland og Nordjylland blive et stort område for skifergas. Enhedslisten vil kæmpe imod. Meldingen fra klimaminister Rasmus Helveg lyder nemlig...Læs mere Fornyelse af demokratiet mere nødvendig end nogensinde\nRegeringen har aldrig fået gennemført den fornyelse af demokratiet, som vi blev lovet. Det skriver dagens Berlingske i en gennemgang af regeringens resultater. Per Clausen, medlem af Folketingets...Læs mere Stærkere indsats nødvendig for at nå CO2-mål\nAnalyser viser, at vi få svært ved at nå vores mål for en reduktion af CO2-udslippet. Handling er nødvendig.Læs mere Falske påstande om skovaftale mellem regeringen, Enhedslisten og SF\nPolitiken har fejlagtigt hævdet, at SF og Enhedslisten skulle have indgået en aftale med regeringen om at skal bruge 25 år til at udlægge 20 pct. af statens skove til urørt skov.Læs mere Markant støtte til dansk forbud mod hormonforstyrrende stoffer\nEn ny meningsmåling viser, at 89,2 pct. af danskerne er helt eller overvejende enige i, at Danmark ikke bør afvente fælles EU-regler, men selv forbyde hormonforstyrrende stoffer.Læs mere GMO-afgrøder skal forbydes i Danmark\nFolketinget behandler i dag et forslag fra Enhedslisten om fuldstændigt forbud mod at dyrke genmodificerede afgrøder i Danmark.Læs mere Total borer videre trods forbud\nFirmaet Total tilsidesætter Energistyrelsens pålæg om øjeblikkeligt at stoppe skifergasboring.Læs mere Sider1


Esl kursus uddannelse i it sikkerhed 2014 by Ezenta - issuu\nKOMPLET UDDANNELSE IIT-SIKKERHEDSLEDELSEUddannelsesmodulerneGovernanceEn uddannelse, der vil øge sikkerhedsniveauet i danske\nvirksomheder og forbedre kvaliteten af IT sikkerhedslederens værkstøjskasse og metodikker.\nOverskriften på uddannelsesmodulerne er: Governance,\nRisk og Compliance, der hver især varer fem hele dage.\nModulerne kører over to uger med to dage i den ene uge\nog tre dage i den anden.Sikkerhed er svært at formidle i en travl organisation, hvor\nder ikke altid er den nødvendige fokus på sikkerhed. Du vil\nderfor blive trænet i at formidle sikkerhed til topledelsen.\nDu vil opnå viden og arbejde med værktøjer, der gør dig i\nstand til at lede informationssikkerheden i en virksomhed. Du vil få indblik i ledelsesmæssige forhold herunder\netablering af ledelsessystem, vurdering og måling af virksomhedens modenhed og sikkerhedsniveau. Endvidere\nvil du blive trænet i vanskelige problemstillinger.\n2.-4. april og 24.-25. april 2014Risk\nDu vil blive i stand til at gennemføre risikovurderinger og\nudarbejde beredskabsplaner samt afholdelse af test.\nDu vil få kendskab til relevante internationale standarder\nog du vil med hovedvægt på ISO standarderne få eksempler på praktisk anvendelse. Du vil udarbejde sårbarhedsog konsekvensvurderinger, arbejde med håndtering af\nfundne risici og fastsætte sikkerhedsniveau. Du vil blive\ntrænet i at fremlægge en risikovurdering for et større forum.ESL uddannelsen giver dig og\n•\tKvalifikationer, så du kan indgå som sparringspartner for ledelsen.•\tIndsigt til at kunne implementere et sikkerhedsledelsessystem i virksomheden.•\tEvne til at lede informationssikkerhed og sikre at\nvirksomhedens politikker, retningslinier og procedurer lever op til kendte standarder og best\npractice.•\tViden til at kunne etablere beredskabsplaner og\ngennemføre tests.•\tForståelse for awareness kampagner.•\tEt stærkt personligt netværk, som du kan høste\nfra og dele erfaringer med.5.-7. maj og 22.-23. maj. 2014Compliance\nHer vil du få teoretisk viden om national og international\nlovgivning, normer og standarder, der er relevante for\ninformationssikkerhed. Du vil komme til at arbejde med\nfastsættelse af sikkerhedsmål, politikker, retningslinjer\nog kontroller med udgangspunkt i en konkret case. Der\nvil være indlæg fra erfarne IT-sikkerhedschefer, som giver\n20.-22. august og 8.-9. septemberEksamen\nEfter modul tre vil du få udleveret en skriftlig opgave, som\ndu skal forsvare til eksamen som vil være\n17.-21. november. Opgaven skal forsvares overfor et censorpanel (udpeget af ESL foreningens uddannelsesudvalg).“ESL uddannelsen gjorde mig i stand til at koble ledelsesvinklen på min tekniske viden om IT-sikkerhed, og dermed\nvære i stand til at udfylde en ledelsesmæssig rolle, hvor risikoforståelse, kommunikation og rapportering er afgørende elementer for succes. Selve arbejdet med skriftlig problemformulering i uddannelsen er af meget stor\nværdi og kan bestemt ikke erstattes af teoretiske certificeringer.”Tom Engly\nKoncernsikkerhedschef hosTRYG, CISMCRISC, EXAM. ESLKeynote speakers\nKlaus Kvorning HansenVicedirektør, KU, Formand for\nDansk-ITPeter Knoop ChristensenCEO, Konsulent, partner\nPoint of View, Cand. mag. et artMichael ClementStat. Aud., Director, PwCHenning MortensenUddannet cand. scient. pol\nBA oecon og exam ESL.Errit MüllerDirector & PartnerPris\nDen samlede pris for uddannelsen er 67.000 kr.\nDe tre internat-kurser på Kragerup Gods koster\n60.000 kr. inklusive ophold, fuld forplejning og instruktørhonorar. Dertil kommer et eksamensgebyr\npå 5.000 kr. og 2.000 kr. til undervisningsmaterialer der udleveres. Angivne priser er ex. moms.\nTilmelding skal ske til Ezenta på uddannelse@\nezenta.com med angivelse af navn, virksomhed\nMere information om ESL uddannelsen kontakt\nHenrik Bang Andersen: 40 40 97 03Hvem står bag\nESL foreningen har i samarbejde med IT sikkerhedsvirksomheden Ezenta udviklet uddannelsen\ntil et højt fagligt niveau som sikrer, at du får den\nnyeste viden og adgang til den højeste faglige\nkompetence.All pages:12InfoSaveLikeShareDownloadMoreEsl kursus uddannelse i it sikkerhed 2014 Published on Feb 11, 2014 ezenta-itsikkerhedFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


CO2-kompensation | DFDS\nAt rejse CO2-neutralt\nSejlads med DFDS er en fantastisk måde at udforske Europa og andre steder på. Det er også meget mere miljøvenligt, end at rejse med fly. Vi er dog fast besluttede på at reducere vores miljøpåvirkning yderligere. Vi har sat et mål om at reducere vores CO2-udledning med op til 45 % inden 2030.\nVi er glade for også at levere CO2-kompensationsløsninger via www.carbonfootprint.com til kunder, der rejser på enkelte natruter. Gennem dette initiativ vil vi investere i globale kvalitetsprojekter som plantning af skov og forebyggelse af skovrydning.\nVi arbejder kun med kompensationsprojekter af høj standard – derfor opfylder alle vores ordninger Varied Carbon Standard. For at sikre pålidelighed, er vores leverandør desuden QAS-godkendt. For mere information om disse energi- og konsulenttjenester, besøg nedenstående websteder:\nSkovregenerering i Brasilien\nSkovrydning er den største årsag til udryddelse af arter globalt og den næststørste årsag til CO2-udledning. Vi vil investere i projekter, der arbejder med lokalsamfund i hele Amazonas’ regnskov, for at skabe bæredygtige levebrød og støtte økonomisk udvikling, uden at skade skoven og dens økosystem.\nSkovrejsning i Storbritannien og Kenya\nTræer er afgørende for at regulere vores klima og klodens biodiversitet. Skove, skovlandskaber og træer bidrager til det globale miljø ved at forbedre luftkvaliteten, bevare vand, beskytte jord og støtte dyrelivet. Gennem fotosyntese absorberer træer kulstof, noget som hjælper med at reducere globale niveauer og sænke temperaturer.\nDFDS vil støtte projekter i både Kenya og Storbritannien, der fokuserer på at maksimere CO2-indfangning, give lokale levesteder, øge biodiversiteten og kompensere for CO2-udledninger.\nMiljø – vores ambitioner\nVores arbejde fokuserer i øjeblikket på disse tre kerneområder:\nForbedre luftkvaliteten – arbejde på en mere miljøvenlig og effektiv måde for at reducere udledninger af CO2, NOx, SO2 (svovl) og andre partikler.\nStøtte havmiljøet – opretholde livet i havet, reducere udledninger til havet og støtte havforskning og uddannelse.\nAt være en ansvarlig nabo – bidrage til et renere miljø ved at reducere forurening, affald, støj og lys i de samfund, hvor vi er aktive.\nDerudover fokuserer vores reduktionsstrategi på:\nInvestering i specifikke og gennemprøvede tekniske installationer på vores eksisterende skibe for at reducere udledninger.\nDedikerede teams til at udvikle og bygge nye skibe, der sejler på alternative brændstoffer.\nFor mere information om vores ansvar og forpligtelser, se her: https://www.dfds.com/en/about/group/responsibility


Udlejningsbiler – Brøndums Autoservice\nLej en mini me bil nemt, billigt og med bindingsperiode på kun 1 måned.\nBortset fra brændstof, p-afgifter og fartbøder er alt inkluderet\nIngen ekstra tillæg når du klikker på book – 0,- i udbetaling –\nDu betaler blot 2.495,- for første måneds leje ved aftalens indgåelse.\nForsikring (selvrisiko 2.000 kr.)\nEkstra førere (op til 3 udover primær lejer)\nKlik her for at læse mere om Spørgsmål og svar og Lejebetingelser\nToyato Aygo [JW21692]\nToyato Aygo [DA79780]\nPeugeot 107 [ZC41493]\nPeugeot 107 [CZ84515]\nPeugeot 107 [DA87611]\nToyota Aygo [BZ30243]\nPeugeot 107 [BL11586]\nPeugeot 107 [DE10320]


Sød Dreng Swinger Klub / Danske Pornofilm\nOg sådan var det da også under festen i swinger - klubben, hvor intim massage af en sød fyr i klubbens populære Tantra-rum, inden parret. Den blonde sex-babe er vild med Swinger-Ole fra "Landmand søger kærlighed" - se hvad hun fortæller om ham i videoen her! Nicole Brøggler: Nej til swingerklub med Swinger-Ole . Vildt billede: Før Gulddreng var han fangirl Se videoen: Sød LGTB-kortfilm smelter folks hjerter. Altid en fantastisk stemning i klubben og tak til det søde og friske personale. Jeg har ingen form for erfaring inden for swingermiljøet og tænkte på om man kan komme alene? Eller ville det være Du må gerne spørge efter din dreng. Vi kan....\nPå lørdage arrangeres en lettere buffet. Mie Tucan Club Ang alder Bor og arbejder meget praktisk, specielt når man elsker at være hjemme hos familien på\nDet kan være at den så søde single pige på 25 år i virkeligheden er en mand på 56 år. Der findes I kan læse mere om den første leg i en swingerklub her. Altid en fantastisk stemning i klubben og tak til det søde og friske personale. Jeg har ingen form for erfaring inden for swingermiljøet og tænkte på om man kan komme alene? Eller ville det være Du må gerne spørge efter din dreng. Vi kan. Jeg var i swinger - klub i lørdags, og endda som single, eller det var hvad Jeg havde fået til opgave at finde en sød pige/kvinde eller fyr til at....\nVi ser allerede frem til at komme i Tucan igen, Danmarks bedste klub. Fra den lyshårede pige der sprøjtede meget Anmeld en ændring af klubben Bemærk: Oscar Pistorius hastet til hospitalet. Så jeg vil ikke have sex med en maskebærer. Til den gamle heks og håbefuld. Blandt andet tænder hun i høj grad på at gøre sig erfaringer med pigesex og sex med flere fyre på samme tid. Ingen venner med i trekanten Når I skal finde en at lege med så undgå altid nære venner og bekendte. Manden fra Nord Vi havde ikke talt sammen men begyndte langsomt at lege sammen alligevel primært oralt.\nKnus M og C. Tak for en super lækker - og kinky - aften. Hilsen en Glad Mand.\nKL De største problemer i soveværelset: We are new in Denmark but we have been in the swinging lifestyle for many years in our home country of South Africa.\nKan desværre ikke men er så klar: Her er de mest almindelige. Håbefuld scor Sektioner Sygdomme A-Å Symptomer Medicin Undersøgelser Vagtlægen Spørg lægen Debat. We found it to be a very relaxed atmosphere and hope very much that you would consider making Glownight a regular feature at your frække club. Følg os Netdoktor nyhedsbrev Netdoktor Facebook Vi overholder HON-retningslinjerne HONcode for troværdig sundhedsinformation. Kan være både fredag D. Det viser meget mig - det lidt drilske og dirty look.\nSikke en skøn fræk torsdag og mange mennesker i klubben, nogen vi talte med og nogen vi legede med. Tucan is a world-class club, and we have enjoyed visiting there twice since we moved to Denmark.\nAlexis pornostjerne escortdk\nkinesisk pige pige kollektiv


Selskabsmusik – DMF-Aarhus\nDJ-workshop for musikere Prøv kræfter med DJ-ing Afvikles 27. februar 2018 | Aarhus – kl. 16 – 21 Du får: Indblik i hvilket hard- og software du har brug for som DJ Intro til beatmixing og...\nBasunen / DMF-Aarhus / Temaaften\nKom og mød Frank Thøgersen og Flemming Både Mandag den 28. august er det igen tid til de populære temaaftner for selskabsmusikere. Denne gang får vi spændende besøg af Frank Thøgersen, som spiller og har spillet...\nDMF-Aarhus / Nyt / Temaaften\nTemaaften for selskabsmusikere med Christian Daugaard (Livemusik og DJ) og A-kassesystemet v/ Esben Laursen. DMF Århus inviterer til næste Temaaften for selskabsmusikere mandag d. 24. april. Bemærk at arrangementet denne gang foregår på Trykkeriet, Lykkesholms Allé 98,...\nBasunen / DMF Midtjylland / DMF-Aarhus / Temaaften\nVelkommen på Låsby kro d. 30. januar – Tre produktdemoer L-Acoustics X-serien højtalere / Midas M32C digitalmixer / Shure KSM8 nye dobbeltmembran mikrofon DMF-Aarhus er klar med næste Temaaften for selskabsmusikere. Denne gang 3 spændende produktdemoer...\nby Bjarne Gren · Published 31. august 2016 · Last modified 25. januar 2018\nNye tider – Nye job\n22.08.2016 af Karen Bendix DMF DMF inviterer til inspirationsdage om nye jobmuligheder for fest- og underholdningsmusikere i Jylland 25. sept. 2016 og på Sjælland til oktober. Har du brug for at blive inspireret til at tænke...\nDMF Midtjylland / DMF-Aarhus / Medlemsaktiviteter / Temaaften\nNæste selskabsmusiker temaaften på Låsby kro er mandag den 15. august kl. 19.00. Vi har denne gang fået to importører/forhandlere til at komme og vise noget at det nyeste grej på PA og mixer-fronten. Det er...\nDMF-Aarhus / Medlemsaktiviteter / Nyt / Temaaften\nby martin · Published 24. oktober 2015 · Last modified 1. februar 2018\nTemaaften for Selskabsmusikere: Bose F1 Array Bruger-demo – Musikalske foredrag\nDMF Århus er nu klar med sidste temaaften for i år og igen har vi 2 temaer på programmet. Bose F1 brugerdemo og Musikalske foredrag. Datoen er d. 9. november 2015 kl. 19-22 på Låsby kro....\nHer er et par billeder fra arrangementet i Vejle – mere følger: Anders Laursen byder velkommen til de mange fremmødte. Der var musikere fra det meste af Danmark, som var kommet for at se og høre...\nDansk Musiker Forbund afholder sammen med DMF Trekanten en festdag for festmusikere søndag den 8. marts 2015 i Bygningen Vejle. Der er gratis adgang. Festmusikere har tradition for at samles i DMF-regi og udveksle erfaringer. Her...\nSå inviterer DMF-Aarhus igen til temaaften, og denne gang er det anlægsaften, hvor vi har inviteret driftige musikere til at fortælle om deres grej og netop deres måde at anvende det på. Det forgår mandag den...