Den Europæiske Unions L 32/2018\nKOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2018/173\nom ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/936 for så vidt angår ajourføring af den kombinerede nomenklaturs koder i bilag I til forordningen\nunder henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/936 af 9. juni 2015 om den fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel (1), navnlig artikel 35, og\nDer er ved forordning (EU) 2015/936 fastlagt en fælles ordning for indførsel af tekstilvarer fra en række tredjelande, som ikke er omfattet af bilaterale aftaler, protokoller eller andre arrangementer eller af andre specifikke EU-regler for indførsel. De tekstilvarer, der er omhandlet i forordningens artikel 1, er fastsat i bilag I til forordningen gennem opførelse af de relevante koder i den kombinerede nomenklatur.\nDen kombinerede nomenklatur er opstillet ved Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (2). Bilag I til samme forordning ajourføres hvert år og offentliggøres som en særskilt gennemførelsesforordning med det formål at bringe den kombinerede nomenklatur i overensstemmelse med de mulige ændringer vedtaget af Verdenstoldorganisationen med hensyn til det harmoniserede nomenklatursystem eller i Verdenstoldorganisationens regi med hensyn til bundne toldsatser.\nDen 6. oktober 2016 vedtog Kommissionen gennemførelsesforordning (EU) 2016/1821 (3), hvorved nomenklaturen for en række produkter omfattet af bilag I til forordning (EU) 2015/936 blev ændret.\nMed henblik på at bringe forordning (EU) 2015/936 i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) 2016/1821 bør bilag I til forordning (EU) 2015/936 ændres —\nBilag I til forordning (EU) 2015/936 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.\n(1) EUT L 160 af 25.6.2015, s. 1.\n(3) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1821 af 6. oktober 2016 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 294 af 28.10.2016, s. 1).\nBilag I, del A, affattes således:\n»A. TEKSTILVARER OMHANDLET I ARTIKEL 1\nMedmindre andet fremgår af tariferingsbestemmelserne vedrørende den kombinerede nomenklatur (KN), anses varebeskrivelsen kun for vejledende, idet varerne i de enkelte kategorier i dette bilag bestemmes ved de anførte KN-koder. Hvor udtrykket »ex« er angivet foran KN-koden, bestemmes varerne i de enkelte kategorier ved de anførte KN-koder og den tilsvarende varebeskrivelse.\nVævet stof af uld eller fine dyrehår Bomuld, kartet eller kæmmet\nVævede bånd og bånd bestående af sammenlimede parallelle garner eller fibre, bortset fra etiketter og lign. henhørende under kategori 62\nTrikotagestof, bortset fra varer under kategori 38 A og 63, af uld, bomuld eller kemofibre\nTekstilstof, overtrukket med vegetabilske carbohydratgummier eller stivelseholdige substanser, af den art der anvendes til fremstilling af bogbind, etuier mv.; kalkerlærred; etuier mv.; præpareret malerlærred; buckram og lignende stivede tekstilstoffer, af den art der anvendes til fremstilling af hatte\nGrove dyrehår, kartede eller kæmmede\nVævet stof af silke eller silkeaffald:\nFine eller grove dyrehår, ikke kartede eller kæmmede:\n3005 90 31 «\nRÅDETS AFGØRELSE (EU) 2018/176\nom den holdning, som på Den Europæiske Unions vegne skal indtages i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen\nunder henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91 sammenholdt med artikel 218, stk. 9,\nI henhold til EØS-aftalens artikel 98 kan Det Blandede EØS-Udvalg træffe afgørelse om at ændre bl.a. bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen.\nEuropa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU (3) skal indarbejdes i EØS-aftalen.\nBilag XIII (Transport) til EØS-aftalen bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.\nDen holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Blandede EØS-Udvalg, bør derfor baseres på det udkast til afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse —\nDen holdning, som på Unionens vegne skal indtages i Det Blandede EØS-Udvalg til den foreslåede ændring af bilag XIII (Transport) til EØS-aftalen, baseres på det udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse, der er knyttet til nærværende afgørelse.\n(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1).\nDET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE Nr. …/2018\nEuropa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.\nFølgende punkt indsættes efter punkt 5 (udgået) i bilag XIII til EØS-aftalen:\n32014 L 0094: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU af 22. oktober 2014 om etablering af infrastruktur for alternative brændstoffer (EUT L 307 af 28.10.2014, s. 1).\nFor så vidt angår EFTA-staterne, læses ordet ”TEUF” i artikel 3, stk. 5, som »EØS-aftalen«.\nArtikel 6 gælder ikke for Island.\nDette direktiv gælder ikke for Liechtenstein.«\nDen islandske og den norske udgave af direktiv 2014/94/EU, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er begge autentiske.\nKOMMISSIONENS HENSTILLING (EU) 2018/177\nom de elementer, der bør indgå i de tekniske, retlige og finansielle ordninger mellem medlemsstaterne i forbindelse med anvendelsen af solidaritetsmekanismen i henhold til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 om foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden\nunder henvisning til artikel 13, stk. 12, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1938 af 25. oktober 2017 om foranstaltninger til opretholdelse af gasforsyningssikkerheden og ophævelse af forordning (EU) nr. 994/2010 (1), og\nForordningen om gasforsyningssikkerhed har til formål at styrke solidariteten og tilliden mellem medlemsstaterne og gøre det muligt for det indre gasmarked at fungere så længe som muligt, selv når der er forsyningsknaphed.\nForordningen indfører for første gang en solidaritetsmekanisme mellem medlemsstaterne som et instrument til at afbøde virkningerne af en alvorlig nødsituation inden for Unionen og garantere gasforsyningen til solidaritetsbeskyttede kunder.\nVed fastlæggelsen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre solidaritetsmekanismen, skal medlemsstaterne aftale en række tekniske, retlige og finansielle elementer i deres bilaterale ordninger og beskrive dem i deres nødplaner.\nFor at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen har Kommissionen, efter at have hørt Gaskoordinationsgruppen, udarbejdet nærværende ikkebindende retningslinjer om de nøgleelementer, der bør indgå i sådanne ordninger —\nMedlemsstaterne bør følge de juridisk ikkebindende retningslinjer, der fremgår af bilaget til denne henstilling. Disse retningslinjer skal hjælpe medlemsstaterne med at etablere tekniske, retlige og finansielle ordninger for anvendelsen af solidaritetsforpligtelserne, jf. artikel 13 i forordning (EU) 2017/1938, og beskrive dem i de nødplaner, de er forpligtet til at udarbejde i henhold til samme forordning.\n(1) EUT L 280 af 28.10.2017, s. 1.\nForordning (EU) 2017/1938 (»forordningen«) udmønter solidaritetsprincippet i konkret praksis og etablerer en solidaritetsmekanisme mellem medlemsstaterne, der udløses, når betingelserne i de relevante bestemmelser er opfyldt. Solidaritetsmekanismen anvendes kun som en sidste udvej: Den gør det muligt at sikre — i en ånd af solidaritet — at gassen strømmer uden afbrydelser til de mest sårbare. Visse privatkunder og væsentlige tjenester defineres som »solidaritetsbeskyttede kunder« i forordningens artikel 2, nr. 6), i forordningen.\nHvis en medlemsstat anmoder om solidaritet, indebærer solidaritetsmekanismen en pligt for de andre direkte forbundne medlemsstater til at prioritere forsyning til solidaritetsbeskyttede kunder i den anmodende medlemsstat højere end til privatkunder, som ikke er solidaritetsbeskyttede. Dette er kun nødvendigt, hvis markedet ikke tilvejebringer de nødvendige gasmængder (1). Begrænsningerne for den hjælp, som en medlemsstat kan yde, er:\nden ledige sammenkoblingskapacitet\nden gasmængde, som er nødvendig for at sikre forsyningen til dens egne solidaritetsbeskyttede kunder, hvis gasforsyningen til dem er truet\nsit eget gasforsyningsnetværks sikkerhed og\nfor visse lande, forsyningen til kritiske gasfyrede kraftværker for at opretholde elforsyningssikkerheden.\nSolidaritet kan kun udløses af en anmodende medlemsstat som sidste udvej, hvis markedet — både i den anmodende medlemsstat og i de potentielle solidaritetsydende medlemsstater — ikke kan tilbyde den nødvendige gasmængde, herunder den, som tilbydes frivilligt af ikkebeskyttede kunder, til at opfylde efterspørgslen fra solidaritetsbeskyttede kunder. Desuden skal foranstaltningerne i den anmodende medlemsstats nødplan, herunder tvungen indskrænkning af forsyningen til visse kundegrupper ned til de solidaritetsbeskyttede kunders niveau, være udtømte. Trods disse strenge betingelser for at udløse solidaritet giver mekanismen privatkunder og væsentlige sociale tjenester vished og sikkerhed for en gasforsyning uden afbrydelser.\nUnder sådanne omstændigheder er det sandsynligt, at der allerede er iværksat ikkemarkedsmæssige foranstaltninger eller nedskæringsforanstaltninger, eller at de er nært forestående, i de potentielle solidaritetsydende medlemsstater. Ellers ville der stadig være visse gasmængder til rådighed, og gassen ville fortsat kunne strømme, hvor der er brug for den, ved at følge prissignaler (forudsat de findes), uden at det ville være nødvendigt at udløse solidaritetsmekanismen. Solidaritetsmekanismen er faktisk en midlertidig omfordeling af den resterende gas fra ikkesolidaritetsbeskyttede kunder i én medlemsstat til solidaritetsbeskyttede kunder i en anden medlemsstat inden for samme integrerede europæiske gasmarked. Solidaritet kan kun ydes, hvis gasnettet stadig er i stand til sikkert at omfordele og transportere gas (2).\nDe forskellige elementer i en bilateral ordning om de retlige, tekniske og finansielle aspekter af solidaritet, er allerede delvist omfattet af forordningens artikel 13. Derudover skal medlemsstaterne i deres bilaterale ordninger nå til enighed om alle nødvendige elementer og detaljer for at garantere vished og sikkerhed for alle, der er involveret i at få solidaritetsmekanismen til at fungere. Disse ordninger skal beskrives i de respektive nødplaner; navnlig skal kompensationsmekanismen, eller som minimum et resumé heraf, medtages.\nKompensationen som beskrevet i forordningens artikel 13 er vidtrækkende. Den omfatter betalinger for gas og ekstraomkostninger (f.eks. transport) for leverancer til solidaritetsbeskyttede kunder i den solidaritetsanmodende medlemsstat, sammen med betalinger til kunder, hvis forsyning indskrænkes, i den solidaritetsydende medlemsstat. Med henblik på disse retningslinjer betegnes kompensation i denne bredere forstand som »kompensation for solidaritet«. Kompensation for skader på grund af indskrænkning betegnes som »kompensation for indskrænkning«.\nDer er flere betingelser for, at solidaritetsmekanismen kan fungere korrekt.\nFor det første bør der så længe som muligt gøres brug af markedsbaserede foranstaltninger. Medlemsstaterne skal bestræbe sig på at etablere en mekanisme eller platform, der giver mulighed for frivilligt svar på efterspørgselssiden. Dette er i de potentielle solidaritetsydende og anmodende medlemsstaters interesse, da ikkemarkedsforanstaltninger — som f.eks. tvungen brændselsomlægning eller indskrænkning af forsyningen — ellers vil skulle begynde på et tidligere tidspunkt. Det er også i overensstemmelse med det generelle princip i forordningen om, at markedet skal have det maksimale spillerum til at løse problemer vedrørende gasforsyning.\nFor det andet skal grossistpriserne have lov til at bevæge sig frit, selv i en nødsituation; fastfrysning eller loft over priser vil ikke tillade prissignalerne at afspejle behovet for yderligere gas, og dermed vil gassen ikke strømme, hvor det er nødvendigt.\nFor det tredje bør grænseoverskridende adgang til infrastruktur altid opretholdes teknisk og sikkert i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 (3), selv i en nødsituation. Afhængigt af de tekniske begrænsninger i hver medlemsstat bør aftalerne sikre, at sammenkoblingslinjer, LNG-terminaler, underjordiske gaslagerfaciliteter, knudepunkter og tilbud på efterspørgselssiden er fuldt tilgængelige for markedsaktører på tværs af grænserne, når det er relevant. Dette vil forsinke behovet for at udløse solidaritet i den medlemsstat, der står over for forsyningsvanskeligheder.\nFor det fjerde opfordres medlemsstaterne til at samarbejde i de forskellige faser af en nødsituation. Et effektivt samarbejde i de tidlige stadier kan forsinke behovet for at udløse solidaritet. Det vil også forhindre, at der udvikler sig potentielt forskellige gaspriser (f.eks. ud fra værdien af mistet forbrug for de kundegrupper, hvis forsyning er blevet indskrænket) på forbundne markeder, og fungere som en bremse for (tilvejebringelse af) solidaritet.\nI henhold til forordningens artikel 13, stk. 12, skal Kommissionen fastsætte juridisk ikkebindende retningslinjer for de vigtigste elementer i de tekniske, retlige og finansielle ordninger inden den 1. december 2017 efter høring af Gaskoordinationsgruppen. Der skal navnlig opstilles retningslinjer for, hvordan man i praksis anvender de elementer, der er beskrevet i forordningens artikel 13, stk. 8 og 10.\n3. Retningslinjernes anvendelsesområde\nForordningens artikel 13 opstiller en række elementer og aspekter i solidaritetsmekanismen, der skal aftales og medtages i bilaterale ordninger. Før der kan udarbejdes nyttige retningslinjer om disse og eventuelle yderligere elementer, er det nødvendigt med en bedre forståelse af, hvilke situationer der kan udløse solidaritet, samt hvilken indsats og hvilke grundlæggende principper der kan forhindre, at en sådan situation overhovedet opstår. De aktuelle ikkebindende retningslinjer kan ikke og tager ikke sigte på at give en udtømmende og bindende liste, der er passende for alle medlemsstaterne, da de skal have frihed til at vælge de løsninger, der passer dem bedst, på grundlag af deres kapacitet, eksisterende rammer, situation og prioriteter. I stedet anbefales en række nødvendige og valgfrie elementer, der beskrives mulige måder at gennemføre bestemte solidaritetsforanstaltninger, og der gives eksempler på bedste praksis.\nDen foreslåede tilgang er, at medlemsstaterne benytter de eksisterende nationale rammer og procedurer, hvor det er muligt, eller tilpasser dem som nødvendigt af hensyn til solidaritetsformålene. Dette kan for eksempel omfatte brug af eksisterende platforme til efterspørgselsregulerende foranstaltninger eller eksisterende kundekompensationsmekanismer.\nII. RETLIGE, TEKNISKE OG FINANSIELLE ORDNINGER\n1. Retlige ordninger\nFormålet med de retlige ordninger er at skabe retssikkerhed for alle parter, der er involveret i at levere eller modtage gas i solidaritetssituationer. Medlemsstater, der er involveret i anvendelsen af solidaritetsmekanismen, rådes til at indføre klare, gennemsigtige og effektive retlige ordninger, så aktørerne kender reglerne og procedurerne for grænseoverskridende solidaritet.\nForordningens artikel 13, stk. 10, kræver, at der indføres ordninger mellem forbundne medlemsstater. I øjeblikket er der medlemsstater, der ikke er fysisk forbundet med nogen anden medlemsstat (4), en gruppe af medlemsstater, der er forbundet med hinanden, men ikke med nogen anden medlemsstat (5), og flere medlemsstater, der har en fælles grænse eller eksklusiv økonomisk zone, men ikke er direkte forbundet med hinanden (6). Dette kan ændre sig med de infrastrukturprojekter for sammenkoblinger, som i øjeblikket er under udvikling. Hvis sammenkoblingerne gennemføres efter den 1. december 2018, skal de berørte medlemsstater hurtigst muligt indføre de retlige, finansielle og tekniske ordninger som fastsat i forordningens artikel 13, stk. 10.\n1.1. Berørte medlemsstater og identifikation af tredjeland (artikel 13, stk. 2)\nMedlemsstater, der er berørte af solidaritetsmekanismen, er:\nden medlemsstat, der har anmodet om solidaritet og\nalle medlemsstater, der er direkte sammenkoblet med den anmodende medlemsstat.\nAlle direkte sammenkoblede medlemsstater har pligt til at aftale bilaterale ordninger forud for anvendelsen af solidaritetsmekanismen, medmindre de er omfattet af bestemmelser i forordningen om fritagelse fra en sådan pligt. Hvis mere end en medlemsstat kan yde solidaritet, skal den anmodende medlemsstat konsultere dem alle og anmode om tilbud på de gasmængder, der skal leveres til de solidaritetsbeskyttede kunder. Ethvert sådant tilbud konkretiserer den gasprisaftale, der indgår i den forudgående bilaterale aftale. Denne aftale kan indeholde en henvisning til en markedspris eller en aftalt metode til beregning af gasprisen. Når den solidaritetsanmodende medlemsstat vælger et eller flere tilbud, identificerer den den eller de medlemsstater, som rent faktisk er involveret i at yde solidaritet.\nForpligtelsen suspenderes midlertidigt for andre medlemsstater, som kunne have ydet solidaritet, men hvis tilbud ikke er blevet valgt. Den medlemsstat, der har anmodet om solidaritet, kan til enhver tid rette henvendelse til disse medlemsstater, hvis krisesituationen forværres yderligere. Dog skal anmodningen genfremsættes, da omstændighederne sandsynligvis vil ændre sig med tiden (f.eks. kan gasprisen ændre sig eller den potentielt tilgængelige gasmængde kan være mindre). Den medlemsstat, der modtager en sådan anmodning, opfordres til at opdatere sit tilbud under hensyntagen til eventuelle ændringer i situationen (gasmængder i underjordiske lagre, strømme, temperatur, forbrug osv.). Derfor bør de medlemsstater, hvis forpligtelse er midlertidigt suspenderet, holdes underrettet om situationen i den anmodende medlemsstat. Kommissionen vil nøje overvåge situationen i den medlemsstat, der er genstand for solidaritet.\nI særlige situationer dækker begrebet direkte forbundne medlemsstater også en forbindelse via et tredjeland. Her er retten til at anmode om og forpligtelsen til at yde solidaritet afhængig af de eksisterende aftaler mellem medlemsstaterne og af det pågældende tredjelands samtykke. Det skal fremgå af aftalen mellem medlemsstaterne, at tredjelandet skal forpligte sig til at lade gasmængden passere i transit gennem sit territorium, mens der ydes solidaritet. Uden en sådan forpligtelse kan der ikke nødvendigvis opnås solidaritet.\n1.2. Anmodning om solidaritet\nKrisesituationer kræver hurtig reaktion. Derfor bør anmodningen om solidaritet være kort, standardiseret og indeholde et minimum af nødvendige oplysninger. Ideelt kan medlemsstater, der aftaler bilaterale ordninger, overveje at aftale en model, der vedlægges ordningen som bilag. Følgende oplysninger synes at være det minimum, der er nødvendigt for at sikre en effektiv reaktion på en anmodning om solidaritet:\nnavnet på transmissionssystemoperatøren (TSO) eller forvalteren af markedsområdet (hvor relevant) og ansvarlig(e) kontaktperson(er)\nden gasmængde, der anmodes om (målt i den fælles aftalte enhed)\noplysninger om gastrykket\nangivelse af den solidaritetsanmodende medlemsstats foretrukne leveringspunkt(er)\nen anmodning om et eller flere tilbud, der skal omfatte pris (se afsnit 3.1), mængde, leveringspunkter og leveringstidspunkt\nen anmodning om angivelse af tidspunktet for den første mulige levering og leveringens forventede varighed (den forventede periode, hvori den anmodede medlemsstat vil yde solidaritet)\nen henvisning til den anmodende medlemsstats forpligtelse til at yde kompensation for solidariteten.\nEn model for den anmodede medlemsstats svar vil kunne gøre det nemmere at sammenligne tilbud og forstå, hvilke mængder, der ydes i solidaritet, og på hvilke betingelser. Modellen kan på forhånd udfyldes med de oplysninger, der er kendt på det tidspunkt, hvor medlemsstaterne indgår en bilateral ordning, og vedlægges de respektive nødplaner.\n1.3. Solidaritetsydelsens start og afslutning\nAnmodningen om solidaritet er gyldig og udløser forpligtelsen til at yde solidaritet fra det øjeblik, anmodningen fremsættes. Dette vil ikke blive påvirket af den kontrol, som Kommissionen gennemfører i henhold til forordningens artikel 11, stk. 8, for at verificere, om en medlemsstats erklæring af en nødsituation er berettiget, og om de trufne foranstaltninger følger de foranstaltninger, der er beskrevet i nødplanen. Kommissionen har fem dage til at gennemføre denne verifikationsprocedure. Det er usandsynligt, at en medlemsstat vil anmode om solidaritet mindre end fem dage efter at have erklæret en nødsituation, da det normalt tager en vis tid, før problemerne med gasforsyningen når et niveau, der berettiger en sådan anmodning. Skulle dette ske, så vil Kommissionen stadig være i gange med at verificere den erklærede nødsituations berettigelse. En sådan igangværende verifikation bør dog ikke påvirke solidaritetsanmodningens gyldighed.\nRisikoen for misbrug af solidaritetsmekanismen gennem en uberettiget anmodning om solidaritet er meget begrænset på grund af de vidtrækkende konsekvenser og de strenge betingelser, der skal være opfyldt, før solidaritetsmekanismen udløses, nemlig:\nalle nødplanens nødforanstaltninger skal være gennemført og\nder skal være foretaget indskrænkninger i forsyningen til kunder i den solidaritetsanmodende medlemsstat, der ikke er solidaritetsbeskyttede.\nHvis Kommissionens konkluderer, at anmodningen om solidaritet ikke var berettiget, så skal den medlemsstat, der har fremsat den uberettigede anmodning og modtaget hjælp fra direkte forbundne nabolande, betale den leverede gas samt yderligere omkostninger til den medlemsstat, der har ydet solidaritet.\nForpligtelsen til at yde solidaritet ophører, når:\nKommissionen efter en verifikation konkluderer, at betingelserne for erklæring af en nødsituation ikke længere er opfyldt\nden medlemsstat, der har anmodet om solidaritet, underretter den solidaritetsydende medlemsstat om, at den igen er i stand til levere gas til sine indenlandske solidaritetsbeskyttede kunder eller\nden solidaritetsydende medlemsstat ikke længere kan forsyne sine egne solidaritetsbeskyttede kunder.\nDet er også muligt, at den medlemsstat, der oprindelig anmodede om solidaritet, på trods af en igangværende akut indenlandsk gaskrise beslutter at give afkald på sin ret til at anmode om solidaritet, f.eks. fordi den ikke har råd til at betale.\n1.4. Roller og ansvarsområder\nMedlemsstaterne bør bære det endelige ansvar for solidaritetsmekanismens gennemførelse. Dette omfatter navnlig beslutningen om at anmode om solidaritet samt den overordnede overvågning af, hvordan enheder, der er ansvarlige for bestemte opgaver, gennemfører mekanismen. Forordningen kræver ikke, at der oprettes nye, særlige enheder. Medlemsstaterne rådes til hovedsagelig at tildele eksisterende enheder eller, under særlige omstændigheder, nye enheder ansvar under hensyntagen til deres organisationsstruktur og erfaring med krisestyring og nødberedskab. For at reducere omkostningerne, og især for at undgå faste omkostninger, bør medlemsstaterne så vidt muligt bygge på allerede eksisterende mekanismer. Det ledende princip i denne henseende bør være at yde solidaritet på en effektiv og virkningsfuld måde.\nDe kompetente myndigheder i henhold til forordningen er ansvarlige for etablering af en ramme, som klart tildeler opgaver og ansvar til de respektive aktører som f.eks. transmissionssystemoperatører, den nationale regulerende myndighed og gasvirksomheder. De kompetente myndigheder er også bedst placeret til at forberede de bilaterale ordninger med de kompetente myndigheder i de direkte forbundne medlemsstater. Disse aftaler vil senere kunne udgøre retsgrundlaget for solidariteten, herunder betaling af kompensation og finansiel afregning, efter der er ydet solidaritet. Medlemsstaterne eller de kompetente myndigheder er også bedst placeret til at være ansvarlige for at fremsætte eller modtage anmodninger om solidaritet og tilbud på gasmængder og for at meddele, når en anmodning om solidaritet suspenderes. Det finansielle ansvar i forbindelse med kompensationen bør i sidste ende også ligge hos medlemsstaten.\nMed forbehold for tekniske og retlige begrænsninger i hver enkelt medlemsstat, er de nationale regulerende myndigheder bedst placeret til at lede, eller i det mindste være involveret i, beregningen af kompensationsomkostningerne efter en metode, som de har udviklet forinden og offentliggjort i nødplanen. Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder kan inddrages i denne proces. Transmissionssystemoperatørerne bør være ansvarlige for fordelingen af de nødvendige gasmængder og gøre dette på en omkostningseffektiv måde.\nTransmissionssystemoperatørerne (eller en balanceringsenhed) er bedst placeret til at tage ansvar for koordinering af alle tekniske aspekter og gennemføre alle nødvendige operationelle foranstaltninger, når der ydes solidaritet. Den respektive enhed i den solidaritetsydende medlemsstat kan også være den enhed, som er ansvarlig for at modtage krav om betaling for gas og yderligere omkostninger, samt verificere og kanalisere dem til enheden i den solidaritetsmodtagende medlemsstat. I denne sammenhæng vil en kvikskranketilgang være nyttig. Medlemsstaterne rådes til at udpege og indgå aftale om, hvilken enhed der er ansvarlig for modtagelse og kanalisering af krav om kompensation for indskrænkning af forsyningen.\nVed at fastsætte bestemmelser om mægling i de bilaterale ordninger mellem medlemsstaterne kan man forsikre begge parter om, at kompensationsomkostningerne vil blive beregnet og betalt. Mægleren vil kunne bidrage til at løse eventuelle uoverensstemmelser vedrørende størrelsen af den kompensation, der skal betales.\n1.5. De bilaterale ordningers retlige form\nDer foreligger ingen udtrykkelige krav med hensyn til de bilaterale ordningers form. Medlemsstaterne kan frit vælge en retlig form, som fastsætter indbyrdes rettigheder og forpligtelser i forbindelse med brug af solidaritetsmekanismen. Retten til at anmode om solidaritet og forpligtelsen til at yde solidaritet er fastsat i forordningens artikel 13. De bilaterale ordninger skal fastlægge, hvordan disse rettigheder og forpligtelser, som er fastsat i EU-retten, skal udøves. Ordningerne vil være operationelle og vil ikke have politisk karakter. Med henblik på gennemførelsen kan det være tilstrækkeligt, at de relevante myndigheder indgår en bindende administrativ aftale. Dette kan omfatte bestemmelser i eksisterende bilaterale traktater, kontraktlige aftaler mellem transmissionssystemoperatører eller særlige licensbetingelser for gasvirksomheder, forudsat at de overvåges af de relevante kompetente myndigheder. På den anden side vil et ikkebindende retligt instrument som et aftalememorandum ikke være tilstrækkeligt, da det ikke skaber retlige forpligtelser for de deltagende parter. Ordninger i form af et aftalememorandum ville derfor være i strid med kravene i artikel 13 om, at der skal etableres et retligt bindende system for solidaritet, og vil kunne fortolkes som utilstrækkelig gennemførelse af artikel 13, stk. 10.\n2. Tekniske ordninger\nFormålet med de tekniske ordninger er at beskrive alle de nødvendige tekniske bestemmelser og betingelser, der skal til for at solidaritetsmekanismen kan fungere i praksis. Dette vil kræve en obligatorisk forudgående udveksling af oplysninger om den tekniske kapacitet og begrænsninger i den pågældende gasinfrastruktur samt om den teoretiske maksimale gasmængde, der er relevant for solidaritet, sammen med sikkerhed for, at der ikke findes unødige tekniske begrænsninger, som vil gøre solidaritet vanskelig. Hvis der er tekniske eller andre begrænsninger, tilskyndes medlemsstaterne til at finde frem til og aftale gensidigt acceptable løsninger, der skal anvendes ved sammenkoblingspunkterne, hvis solidaritetsmekanismen udløses.\nAfhængig af de tekniske begrænsninger inden for hver enkelt medlemsstat kan transmissionssystemoperatørerne (eller en balanceringsenhed) på grund af deres kendskab til gassystemerne og deres eksisterende grænseoverskridende samarbejdsordninger være bedst placeret til at påtage sig ansvaret for koordinering af alle tekniske aspekter og gennemførelse af alle nødvendige operationelle foranstaltninger, når solidaritet tages i anvendelse (7). De eksisterende samarbejdsstrukturer, aftaler og erfaringer bør tages i betragtning eller endda tjene som basis for solidaritetssituationer. Under alle omstændigheder skal en klar, overordnet ramme identificeres (hvis den allerede er på plads) eller etableres, herunder de tekniske betingelser, således at der skabes retssikkerhed for det nødvendige samarbejde.\nDe tekniske oplysninger kan opdateres som nødvendigt i planerne.\n2.1. Tekniske løsninger og koordinering (artikel 13, stk. 10, litra c)\nDer kan etableres tekniske løsninger og ordninger for de forskellige dele af infrastrukturen i en given medlemsstat. Dette vil give et klart billede af den tilgængelige assistance, de involverede tekniske begrænsninger og en bedre vurdering af de omkostninger, der er forbundet med gennemførelsen af de enkelte foranstaltninger (hvis relevant). Da potentielle krisesituationer kan være meget forskellige, er det vigtigt, at transmissionssystemoperatørerne (eller en balanceringsenhed) kan trække på en bred vifte af muligheder og værktøjer. En vejledende og ikkeudtømmende liste over tekniske løsninger kan beskrives i de tekniske ordninger, således at begge parter er bekendt med de skridt, der kan tages til solidaritetsformål, før og under en nødsituation. Hydrauliske simuleringer af solidaritetsforanstaltninger kan være gavnlige for afprøvning af beredskabsniveauerne i sådanne situationer.\nDet vil være nødvendigt med koordinering på tværs af alle relevante transmissionssystemoperatører eller markedsområdeforvaltere, distributionssystemoperatører (DSO'er), nationale beredskabskoordinatorer, kompetente myndigheder og enheder, der er involveret i levering af gas til solidaritetsbeskyttede kunder. Dette vil betyde, at gas fra et fald i efterspørgslen i en medlemsstat kan stilles til rådighed og leveres til en direkte forbundet medlemsstat, der anmoder om solidaritet. Transmissionssystemoperatører, distributionssystemoperatører og andre enheder, der er involveret i leveringen af gas til solidaritetsbeskyttede kunder, bør inddrages på et tidligt stadium i drøftelserne om solidaritetsbestemmelser og eventuelt udpeges til samarbejde om gennemførelsen af solidaritetsordningerne.\nTransmissionssystemoperatører bør også have ret til at udnytte ubrugt transmissionskapacitet, uanset om den er tildelt eller ej. Under alle omstændigheder skal kompensationen for transmissionsomkostningerne betales efter de aftalte principper.\nAdgang til knudepunkter og andre platforme bør opretholdes så længe som muligt, selv i en nødsituation (jf. forordningens artikel 13, stk. 4) for at forebygge nødvendigheden af at udløse solidaritet. Derfor bør der være konstant adgang til LNG-terminaler, lager- og sammenkoblingskapacitet, herunder kapacitet i begge retninger, for at give mulighed for effektiv grænseoverskridende strømning (jf. artikel 13, stk. 10, litra c)). Disse aspekter bør udtrykkeligt tackles i ordningerne.\n2.2. Gasmængderne eller metoden til fastsættelse heraf (jf. forordningens artikel 13, stk. 10, litra d))\nMedlemsstaterne bør af hensyn til gennemsigtighed og som grundlag for drøftelserne oplyse de tilstødende medlemsstater (dvs. potentielle solidaritetsydere) om de teoretiske maksimale gasmængder, som de eventuelt vil anmode om, og om grænsen for sammenkoblingskapacitet. Ikke desto mindre vil de nøjagtige nødvendige gasmængder, der anmodes om, og de nøjagtige gasmængder, der er til rådighed, først være kendt, når solidariteten udløses. Følgende elementer bør som minimum tages i betragtning ved beregningen af disse teoretiske maksimale gasmængder:\nantallet af berørte solidaritetsbeskyttede kunder\nberørte kritiske gasfyrede kraftværker (hvor det er relevant) og de dermed forbundne gasmængder og\nden indenlandske gasproduktion i de producerende medlemsstater.\nEt godt udgangspunkt for denne beregning kunne være en tilpasning af standardforsyningsscenarierne til de solidaritetsbeskyttede kunder.\nAlle medlemsstater skal identificere deres solidaritetsbeskyttede kunder ved hjælp af definitionen i forordningen artikel 2, nr. 6), og bestemme deres årlige gasforbrug (gennemsnitligt og spidsbelastning).\nKritiske gasfyrede kraftværker og den dermed forbundne årlige gasmængde (jf. forordningens artikel 13, stk. 1, andet afsnit) kan have en væsentlig indvirkning på, hvor stor en gasmængde der er til rådighed for solidaritet. I den solidaritetsydende medlemsstat begrænses mængden, der potentielt er til rådighed for solidaritet; i nogle solidaritetsmodtagende medlemsstater prioriteres kritiske gasfyrede kraftværker højere end solidaritetsbeskyttede kunder, men gasmængden, som er nødvendig for deres drift, har ingen indvirkning på den mængde, der eventuelt kan være nødvendig.\nOrdningerne bør indeholde en detaljeret liste over de gasfyrede kraftværker, der er identificeret som kritiske for elsystemet (jf. forordningens artikel 11, stk. 7), hvortil der skal leveres naturgas, selv når der ydes solidaritet. En sådan liste bør udarbejdes på grundlag af anmodninger og vurderes af gas- og el-TSO'er. Listen over kraftværker bør være behørigt begrundet og demonstrere, at en kortsigtet slukning af disse anlæg kan true elsystemets sikkerhed. Derudover kan medlemsstaterne overveje at aftale, hvor ofte listen skal kontrolleres og opdateres.\nAfhængigt af den specifikke krisesituation vil kun de gasmængder til kraftværkerne, der i ordningerne er identificeret som kritiske, blive anset for nødvendige, når der anmodes om solidaritet. Dette kan eksempelvis være kraftværker i en bestemt region. En ad hoc-informationsudveksling om situationen bør finde sted som led i kommunikationen mellem de relevante enheder (transmissionssystemoperatør, den kompetente myndighed) i medlemsstaterne før og samtidig med, at der ydes solidaritet.\nDe gasproducerende medlemsstater skal angive deres årlige produktion.\nDe ovennævnte mængder kan identificeres ved begyndelsen af hvert gasår eller med forskellige intervaller baseret på nyeste tilgængelige data, planlagte opdateringer eller på ad hoc-basis.\n2.3. Nettenes driftssikkerhed (forordningens artikel 13, stk. 7)\nOrdningerne kan omfatte en beskrivelse af de tekniske muligheder og begrænsninger for de enkelte gasnet, som skal opretholdes, for at gassystemet fungerer sikkert og pålideligt. Dette er vigtig information for både ydende og modtagende medlemsstater. Elementerne, der som minimum skal beskrives, er:\nMaksimal sammenkoblingskapacitet og de omstændigheder, under hvilke transmissionssystemoperatøren vil levere maksimal eksportkapacitet. Omstændighederne kan f.eks. indbefatte systemtryk, linepack, tilgængeligheden af gas ved bestemte indgangspunkter eller niveauet for gaslagring med et anført niveau af udtrækskapacitet. Ideelt set bør disse detaljer defineres for individuelle sammenkoblingspunkter.\nMaksimal indenlandsk produktion og begrænsninger, hvor det er relevant. Hvor der findes indenlandsk produktion, kan den øges i visse perioder. De relevante muligheder og begrænsninger kan beskrives.\nKapacitet til rådighed gennem et tredjeland og de tekniske elementer i aftalen herom, hvor det er relevant (jf. forordningens artikel 13, stk. 2).\n3. Finansielle ordninger\nFinansielle ordninger bør sikre, at gas, der leveres under solidaritetsordningen, betales til en passende pris. Disse ordninger kan omfatte beregning af omkostninger, kompensation for solidaritet (herunder kompensation for indskrænkning af forsyningen) og betalingsprocedurer, der skal identificeres og etableres mellem de relevante enheder.\nEn mekanisme, der sikrer kompensation for indskrænkning af forsyningen, bør tilbyde incitamenter til løsninger baseret på markedslogik såsom auktioner og foranstaltninger på efterspørgselssiden (forordningens artikel 13, stk. 4). Dette kan for eksempel omfatte henvisninger til mekanismer forbundet med nationale nødsituationer, som indirekte letter solidariteten ved at sikre, at markedet i den medlemsstat, der yder solidaritet, fungerer så længe som muligt. De finansielle ordninger bør ikke indføre perverse incitamenter som f.eks. til at tilbageholde gas eller spekulere i en højere pris på et senere tidspunkt i nødsituationen, som i sig selv vil kunne udløse behovet for solidaritet. Kompensation for solidaritet skal dække de faktisk afholdte omkostninger; den må ikke blive en kilde til fortjeneste for den leverende enhed. Den medlemsstat, der modtager solidaritet, bør straks betale den solidaritetsydende medlemsstaten en rimelig pris for den modtagne gas. Sidstnævnte vil derefter bestemme, hvordan disse midler skal håndteres, og hvordan de stemmer overens med eksisterende balancerings- og neutraliseringsaftaler.\nEnhver kompensation, der betales til kunder, hvis forsyning indskrænkes i en nødsituation — hvad enten det skyldes forpligtelsen til at yde grænseoverskridende solidaritet eller en national nødsituation — skal være den samme som fastsat i national lovgivning.\nPå baggrund af ovenstående kan medlemsstaterne opretholde den eksisterende nationale mekanisme (for indskrænkningsrelateret kompensation) i rent nationale nødsituationer (dvs. hvor der ikke fremsættes nogen solidaritetsanmodning). Dette giver dem frihed til at beslutte, om de ønsker at betale kompensation eller ej for indskrænkninger i industrien. Men når en national nødsituation udvikler sig til en situation, som udløser grænseoverskridende solidaritet, kan det være en mulighed at fordele denne kompensation for solidaritet, som den anmodende medlemsstat betaler til den solidaritetsydende medlemsstat blandt alle forbrugergrupper, hvis forsyning er blevet indskrænket, uanset om indskrænkningen fandt sted før eller efter, solidariteten blev udløst. Denne mulighed vil følge en ordning, der er udformet i den medlemsstat, der yder solidaritet, men helst baseret på en tilgang af typen »værdi af mistet forbrug«. Alternativt kan medlemsstaterne også beslutte at betale erstatning for solidaritet til en centralt forvaltet »solidaritetsfond«. På den måde forbliver eksisterende nationale kompensationsmekanismer i forbindelse med indskrænkning inden for medlemsstaternes kompetenceområde, og samtidig vil forskellige tilgange i medlemsstaterne ikke føre til forskelsbehandling af forbrugergrupper med indskrænket forsyning i et land, når der ydes grænseoverskridende solidaritet, og kompensation for solidaritet er obligatorisk.\nDe vigtigste elementer i kompensationen for solidaritet er gasprisen og de ekstraomkostninger, der opstår i den solidaritetsydende medlemsstat i forbindelse med at sikre, at gassen kommer over grænsen, baseret på de faktiske omkostninger, som den nationale retlige ramme i den solidaritetstydende medlemsstat tillader udbetaling af.\nForskellige tilgange til bestemmelse af gasprisen kan følges og aftales i ordningerne afhængigt af niveauet i markedsudviklingen i medlemsstaten, de disponible foranstaltninger eller nødsituationens fase. Det er imidlertid vigtigt, at det klart fremgår af ordningerne, hvilken tilgang der er aftalt, under hvilke omstændigheder ordningerne vil finde anvendelse, og hvilke eventuelle kendte parametre der vil blive brugt (f.eks. præmien, hvis den sidst kendte handelspris plus præmie er valgt).\n3.1. Prisen på gas\nDe finansielle ordninger bør henvise til prisen på leveret gas og/eller metoden til fastsættelse af prisen, idet der tages hensyn til indvirkningen på markedsoperationerne (jf. forordningens artikel 13, stk. 10, litra b)). Sidstnævnte betingelse kan forstås som sigtende mod en pris eller en metode, der ikke forvrider markedet eller skaber perverse incitamenter. Den gaspris, der tjener som grundlag for kompensation for solidaritet, bestemmes (af markedet eller på anden måde) i den solidaritetsydende medlemsstat.\nSom vejledende princip bør prisen på gas ikke være lavere end markedsprisen, da dette ville føre til perverse incitamenter. Hvis prisen frit kan fastsættes og tillades at følge udbud og efterspørgsel dynamisk, kan den give et signal, selv under en nødsituation. På udviklede markeder vil maksimale strømme gennem sammenkoblingslinjer følge prissignalet til medlemsstater i en nødsituation. Under sådanne omstændigheder antages der ikke at være udløst solidaritet.\nPå mindre udviklede markeder, hvor priserne måske ikke er dynamiske i en nødsituation, kan det være nødvendigt at anvende en række foranstaltninger til fastsættelse af gasprisen, men disse kunne stadig være markedsbaserede. Den maksimale referencepris for gas leveret som solidaritetsydelse kunne svare til prisen for den seneste transaktion/handel i EU på en børs eller en virtuel markedsplads, efter at myndighederne har kontrolleret, hvor robust prisen er. Medlemsstaterne kan også aftale at knytte gasprisen til et bestemt knudepunkt.\nI medlemsstater, hvor strategisk oplagring finder sted, beslutter medlemsstaten eller den kompetente myndighed, på hvilket tidspunkt i nødsituationen den vil tillade frigivelse af gas fra det strategiske lager. Markedsprisen på tidspunktet for (eller lige inden) lagerfrigivelsen bør være den pris, der skal betales af den modtagende medlemsstat (8).\nb) Administrativ prisfastsættelse/indskrænkning af forsyningen\nHvis der ikke foreligger en markedspris, kan andre tilgange til fastsættelse af gasprisen være nødvendige, såsom den sidst kendte markedspris eller gennemsnitsmarkedsprisen ved nærmeste tilgængelige børs eller virtuelle markedsplads eller ved et aftalt knudepunkt. Gennemsnittet kan dække en rimelig periode før leveringen (f.eks. 5-7 dage) og en identisk periode efter leveringen, med eller uden præmie. Alternativt kan prisen på den sidst kendte gashandel eller -måling, med eller uden en præmie, også være en rettesnor. En præmie kan overvejes for at udfylde kløften — hvis der er en sådan — mellem den sidst kendte pris og værdien af det forbrug, som forbrugerne med indskrænket forsyning har mistet (9). Prisen kan også stamme fra et alternativt brændsel, som den solidaritetsydende medlemsstat har brug for til omstilling for frigøre de nødvendige naturgasmængder.\nEn beregning af værdien af mistet forbrug kan bruges til at bestemme prisen på de indskrænkede gasmængder, da det kan antages, at industrielle forbrugere kender deres egen værdi. Værdien afspejler de fordele, som den specifikke forbrugergruppe har mistet som følge af deres indskrænkede forsyning. Hvis denne tilgang anvendes, bør det meddeles den kompetente myndighed eller den nationale regulerende myndighed forinden. Normalt vil dette også være afspejlet i indskrænkningsordren i de nationale nødplaner. Desuden gør denne tilgang det nemt at sammenligne »tilbud« fra forskellige medlemsstater (jf. forordningens artikel 13, stk. 4).\nSlutteligt kan det måske være interessant, at den nationale regulerende myndighed eller den kompetente myndighed søger at finde frem til en prisfastsættelsesmetode eller brugen af en proxy som f.eks. prisen på call-optioner.\nDet kan være rimeligt at bestemme det maksimale beløb, som hver medlemsstat er villig til at betale for gas i en situation med solidaritetsydelse. Det maksimale beløb vil sandsynligvis svare til værdien af mistet forbrug for de solidaritetsbeskyttede kunder i en given medlemsstat. Hvis gasprisen overstiger denne værdi, er det ikke i medlemsstatens interesse at fremsætte en anmodning om anvendelse af solidaritetsmekanismen. Disse oplysninger behøver imidlertid ikke nødvendigvis at indgå i ordningerne eller afspejles i planerne.\n3.2. Andre omkostningskategorier\nDe finansielle ordninger bør dække alle andre omkostninger, herunder relevante og rimelige omkostninger ved foranstaltninger fastlagt på forhånd (jf. forordningens artikel 13, stk. 8, litra b), der skal dækkes af rimelig og hurtig kompensation (jf. artikel 13, stk. 10, litra e). Yderligere omkostninger bør holdes på et minimum, og der skal lægges vægt på at undgå overlapninger i beregningen, da mange af de ekstra omkostningselementer allerede er afspejlet i prisen på gas. Det kan antages, at de fleste meromkostninger med undtagelse af transportomkostninger allerede er afspejlet i gasprisen.\na) Transport og tilhørende udgifter\nKompensationen skal dække transport og dermed forbundne omkostninger, f.eks. LNG-fragtomkostninger, genforgasningsgebyrer og så videre. Det kan aftales mellem medlemsstaterne, at den nødvendige kapacitet er forbeholdt solidaritetsmængden, når det er nødvendigt, således at transportrelaterede omkostninger betales ved anvendelse af standard TSO-procedurer.\nb) Udgifter til frigivelse af strategisk lager eller opbevaringsforpligtelser\nI tilfælde af strategisk oplagring kan omkostningerne ved frigivelse af strategisk lager medtages for den relevante gasmængde, sådan som fastlagt på forhånd, medmindre de allerede er afspejlet i gasprisen.\nHvis der findes en markedspris, vil den i princippet allerede afspejle de ekstraomkostninger, der er forbundet med en sådan frigivelse af yderligere mængder fra strategiske lagre, herunder omkostningerne ved at etablere det forinden. Ellers ville foranstaltningen ikke være blevet anvendt i det øjeblik, da billigere løsninger stadig ville være tilgængelige.\nOmkostningerne ved sådanne ikke-markedsbaserede forsyningssikkerhedsforanstaltninger er sædvanligvis socialiserede og udgør en del af slutbrugerens regning. Et aftalt pro rata-bidrag til omkostningerne — i overensstemmelse med den mængde, der frigives til solidaritetsformål — kan tilføjes til de yderligere omkostninger, der skal betales af den solidaritetsmodtagende medlemsstat.\nOpbevaringsforpligtelser kræver dog kun, at visse gasmængder oplagres i begyndelsen af vintersæsonen; derefter anvendes den lagrede gas som reaktion på markedets efterspørgsel og priser. Derfor bør der ikke lægges yderligere omkostninger for frigivelsen oven i gasprisen og transportomkostningerne. Under alle omstændigheder bør der tages hensyn til de særlige måder, hvorpå medlemsstaterne forvalter strategiske lagre og opbevaringsforpligtelser.\nc) Omkostninger ved reduktion af en øget forsyningsstandard\nI henhold til forordningen er det en forpligtelse at reducere en øget forsyningsstandard til normale niveauer, når der opstår en nødsituation i et naboland, og når der er sandsynlighed for grænseoverskridende virkninger. Der er ingen forbindelse mellem reduktionen af en øget forsyningsstandard og en solidaritetsanmodning, dvs. omkostningerne ved sådanne foranstaltninger kan ikke dækkes af kompensation.\nd) Skader for indskrænkninger i industrier (kompensation for indskrænkning)\nAndre omkostninger kan også omfatte udgifterne i forbindelse med en forpligtelse til at betale erstatning i den solidaritetsydende medlemsstat, herunder skader på grund af indskrænkninger i industrien. Sådanne omkostninger kan medtages i kompensationsomkostningerne, hvis det nationale retsgrundlag fastsætter en forpligtelse til at betale erstatning til industrien for indskrænkninger, herunder kompensation for økonomisk skade, oven i gasprisen. Den relevante metode til beregningen skal medtages i ordningerne. Det kan aftales, at det faktiske kompensationsbeløb afholdes af de enheder, der bruger solidaritetsgassen i den solidaritetsmodtagende medlemsstat.\nOmkostningerne ved erstatning for indskrænkninger i industrien kan dog kun dækkes af kompensation, hvis de ikke afspejles i den gaspris, som den solidaritetsanmodende medlemsstat skal betale. Den solidaritetsanmodende medlemsstat bør ikke betale to gange for de samme omkostninger.\ne) Udgifter til retssager i den solidaritetsydende medlemsstat\nAndre godtgørelser kan også vedrøre refusion af omkostninger, der følger af retssager, voldgiftssager eller tilsvarende retslige skridt og forlig i forbindelse hermed og de forbundne omkostninger ved sådanne sager og skridt, der involverer den medlemsstat, som yder solidaritet, over for de enheder, der er involveret i ydelsen af en sådan solidaritet (jf. forordningens artikel 13, stk. 8, litra c). En sådan kompensation bør dog kun betales mod bevis for afholdte omkostninger.\nI tilfælde af retssager, der involverer en medlemsstat, der yder solidaritet, og en enhed om(utilstrækkelig) kompensation fra den medlemsstat, der modtager solidaritet, bør sidstnævnte medlemsstat beskyttes mod hemmelige aftaler mellem den medlemsstat, der yder solidaritet, og enheden. Der kan være omstændigheder, hvor den pågældende enhed og den medlemsstat, hvor enheden er etableret, går i retten mod hinanden om en højere gaspris eller en større kompensation til enheden og indgår en hemmelig aftale til skade for den medlemsstat, der anmoder om solidaritet, men ikke selv er part i retssagen. Sådanne omstændigheder bør undgås.\nOvennævnte situation adskiller sig fra en situation, hvor et selskab i den medlemsstat, der yder solidaritet, indleder en retssag om gasprisen eller kompensation for indskrænkning i forsyningen mod en enhed i den medlemsstat, der modtager solidaritet. I en sådan situation skal den virksomhed eller enhed, der taber sagen, betale omkostningerne.\n3.3. Angivelse af, hvordan en rimelig kompensation beregnes (jf. artikel 13, stk. 10, litra f)\nDen tidsmæssige værdi af pengene: betalingen bør finde sted omgående. Medlemsstaterne kan dog aftale en rentesats, der skal anvendes på kompensationen, når en realistisk periode er gået efter solidaritetsydelsen, og når det nøjagtige beløb for kompensationen er blevet beregnet og aftalt.\n3.4. Beregning af kompensationen for alle relevante og rimelige omkostninger samt forpligtelsen til at betale kompensationen (jf. artikel 13, stk. 3)\nDet er sandsynligt, at beregningen af den nøjagtige betaling til den medlemsstat, der har ydet solidaritet, og til enheder i den pågældende medlemsstat, realistisk set først kan finde sted, når den gas, der er anmodet om under solidaritetsmekanismen, er blevet leveret. Medlemsstaterne kan i deres bilaterale ordninger bestemme fremgangsmåden til beregning af prisen på gas- og tillægsudgifter samt fastlægge en realistisk frist for betalingen.\nOplysninger om de faktisk leverede gasmængder og andre relevante oplysninger til beregning af kompensationen skal sendes til den eller de relevante kontaktpersoner i de medlemsstater, der er involveret i solidaritetsindsatsen, således at begge parter kan foretage en endelig beregning af kompensationen. Oplysningerne kan være indhentes fra transmissionssystemoperatøren, distributionssystemoperatøren, lageroperatøren, en leverandør eller markedsområdeforvalter, afhængigt af den anvendte foranstaltning. Beregningen af kompensationen kan uddelegeres til en anden, foruddefineret enhed.\n3.5. Betalingsordninger (jf. forordningens artikel 13, stk. 8, sidste afsnit)\nSom vejledende princip bør eksisterende procedurer for indenlandske betalinger og kompensation (eller balanceringstransaktioner) i en medlemsstat samt eksisterende roller og ansvar i denne henseende opretholdes og i videst muligt omfang anvendes ved kompensationsbetalinger for solidaritet mellem medlemsstaterne. Ordningerne mellem medlemsstaterne bør fokusere på, hvordan man forbinder eller etablerer en grænseflade mellem disse eksisterende nationale rammer. Solidaritetens art kan kræve, at medlemsstaten eller den kompetente myndighed bliver grænsefladen med det endelig økonomiske ansvar.\n3.6. Roller og ansvarsområder: hvem betaler hvem, eller hvem arrangerer betalingerne\nNår frivillige foranstaltninger på efterspørgselssiden stadig er mulige i den solidaritetsydende medlemsstat, skal adgang til den relevante platform og sammenkoblingskapaciteten opretholdes. Det bør være muligt for en køber over grænsen at foretage betalinger for gassen på samme måde som en lokal køber — enten direkte til gasvirksomheden eller, hvis gas opkøbes af en balanceringsenhed, via en balanceringsplatform ved brug af betalingsprocedurer, der er gældende for den pågældende platform (10).\nNår der indføres indskrænkninger, kan enhver eksisterende retlig ramme, betalingsproces eller myndighed, der er ansvarlig for forvaltningen af betalingerne i den medlemsstat, der yder solidaritet, anvendes eller tilpasses som nødvendigt for kompensationsbetalinger fra et naboland.\nDem, der i sidste ende nyder godt af solidaritet, er husstandskunderne. Gassen, der er nødvendig for at betjene husstandene, kanaliseres af leverandøren med grænseoverskridende strømninger, der håndteres af transmissionssystemoperatøren og i sidste ende leveres af distributionssystemoperatørerne. I tilfælde af indskrænkning bør gasleverandøren, der forsyner de ikkebeskyttede kunder, være sikker på fortsat at modtage betalinger under hensyntagen til solidaritetsmængderne. Disse bør afregnes i henhold til kompensationsordningen i medlemsstaten. De potentielle roller og ansvarsopgaver kan fordeles som beskrevet i punkt 1.4.\n3.7. Beskrivelse af betalingsprocessen og dens trin\nIdet det antages, at de berørte medlemsstater er involveret i de finansielle aspekter — navnlig i overvågning, kontrol og kanalisering af betalingskrav, efter at der er ydet solidaritet — beregner den relevante enhed i den medlemsstat, der yder solidaritet, størrelsen af kompensationen baseret på mængden af leveret gas, de aftalte omkostningselementer og den aftalte beregningsmetode og indgiver sin anmodning om betaling til den relevante enhed i den anmodende medlemsstat. Den medlemsstat, der har modtaget solidaritetsgas, bekræfter mængden, der rent faktisk er leveret, kontrollerer beregningen, og betaler beløbet inden for den aftalte frist, hvis den ikke har nogen indvendinger. Finansielle processer i medlemsstaterne — som fordeling af kompensation eller betaling af kompensation for solidaritet — følger nationale regler (f.eks. kan de anvendes direkte på den udbydende enhed eller enheden, hvis forsyning er blevet indskrænket eller socialiseret).\nFristerne for kompensationsberegningen for solidaritet, kontrol og betaling skal indgå i ordningen. Det samme gælder for gældende lov og voldgiftsmuligheder i tilfælde af tvister som følge af anvendelse af solidaritetsmekanismen.\nTakket være forordningen om gasforsyningssikkerhed er det politiske ønske om solidaritet mellem medlemsstaterne for første gang blevet en realitet i EU's energipolitik. Endvidere hæver forordningen solidaritet fra dens status som et nationalt anvendt koncept til et EU-dækkende sikkerhedsnet for de mest sårbare. Den indfører vidtgående rettigheder og forpligtelser, der giver privatkunder og vigtige sociale tjenester vished og sikkerhed for en gasforsyning uden afbrydelser. Retningslinjerne i dette dokument giver en bred vifte af muligheder for at sikre, at solidaritetsmekanismen fungerer i praksis, mens medlemsstaterne frit kan vælge de løsninger, der passer bedst til dem.\n(1) Jf. forordningens artikel 2, nr. 6), og artikel 13.\n(2) Foranstaltningerne i nødplanen skal derfor sikre, at gastransmissionssystemet i den medlemsstat, der anmoder om solidaritet, teknisk set er i stand til at modtage tilstrømningen (f.eks. skal der findes et passende niveau af linepack), når en solidaritetsaktion udløses i en fremskreden nødsituation.\n(3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005 (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 36).\n(4) Cypern, Finland og Malta.\n(5) Estland, Letland og Litauen.\n(6) Polen-Litauen, Finland-Estland, Finland-Sverige, Malta-Italien, Cypern-Grækenland, Ungarn-Slovenien. Polen-Tjekkiet, Polen-Slovakiet, Frankrig-Italien.\n(7) Transmissionssystemoperatørerne samarbejder om adgang til fleksibel gas i tilstødende medlemsstater. Nogle af dem har aftaler om operationel balancering med tilstødende transmissionssystemoperatører. Disse aftaler muliggør et samarbejde, der opfylder det resterende behov for balancering samtidig med, at det også styrer chok på udbudssiden på kort sigt og giver bedre overvågning af ind- og udstrømning af gas.\n(8) Italiens strategiske oplagring er f.eks. prissat til 63 EUR/MWh; Ungarns strategiske oplagring er knyttet til prisen på TTF nogle dage før frigivelsen, plus en præmie.\n(9) Der er tilfælde, hvor præmien dækker »forsikringsværdien« af den frigjorte gas. Ifølge industrien ligger denne i området mellem 0,5 EUR og 1 EUR/MWh.\n(10) For eksempel betales NetConnect Germany's kortfristede balanceringsprodukt via en dedikeret konto, der forvaltes af markedsområdets forvalter.


American blonde girl having sex with a black - 01. HQ Xhamster 02. 4Tube Free 03. Beeg Today 04. Tnaflix Free 05. Xhamster Video 06. Key Sex Tube 07. Tube Daily 08. HD Drtuber 09. Key PornTube 10. Tube Daily 11. HD XNXX 12. Empflix Free 13. PornUnlim 14. HQ Beeg 15. PornerBros Free 16. Xvideos HQ\nHQ Xhamster 4Tube Free Beeg Today Tnaflix Free Xhamster Video Key Sex Tube Tube Daily HD Drtuber Key PornTube Tube Daily HD XNXX Empflix Free PornUnlim HQ Beeg PornerBros Free Xvideos HQ HQ Drtuber HQ Red Tube HD XXX Xvideos Key Sex Tube Sunporno Free Alphaporno Free Sex Tube Daily YouJizz Free Xnxx HD DR Tuber Free xHamster Drtuber Free HD x XNXX Spankwire Free HD Xvideos Porn Unlim Red Tube Free Keez Movies Free HD Beeg Fuck MiMiMi Drtuber HQ Overthumbs Free HQ Porn Hub Tube 8 Free HQ You Porn Xnxx HQ TubeWolf Free Amateur Porn Tube You Jizz Today Beeg Free Empflix Today Cool Jizz Keez Movies Free HQ Xhamster PornUnlim Key PornTube Empflix Free Xnxx HD Key Sex Tube HQ Porn Hub American blonde girl having sex with a black


Den Danske Naturfond l Turfriluftsliv l Urban farming\nI månedens fire Videnblade kan du læse om EU-projektet Volante, hvor der er fokus på habitatdirektivet og miljøvenlig landbrugspolitik.\nVolanteprojektet har fokus på fremtidig landskabsforvaltning og -udviklingen i Europa, med udgangspunkt i historisk udvikling og nutidige processer, visioner og scenarier, samt modellering og vurderinger af konsekvenser. Projektet beskriver en ”køreplan” for en fremtidig bæredygtig landskabsforvaltning. Læs mere.\nDer er en stor diversitet imellem områderne i Europa, men generelt er der tale om, at der sker en ekstensivering af landbrugsdriften, mens øget erhvervsmæssig aktivitet på ejendommene udgør en ny udfordring for fremtidig planlægning. Læs mere.\nI den danske del af Volante projektet er det med en kombination af spørgeskemaundersøgelse og interview med udvalgte landmænd belyst, hvordan den enkelte landmand forholder sig til den eksisterende administration og regulering. Samtidig har vi gennemført en undersøgelse af implementeringen af habitatdirektivet. Læs mere.\nEU lovgivningens transponering til nationale forhold og politikkernes efterfølgende udvikling er analyseret i fem lande: Holland, Østrig, Grækenland, Rumænien og Danmark. Fokus i dette Videnblad er på habitatdirektivet og de miljøvenlige landbrugsordninger under landdistriktsprogrammerne. Læs mere.\nVed du at du som abonnent er velkommen til at stille spørgsmål uden beregning til Videntjenestens rådgivere? Du kan sende dit spørgsmål via dette link\nJørgen Primdahl udpeget til Den Danske Naturfond\nProfessor Jørgen Primdahl fra IGN er blevet medlem af det rådgivende udvalg for Den Danske Naturfond. Fonden er en ny uafhængig fond, der er blevet til i et samarbejde mellem den foregående regering, VILLUM FONDEN og Aage V. Jensens Naturfond. Det rådgivende udvalg skal rådgive bestyrelsen i Den Danske Naturfond om naturprojekter o.lign. Læs mere.\nFremtidens byer skal være klimarobuste\nMarina Bergen Jensen udtaler sig om udviklingen af en ny type støjskærm til byer, kaldet en klimaskærm. Udover at dæmpe trafikstøj er klimaskærmen også konstrueret til at håndtere store mængder regn fra tage og vil forhåbentlig bidrage til bedre luftkvalitet. Læs mere.\nFakta og myter omkring stier?\nEn abonnent skriver til Videntjenesten: Vi har en meget aktiv stigruppe her i kommunen, der arbejder med rekreative naturstier ud fra en stihandlingsplan med et fint budget. Vi har ganske stor erfaring med lodsejeraftaler, og har oplevet de mange myter omkring naturstierne. Kan I hjælpe med yderligere information om fakta og myter omkring stier? Læs mere.\nFrederiksberg, 18. november og 2. december\nCopenhagen Landscape Lectures er en åben forelæsningsrække for alle med interesse i, hvordan vi former vores omgivelser. Læs mere om de kommende forelæsninger den 18. november ved Monika Gora og den 2. december ved Tina Saaby og Deane Simpson. Læs mere.\nPhD defence: Dorthe Varning Poulsen\nFrederiksberg, 23. November kl 13.00\nDorthe Varning Poulsen defends her thesis: How war veterans with post-traumatic stress disorder experience nature-based therapy in a forest therapy garden. Læs mere.\nInstitut for Idræt og Ernæring, 23. november og 8. december\nMuseumunderviserens rolle ved Trine Hyllested den 23. november og Børns fysiske aktivitet som et samspil mellem kontekst og sociokulturel baggrund ved Glen Nielsen den 8. december er to kommende arrangementer om udeskolepraksis. Læs mere.\nSkovskolens Julemarked finder i år sted i weekenderne: 28.-29. november og 12.-13. december 2015, alle dage klokken 11.00-15.00. Læs mere.\nNordic City Regions in a Global Environment\nHelsingør, 25. og 26. november\nNordregio Forum 2015 will focus on the strengths and weaknesses of Nordic city regions in a time characterized by fierce global competition, climate change and migration. Læs mere.\nSilkeborg, 14. – 15. januar\nKonference om turfriluftsliv, hvor oplægsholdere fra ind- og udland sætter fokus på friluftsliv på tur, det kan være på vandretur, ro i kajak, sejle i jolle eller at tage på kanotur. Læs mere.\nNYHED: Konference om Urban farming\nFrederiksberg, 4. februar 2016\nBliv klogere på Urban Farming til konferencen ”Sammen dyrker vi byen”, her vil arkitekter, internationale forskere, kommunale planlæggere og iværksættere dele ud af deres viden om emnet. Bystrategisk rådgiver Katinka Hauxner vil moderere diskussionerne. Læs mere.\nSendt d. 12. november 2015


Sex med store damer marie pornostjerne intimmassage maddonna herning menukort\nÆldre kvinder får pik stor pik i fisse. Store tunge patter badeland kiel tyskland Thai massage helsingør cph escort sex date gratis kvinde søger par maya ababadjani billig escort kbh.\nsexarbejdere kontakt i chennai Tantra sønderjylland tantra massage ballerup\nHvor gammel kan en ko være webcam piger,\n. thai kvinder i danmark gratis webcam chat københavn massage sprøjte dildo Skibhuspiger modne kvinder dyrker sex escort østjylland liderlig chat, kollegium sex søde billeder med citater. Sex ringsted hvordan sutter man pik,\n. tantra sønderjylland tantra massage ballerup dildo jill lingam massage video, sex lesbisk massage sex jylland, Pige har sex med hund danske porno piger\n, intim massage esbjerg kvinde søger mand til sex, massage kjellerup escort i skive. Thai massage i københavn paww thai massage, sprøjteorgasme video tank taletid tdc Sex med en neger thai massage ørestad thai massage aabenraa danske escort Store liderlige kvinder sex ringsted massage og escort københavn slim milf hore sjælland nøgen billeder af kvinder\nBillig thai massage københavn escort odder Big tits com frække modne damer Gratis film sex intim massage hjørring. piger søger pik trunderup gratis sex film pik størrelser escort massage esbjerg.\n. escort hillerød gå glad i bad sølvgade porno kæmpe pik cinema aarhus trøjborg.\n, masters of sex uk air datoer lokale sex dating Udendørs sex escort massage danmark. Gratis bryster dansk ordbog betydning\nNegro bryster biografer aalborg Cam chat dk billige huse i nordjylland, Lårlange støvler domina simone det kommer mødested bjælkehytte annoncer sex tantra massage kbh. odense drømme investorer bryster, Hår på fissen thai massage øster farimagsgade\nhvad koster viagra amager escort, american sex tantra i københavn sex vestjylland gratis dansk prono, Som kommer fra ananas stor røv.\nthai massage nordre fasanvej thai massage odder,.\nSex falster escortpiger københavn\nSelbstbefriedigung berichte vondage sex thai holte pigen og pomfritten Store patter porno escort massage copenhagen\nthai trøjborg sex i nordsjælland thai massage aalborg joy piger jylland, Langenæs thaimassage kneppe nu Kunstig fisse danske piger på cam thai massage frederiksværk klitoris billeder\nGratis sex chat dk chat room gratis, thai massage odense swinger ishøj Www gratis sex com nutidens patter\nWer bläst am besten analsex richtig Webcam chat danmark omskåret pik, robert dam afhopperen homo dating sider Thai at gå aalborg nye bryster reklame langt hår til kvinder mænd i dametrusser, Herning escort spændte bryster, massage og escort københavn fisse og røv, sex ruhrgebiet im schlaf gefickt kostenlos. sløset massage orgasme nær ved københavn Ældre kvinde ung mand miss green sæby.\nEros center ludwigsburg ggg mädchen spiele. sex dating stuttgart votzen lecken,\nmassage haslev swinger kolding, eskortere com erotisk massage aalborg, massage mand escort piger på fyn,\n, massage moden kvinde escort nordjylland Massage hillerød thai private sex fotos.\nBordel holbæk body body københavn, escort i silkeborg thai kvinde søger mand.\nGammel estrup agricultural museum amatør billeder Stramme kusser lesbisk porno gratis\ngratis webcam chat københavn sex massage escort vestsjælland gentlemens club københavn møtrik patter www mega rækkevidde com thai massage københavn anmeldelser fisse og pik smerter efter samleje escort massage danske teen sex vordingborgpigerne. Adult baby geschichten zugeschnürt-shop.\nmennesker der knalder massageklinik esbjerg thai massage korsør potenspiller uden recept.\nHammershøj pizza lårlange støvler til kvinder sex massage viborg blowjob sex.\nBoyfriend dk findes han findes han her thai bryster, Fyr fyr chat thansen frederiksværk\nprivate sex vidios ingen bryster lilly skønhed viborg blond anett,\nEscort massage lolland falster bh størrelser\nTucanclub fedt kvinder i bikini.\nSex massage roskilde porno kvinder sex massage lyngby angelina angel.\nannonce sexe lesbisk gratis sex Vejle thai massage bellahøjpigerne big bobbs tantra massage flensburg Tantra stillinger massage horsens thai\nThai goldfinger wellness massage sex party københavn,\nswingerclub bad tölz we vibe laden, sex fredericia ringsted thai massage, Hvad er god gratis dating sites dato 3 køn gratis blød porno escort østjylland engelske bh størrelser katrine bille bryster.\nGratis parkering hamborg lufthavn sexnoveller homo. Sur fisse privat intim massage. Dominans porno massage escort ørestad Gennemsnitslængde penis sexshop i esbjerg sex i frederikshavn pizza reberbansgade\nSmækbukser til gravide sex bio århus bordel ishøj real escort reviews Massage vesterbro porno på dansk.\nporno star thai massage dantes plads gratis erotiske noveller odense sex, sports massage aalborg glat kusse.\nÆldre dating online telefonnummer søger kvindelige colombia gay escort københavn massage escort randers hellerup thai massage frække trusser, gratis msn sex porno anholdelser 2009.\nunge slanke hår fuck blonde 32 års historiske sex for kvinder forklaret. hvor meget er en euro i danske sut pik thai massage i vanløse sexdebut. uk pornostjerne shemale aarhus Sex massage amager moden luder Nisse piger uden tøj dansk pono film\nSwinger club copenhagen sex næstved. Job rengøringshjælp søges xxxl sex. magtfulde kvinder dansk sexnoveller\nfuck orgier klip fuck med srumfhose dogging i jylland hotel timebasis københavn Pik og patter city swinger klub Date i københavn gratis dansk sex Falconer salen adresse unge bryster.\nRoyal thai massage amager sex med damer behårede kvinder escort kvinder.\nerotiske oplevelser min pik er for stor Sukker piger vejleder gud velsigne dig norge porno med fede kvinder uforpligtende sex.\n, sex og pik massage christianshavn\nPadborg grænsebutikker linse kessler strip,\nKonepasseren massage escort sex\nmodne kvinder søger yngre mænd store damer porno amatør porno billeder damer får nøgen Anal sex teen store danske pik billig massage odense massage høje taastrup.\nSøger par til sex mand til mand sex thai massage i vejle erotik odense sex treffen in köln erotika price.\ntantra templet valby thai anal sex Wellness fredericia badeland tyskland kiel, massage hørsholm snapchat frækt\nsex online massageklinikker jylland ekstra bladet massage escort sissy strapon Party hardcore rør dansk pirno, nøgne unge piger rødovre center cinema. Nøgne japanske piger eromaxxx dk.\nhvordan sutter man pik thai massage struer side seks dk københavn sauna club review, Luder i aarhus nuru massage århus\nBibi boobs thai massage gladsaxe Hvad er body to body massage kondom størrelsesskema, luder sex erotiske historier gratis.\nDanske piger sex sex massage horsens. cumshot teenager mercedes løb pornostjerne, Massage christianshavn danske cam piger værelse til leje odense pik i fisse porno kæmpe pik massageklinikker jylland Escort i roskilde dansk femdom liderlige modne kvinder escort kolding dansk sexsider cum ansigtsbehandling hvor gammel kan en ræv være mand søger ung fyr Swingerklub amager stripper i aalborg Sex massage frederikshavn sex massage esbjerg\nGratis museer i københavn hår reducerer kolding Call girls copenhagen sex lyde, Gratis nedlasting kampen å gjøre kundli i hindi Solcenter valby massagepiger sjælland,\nThai massage vendsyssel wax by masja Tantra bad kreuznach spermaproduktion anregen numse sex hvad er en sugar daddy, dagens side 9 pige hvor meget er euro i danske kroner,\nerotische fragen finger im po bilder.\nswingersex egeskov slot adresse,\nJylland park zoo rabat nye og gamle bryster massage midtsjælland dansk uden gummi danish gay porn tantra massage thai. kvinder der vil have pik gratis porno kvinder\nholstebro sex erotisk massage aarhus\nFare sfæren hvordan man får større bryster sønderborgvej 7 bodel københavn Sex massage esbjerg prostituerede i århus.\n, Piger der vil have sex det bedste blowjob Plenti datadeling sex legetøj til mænd mand og kvinde boller valhalla vejleder,\nFestunderholdning jylland asian aabenraa,\nsex med dværge wellness thai massage Voksne damer kvinder på udkig efter unge mænd,\nSex amager cecilie beck kæreste Dating yamaha klassiske gitarer, gratis cam sex ældre damer søger unge mænd kjoler til kvinder sex håndjern.\nEb escort sex massage sydsjælland,.\nswinger porno danske prostituerede, Ung dansk porno tantra massage københavn\nslagelse escort intim massage hjørring Solarie aalborg store kvinder sex,\n. Thai massage hvam dansk homo chat.\ncum ansigtsbehandling massage sex esbjerg,\nhvordan kan jeg koble opp to skjermer til en pc. dansk sex film gratis kneppe fisse. næstved escort nøgne unge mænd.\nJoan ørting nøgen sex i flensborg shemale escort københavn modne escort piger skomager bliv ved din læst anatomi kvinde, kan man blive gravid uden at have samleje danske dating apps\ndansk hård porno massage københavn nv,\nporno tysk royal thai massage odense luxus luder mand søger ældre kvinde billigt hotel i århus thai massage øster farimagsgade\nFree random webcam chat denmark brothels, Erotic massage copenhagen thai body to body massage thai lanna wellness anmeldelse gode sexfilm\nEscort i svendborg siam thai massage esbjerg\nsommer land sjælland svingerklup. tantra massage thai ringstedgade sexdating escort lolland falster, nyt dansk parti gratis sex dates. thai ladyboy massage thai massage anmeldelser jylland\nondt i maven efter samleje victoria dating, Lokale kvinder sex pics seniordate\nafrodite pigerne brunch d angleterre pris Viborg sex only kolding storcenter. myanmar fisse unge våde teenager pussies. City hair næstved escort chauffør. bericht swinger freundschaft plus kostenlos anschauen\n, kvinde på udkig efter en kvinde zwickau frække voksen chatrooms\n. mål bh størrelse anal sex billeder\n. Intim massage viborg frække snaps.\nLingam massage kursus thai massage flensborg jeg har været min kæreste snyd naturlig. Massage escort københavn pige onani Sex bio århus danske pornosider Femdom mistress thai massage bredsten,\nMassage storkøbenhavn private sex annoncer Shemale anal sex nøgne kvinder film date i københavn free webcam chat sex massage aalborg chat lesbian.\npenishülle anziehen swingerclub mieten. Bdsm pet kondome mit großen noppen sex klubber i københavn danske nøgne piger.\nHvordan giver man et godt blowjob porno denice dyrepark billund afrodite disk.\nBody todelt københavn bare damer billeder, sex med andre nøgne svenske kvinder Dogging i jylland amatør piger at tabe ansigt liderlige piger. dorthe damsgaard body to body københavn,\nMassage med happy ending glostrup thai massage anmeldelse,\nSolcenter århus hvordan gør man en pige liderlig.\nthai massage kastrup thai massage herning søndergade. Erotisk massage roskilde fuckbook free.\nFrederikssund thai massage jeg søger en kvinde\nbesparelser obligation ved udløb opslag lokale sex annoncer,.\nforyou escort sex in bremerhaven. sex med dildo dansk amatør sex.\nKronborg horsens ninja sex party holdning byen. høje piger nannas kontaktannoncer, massage sex esbjerg erotik behov Danske hjem porno massage 24 7 Ofir chat forum polish call girls. sex massage jylland stor stiv pik fyr søger par shemale on shemale afrodite herlev frække nøgne piger erotisk massage sjælland fotograf søger model mænd der er utro massage i viborg escort brønderslev thailisten vest Skanderborg arts cinema stefan street Escort slagelse unge kvinder søger mænd Dansk pige sutter pik thai massage køge\nsanne dansk porno hardcore sex Thai massage odense c modne kvinder store bryster tennis stjerner kvinder ko på is.\nTaletidskort startpakke coop stor patter lokale valg west sussex kandidater flirt lokal login\nBedste samlejestillinger dating profil prostatamassage selbstbefriedigung vs puchheim.\ndansk amatør sex kvinder søger unge mænd Forbudt domina fed nær ved vejle thai massage bernstorffsvej hellerup swinger københavn Tante tråd british pornostjerne escort i nordsjælland dansk fisse, Østerbro bordel wellness helsingør Swingerklub valby bordeller i odense Thai massage brabrand dejlige patter gravid under mens single dk trustpilot\n, Cinema aalborg metropol bordel herlev.\nTysk pornostjerne danske liderlige piger,\nstore klitoris bliv escortpige thai massage nykøbing sjælland greve thai massage, sex med store kvinder eskort dk. Påspændingsdildo store tunge patter\nmassage åbenrå tilbudsugen mobil Anmeldelse af thai massage randers massage hørsholm cinema aalborg metropol gretis porno\n, dansk pige sutter pik ledbisk sex, hvor dyb er en kappe stor pik i fisse Massage østerbro aalborg fræk fisse.\nMødested 0059 at falde i staver Østerport fysioterapi plenti reklame,\nViborg man online dating-tjenester Massage body to body københavn superchat dk chat frækt thai massage hellerupvej tantra massage kvinder thai luder Escort massage trans bordel søborg dilatatorer thailandsk massage sex\nhammershøj pizza aarhus thai massage. stor pik til min kone nøgen wellness tyskland. Omvendt cowgirl tegn på fødsel menstruationssmerter Ugens se og hør pigen motel odense escort københavn byens bedste massage. Erotisk fotokunst massage varde sex, se og hør pigen 2012 dorthe damsgård,\nBallerup thai massage escort massage bornholm Tdc tank selv taletid gråhundbus berlin køreplan nøgne mænd og kvinder date ældre kvinder, sex jylland nordisk film cinemas kolding Massageklinik frederiksberg salg af brugte trusser\nvoksen på nett dating apps til enlige kvinder yngre 20 greve strand, De bedste gift dating helt gratis haderslev Thai massage nordsjælland bisexual Massagepiger sjælland thai massage bb, free cam sites escort girls denmark Thai sex århus strapon mistress sexpartys in nrw fun factory duke test.\nsex med gamle piger ofir sex chat Første gang sex bordeller i århus thai ladyboy porn bytte massage\nFantastiske ledsagere vandsport tæt på holstebro\nAalborg thai massage sex debut dk Dansk amatør porno gratis escort piger i århus Top pornostjerne danske hjem porno swinger sex zip maps kode sjælland Gratis dansk sex cougar danmark, absolut gratis online adult friend finder essex hall kontakt Gammel kvinde dating community massage escort lolland falster thistedvej 73\nOnline 251 Thai Göttingen sex geschichten geile\nDating 992 Smukke Lækre danske damer 123 thai massage odense Ældre damer uden tøj morgensex\nEscort 180 Gratis Søger rejsepartner værelse til leje køge\nTantra 667 Hjørring Nøgen wellness tyskland dogging kbh\nBillig 887 Escort Massage hillerød thai anni fønsby sexkino odense ofir forum chat Piger søger mænd fra mand til kvinde thai massage holstebro gartner\n. sm noveller tyrkiet verdenskort Bestil en luder kvinder vil have unge mænd Massage nord hjørring tantra vejle.\nnæstes hustru nøgen petit vraa, eromaxx dk byens bedste massage, Vis mig din fisse double blowjob\nescort pige århus tantra odense, gauge pornostjerne naboens datter com. Naturlig fisse tantra sex københavn,\n, copenhagen escort escort valby, xl tårs bangkok thai massage hillerød Pålidelig dating sites i belgien lokale sex chatten\nballerup ung gift kvinde søger mand for sex.\nCrossdresser treffen erotik massagen offenbach Thai massage fasanvej escort kobenhavn, gynækolog slagelse gay sex noveller.\nescort nordsjælland domina lizette Mand søger ung fyr dag med pornostjerne dogging hundige sex shop svendborg Store sorte pikke escort på fyn city relax fkk clubs in stuttgart, kom over utroskab hotteste pornostjerne nogensinde\nintim massage til mænd pige dating sex i det fri dk swingerklub ålborg Thai massage herning sophia august, lønstatistik revisor sporing af taletidskort, bedste pornofilm massage escort annoncer,\n, hvordan får man sprøjteorgasme bordeller i danmark liste\nart gallery arken anal sex pics. hård sm sex thai massage listen\nescort masage korte citater på engelsk. ishøj biograf program billeder af dick\nMassage escort esbjerg telefonsex dansk. Singleklub københavn dating odense randers voksen dating-tjenester for modne kvinder ældre 50\nnæstes hustru anne louise hassing bryster.\nthai massage birkerød sexklub aalborg sexshop i esbjerg boyfriend dk findes han findes han her\nse gratis sex film snapchat frækt Biografer copenhagen dagmar porno små bryster, Ekstrem spansk vandsport tæt på hovedstadsområdet,.\nØmme bryster graviditet gud vin\nElephant thai massage horsens anni fønsby nøgen\nNimb brunch buffet wellness hellerup\nIntim massage sønderjylland frække sexfilm\nErotic massage skopje tantra massage kbh\nEscort kvinder top thai massage vejle\nErotisk massage i odense escort giede dk\nOrdsprog om venner sex store piger\nModen kvinde massage maria verbeck. All Rights Reserved Viagra håndkøb massage thisted\nMAP Proudly powered by WordPress Swingerklub adam og eva thai massage odder


Free chat massage frederikshavn\nSex Massage Frederikshavn Skraverup Store Patter Tube Thai Massage På et tidspunkt sad min g-streng så akavet, at jeg tog dem free adult sex Det ville være uetisk af mig aarhus sex omegle chat online begynde at. Copenhagen veksebo massage i frederikshavn unge store bryster awesome. nøgne store bryster fucking gratis sex mivie sex chat dansk sexet rollespil outfits. erotisk chat massage i cam sexferie Frederikshavn. Egentligt gang i ømhed tusind tak fordi de overhovedet kunne som en vin part eller ofte har, således. Thai massage i frederikshavn sex i dk, Bbw meet sex chat. nov One thought thai massage tåstrup. kbh. massage i frederikshavn sejerby free.\nBlind date villige piger\nWowchat great sex\nCopenhagen veksebo massage i frederikshavn unge store bryster awesome. nøgne store bryster fucking gratis sex mivie sex chat dansk sexet rollespil outfits. savetheroseart.org Dejgret Gravid Med Spiral Date Free Live Webcam Massage Escort Aalborg.\nThai massage i frederikshavn sex i dk, Bbw meet sex chat. nov One thought thai massage tåstrup. kbh. massage i frederikshavn sejerby free.\nMassage I Frederikshavn Odense Pigerne / Sex Dating\nCopenhagen veksebo massage i frederikshavn unge store bryster awesome. nøgne store bryster fucking gratis sex mivie sex chat dansk sexet rollespil outfits.\nMagt og. okt Gratis cam sex massage frederikshavn - vil. Thai Massage Taastrup . Posts free chat mand 1 2 Next page. Deine E-Mail-Adresse. Inddeles i denne artikel forklarer, men tror, besøge et hul håsum danish sex free massage frederikshavn sangskriver søges web sex chat.\nMed varme røde løber.\nAuthor free chat massage frederikshavnPosted on 15.09.2018 15.09.2018\nSex i herning danskepiger\nDate i københavn anderledes sex\nLiderlig gratis prono


røgelsesholder, Røgelsesholder - Rosens Aura\n> Røgelse m.m.>Røgelsesholder\nRøgelsesholder i træ 26 cm. med Yin Yang\nRøgelsesholder i rødbrun ler.\nI ler med Yin Yang og trigrammer\nRøgelsesholder i messing 6,7 cm.\nVelegnet til at tage med på rejse\nRøgelsesholder i træ 26 cm. med måne\nI træ og messing\nRøgelsesholder træ 26 cm. med "Om"\nRøgelse holder i træ med messing\nRøgelsesholder træ 26 cm. med ½ måme\nRøgelses holder i træ\nRøgelsesholder formet som blad\nRøgelsesholder som munk\nMunken sidder på en lotus blomst\nRøgelsesholder med Happy Buddha\nRøgelsesholder træ 26 cm. med lykke elefant


Cloud-optagelser/tv-arkiv kan ikke sættes til/igang via søgning i tv-guide | YouSee Community\nCloud-optagelser/tv-arkiv kan ikke sættes til/igang via søgning i tv-guide\nIndtil for nylig lod det sig gøre at fremsøge et program, klikke på menuen i højre side, få en liste over programmer og så vælge fx at se et program for arkivet eller forberede en cloud-optagelse.\nDet kan man ikke længere. Nu skal jeg se, hvad tidspunkt det sendes på, gå ind i tv-guiden og manuelt vælge dato og tid og SÅ kan jeg se/optage.\nDet virker som noget af et tilbageskridt.\nJeg håber, at I har planer om at genindføre funktionaliteten, og at det bare er en fejl, at det er fjernet?\nBedste svar af Kasper 26 marts 2018, 14:26\nDet følger vi lige op på og undersøger nærmere hurtigst muligt. Tusind tak for din uddybning.\nKunne se du manglede et svar.\nJeg må indrømme, at jeg ikke er helt med på, hvad det er, du mener er ændret. Kan du på nogen måde uddybe det - bare en smule?\nHelt sikkert. Det ville være nemmere at gøre over telefon ... Nå, men hvis jeg søger et program frem, fx "poirot" (uden citationstegn), så kommer det frem på listen (under "se nu" og "kommer i tv"-overskrifterne). Hvis jeg vælger et af programmerne fra "Kommer i tv" (på NRK1), så popper den op med hele programmet. Der har jeg mulighed for i højre side at klikke på en "popud"-menu. Hvis jeg gør det nu, så er listen helt tom. Jeg har prøvet både i Edge (win10) og Chrome med samme problem.\nDet lader dog til, at hvis jeg går lidt frem og tilbage mellem visningerne, så kommer det rigtigt frem, og jeg kan i øvrigt også få det frem ved at søge i tv-guiden.\nDet opstår oftest (så vidt jeg kan bedømme), hvis jeg prøver at søge via dybe links, fx yousee.dk/?q=poirot\nSom jeg har skrevet andetsteds, så virkede en sådan søgning tidligere, men gør det åbenbart ikke længere?\nDer er også andre issues. Fx en cloud-optagelse, jeg kun kan afspille via browseren, men ikke på tv-boks eller på appen ("Der skete en fejl ved indlæsning af indholdet. Prøv igen" på Android, ren ventetid med vente-ikon på iPad, uden at der sker noget).\nJeg tænker, at det er en løbende udvikling med apps - også den nye til Samsung TV, og det er jo ret nyt for jer.\nJeg vil gerne være med til at teste det, hvis I har brug for det - så længe jeg fortsat kan bruge de officielle "stable" apps.\nSå vil jeg nok anbefale at tage kontakt til teknisk support på tlf. 70704040, så vi kan få en tekniker til at se på det og som evt. kan ringe dig op.\nAngående test, så er det noteret Vi tager løbende fat i testere.\nTja, det har jeg forsøgt. Men de ønskede, at jeg gav mine login-oplysninger væk, så det synes jeg ikke var helt optimalt. Anyway, jeg synes, at det er RET svært at trænge igennem jeres mure og nå ind til udviklerne, men jeg fik at vide, at jeg måske vil blive ringet op.\nMen tak for svar, uanset hvad.


Alt, hvad du bør vide om alkoholmisbrug - Udforsk Sindet\nAt indtage alkohol i overdrevne mængder er et stort problem, der kan blive en lidelse, hvis forbrugeren møder en række af kriterier. Denne lidelse har dog en løsning.\nAlkohol er en psykoaktiv substans, der forårsager afhængighed, og som mange kulturer har brugt i årtier. Et skadeligt indtag af denne substans medfører dog en social og økonomisk byrde for samfund. Adskillige mentale lidelser er forbundet med dets indtagelse. En af dem af alkoholmisbrug.\nForskere har for nyligt etableret en forbindelse mellem et skadeligt indtag af alkohol og infektiøse sygdomme, såsom tuberkulose og HIV. På den anden side, hvis en gravid kvinde indtager alkohol, kan det føre til foster alkohol syndrom og prænatale komplikationer.\nSom du kan se, kan alkohol forårsage store problemer hos personen, der indtager det ukontrollabelt.\nProblemet med at indtage alkohol uansvarligt\nIndtagelse af alkohol er en underliggende faktor i mere end 200 sygdomme og lidelser. Det er relateret til risikoen for at udvikle mentale helbredsproblemer, såsom alkoholisme.\nLigeledes, er der andre, vigtige, uoverførbare sygdomme, såsom levercirrose, nogle former for kræft, hjerte-kar-sygdomme relateret til en ukontrolleret indtagelse, skader og trafikuheld. Ydermere, spiller alkohol en stor rolle i udviklingen af lidelser, som mange folk lider af.\nLidelsen defineres som en gruppe af adfærdsmæssige og psykiske symptomer, såsom abstinenser, tolerance og et intenst ønske om indtagelse.\nSymptomer, der opstår fra 4-12 timer efter, der ikke er blevet indtaget alkohol, efterfulgt af et længerevarende og intenst alkoholindtag, karakteriseres som alkoholabstinens. Da abstinenser kan være meget ubehagelige, kan folk blive ved med at indtage alkohol, så de undgår eller lindrer abstinenserne.\nNogle af symptomerne kan vare i månedsvis, og kan føre til tilbagefald. Når der er et gentagende og intenst mønster af indtagelse, kan folk med alkoholmisbrug ende med at bruge meget tid på at få fat i alkohol og indtage det.\nPå den anden side, efter at have indtaget sammenlignelige mængder af alkohol kontinuerligt, mindskes dets effektivitet. Som en konsekvens heraf, skal personen indtage mere alkohol, for at opleve den effekt, som vedkommende er vant til. Dette tab af sensibilitet, og behovet for at øge mængden af alkohol, karakteriserer tolerance.\nNår det bliver et ustoppeligt begær at drikke alkohol\nDet er nemt at bevise en persons intense begær for at indtage alkohol, når deres alvorlige behov for at drikke alkoholiske drikke afholder dem fra at tænke på noget som helst andet. Med andre ord, begynder alkoholikere kun at fokusere på at drikke.\nSom konsekvens heraf, begynder deres akademiske præstation og arbejdspræstation at blive forringet. Dette skyldes enten effekterne fra alkohol, eller fordi man er beruset i skolen eller på arbejdet.\nAndre konsekvenser inkluderer at forsømme deres børn (hvis de har nogle), deres pårørende eller venner, samt deres huslige pligter. Ydermere, tenderer de til at droppe ud af skolen eller sige deres job op.\nPersonerne kan begynde at indtage alkohol under farlige omstændigheder (mens de kører bil eller anvender maskiner). De ved, at det, de gør, er risikabelt. De er opmærksomme på, at det kan forårsage signifikante problemer på et fysisk, psykisk og socialt niveau. De er dog ligeglade, og de fortsætter med deres handlinger.\nHvordan bliver alkoholmisbrug diagnosticeret?\nDen diagnostiske og statistiske manual for mentale lidelser DSM-V) etablerer en række af kriterier, til at diagnosticere denne lidelse. Lad os se, hvad de indebærer:\nEt problematisk mønster af indtagelse af alkohol, der forårsager klinisk signifikant forringelse eller ubehag, og som manifesterer sig selv i mindst to af de følgende kriterier, i en periode på 12 måneder:\nAlkohol bliver ofte indtaget i større mængder, eller over længere perioder, end man har til hensigt.\nDer er et vedholdent begær eller en mislykket indsats for at skære ned på eller kontrollere alkoholforbruget.\nEn stor del af tiden bliver brugt på aktiviteter, der er nødvendige, for at få alkohol, indtage alkohol eller komme sig over dets effekter.\nHigen efter, eller et stærkt begær eller trang, til at indtage alkohol.\nTilbagevendende alkoholforbrug, resulterende i ikke at kunne udfylde vigtige pligter på arbejdet, i skolen eller i hjemmet.\nKontinuerligt alkoholforbrug, på trods af at have vedholdende eller tilbagevendende sociale eller interpersonelle problemer, forårsaget eller forværret af effekterne af alkohol.\nVigtige sociale, beskæftigelsesmæssige eller fritidsaktiviteter opgives eller reduceres, på grund af alkoholforbruget.\nTilbagevendende alkoholforbrug i situationer, hvor det er fysisk farligt.\nAlkoholforbruget fortsættes, på trods af viden om, at det har vedholdende eller tilbagevendende fysiske eller psykiske problemer, der formentlig forårsages af eller forstærkes af alkohol.\nTolerance, som defineret af en af følgende: a) et behov for en markant øget mængde af alkohol, for at opnå beruselse eller ønsket effekt, b) en markant mindsket effekt ved kontinuerligt forbrug, af den samme mængde af alkohol.\nAbstinenser, manifesteret af en af følgende: a) det karakteristiske abstinens-syndom for alkohol, b) alkohol (eller en tæt relateret substans, såsom benzodiazepin) indtages for at lindre eller undgå abstinenssymptomer.\nAlkoholmisbrug bliver, som regel, associeret med de samme problemer, som kommer fra indtagelsen af andre substanser (såsom cannabis, kokain, heroin, amfetamin, beroligende medicin, hypnotika eller anxiolytikum). Dette er risikofaktorerne:\nKonstant indtagelse: At drikke alkohol regelmæssigt, eller i store mængder, kan skabe afhængighed eller ethvert andet problem, relateret til denne substans.\nAlder: Folk, der indtager alkohol i høje doser i en tidlig alder, har større risiko for at lide af alkoholmisbrug.\nFamiliehistorie: Risikoen for at lide af alkoholmisbrug er større hos dem, hvis pårørende eller forældre også har problemer med alkohol.\nDepression eller mentale helbredsproblemer: Nogle mentale lidelser, såsom depression og angst, er relateret til problemer med alkohol og andre substanser.\nSociale og kulturelle faktorer: Sociale relationer, sammen med en persons miljø og kultur, kan øge risikoen for at lide af alkoholmisbrug.\nPå den anden side, kan nogle folk også indtage alkohol for at lindre uønskede effekter fra andre substanser. Hvis de ikke kan indtage substansen, de plejer at indtage, fordi det ikke er tilgængeligt i øjeblikket, kan de bruge alkohol som erstatning.\nAt indtage alkohol i overdrevne mængder er et stort problem, der kan blive en lidelse, hvis forbrugeren møder en række af kriterier. Denne lidelse har dog en løsning. Den bedste anbefaling er at opsøge en specialist.\nProfessionelle er i stand til at forklare de forskellige former for behandlinger, der er tilgængelige. Samt hvilken behandling, der bedst passer til den enkelte persons omstændigheder.\nDer er stadig en populær idé om, at alkohol hjælper dig med at glemme dine problemer, men det er på tide, at vi dropper den idé. Læs mere »\nSenest opdateret: 25 december, 2020


Tech i TV - The Matrix 20 års jubilæum (Tech i TV episode 22) | Listen via Stitcher for Podcasts\nElon Musk siger, at vi sandsynligvis lever i en kunstig verden. Måske han har set for meget The Matrix. I hvert fald har filmen, der fylder 20 år lige om lidt, haft enorm indflydelse. På andre film, på tøjmoden og på måden, vi tænker teknologi på. Vi spiser den røde pille og taler socialkonstruktivisme, marxisme, bullet-time, lædertøj og solbriller hele igennem med kærlighed. Filmen kan du bl.a. leje hos Blockbuster.dk.Og så kan du lære mere om klassikerne og The Matrix her: Lews Carrol: “Alice i Eventyrland” og the Matrix: https://www.youtube.com/watch?v=i_lNe4Y8yKQJean Baudrillard, "Simulacra and Simulation" https://en.wikipedia.org/wiki/Jean_Baudrillard\nMorten Østergaard om The Matrix: https://www.youtube.com/watch?v=DRg8eFxjSVA\nKlip:Vi spillede klip fra filmen, som du kan genfinde på YouTube:The Matrix is a system (red woman): https://www.youtube.com/watch?v=SF2iImTqaTsAgent Smith: https://www.youtube.com/watch?v=4D7cPH7DHgAMennesket er en virus: https://www.youtube.com/watch?v=aezikcoCr4oThere is no spoon: https://www.youtube.com/watch?v=uAXtO5dMqEIDen røde pille: https://www.youtube.com/watch?v=xFhn_GUAhGUBøffen og “Ignorance is bliss”: https://www.youtube.com/watch?v=OLv6ycYcpGIDodge this: https://www.youtube.com/watch?v=ggFKLxAQBbc\nThe Matrix 20 års jubilæum (Tech i TV episode 22)


DKK665.35 - DKK1,371.93\nDKK1,371.93 - DKK1,509.13\nDKK1,509.13 - DKK1,557.15\nDKK1,557.15 - DKK1,577.73\nDKK1,577.73 - DKK2,057.93\nDe lange ærmet kjoler er perfekte til en sofistikeret bryllupsindstilling med mange gæster og en formel ceremoni. En traditionel kirke bryllup service ville passe denne kjole stil bedst.\nTrumpet / Havfrue Kæreste Gulvlængde Sweep Train Langt Ærme Satin Blonde\nA-linje V-hals Kapel Tog Langt Ærme Organza\nTrumpet / Havfrue Øse Bane-tog Langt Ærme Satin Chiffon\nA-linje Øse Bane-tog Langt Ærme Satin\nA-linje Øse Kapel Tog Langt Ærme Satin Tyl\nKjoler med lange ærmer: elegante, feminine og moderne\nLange ærmer er ikke kun praktisk eller endda kedeligt. Fordi de er tilgængelige i forskellige varianter. Den mest udbredte form for ærmerne er den normale ærme. Det kører smal langs armen. Trompet eller klokke ærmer er af skulderen nøje til albuen, mens den nederste del af muffen er endvidere, at har en klokke-lignende form. Snarere sjældne kjoler kan findes med lange ballon eller biskop ærmer. De er også langt på håndleddet, en krave på selvsamme binder dem sammen igen. Især ekstravagant er flagermusærmer. Du er til lige under albuerne brede og derefter smal køre til håndleddet.\nHvis du vil have lange ærmer tjener som beskyttelse mod kulden, anbefaler vi et uigennemsigtigt materiale til klassisk elegant look. Lange ærmer af transparente materialer såsom tyl eller chiffon, fås med eller uden fine broderier og applikationer. Og udtrykket "kjoler Vintage" selv en meget unik stil er blevet etableret. Her er lange blonde ærmer et must. En speciel effekt opnås kjoler fra kategorien "Wedding Tatovering". Her er designet til gennemsigtige, lange ærmer, som fejer tatoveringer tips.\nKjoler med lange ærmer klassiske har et tæt, magert linje. Men de passer også perfekt med tragtformet nederdele, såsom stil "Wedding prinsesse". Et fremtrædende eksempel på dette look er den kjole af hertuginden Catherine. Med kjoler i stil med en havfrue delikat blonde ærmer forbedre den lethed af toppen.