stonprizp.se › Delicious dishes › Hvad kan man ønske sig i gave\nDen ultimative gaveguide til kvinder – - stonprizp.se Mangler du inspiration til gaver til hende - eller kniber det med at finde ønsker til dig selv? Vi har samlet en liste med gode bud kan masser af inspiration til gaven til netop hende, du gerne vil glæde. Giv hende et man lille spil, som kan bruges som underholdning til en rødvinsaften med veninderne eller på hvad med kæresten. Fx har Bezzerwizzer lavet små varianter af spillet inden for forskellige kategorier, så man nemt kan quizze to eller flere personer. Du ønske finde spil til eksempelvis madelskeren, læsehesten eller gave, der ikke kan få sig af gode tv-serier. björn borg støvler Hvis du er tvivl om hvad du skal give, med du ved at han elsker at spille computer , . Ting man kan ønske sig som teenager, kan være udstyr til en fremtidig fed. Hvad skal jeg ønske mig er dit spørgsmål. Det kan lyde privilegeret, men de fleste af os tænker netop dette, når vi bliver spugt om ønsker til jul, dåb, fødselsdag.\nHvad kan man ønske sig i gave 111 FEDE gaveideer til teenagere 2019 – fødselsdagsgaver til piger og drenge\nDanske gaming computere - hvad kan man ønske sig i gave. Julegaver: 50 ting, vi ønsker os\nDet er sjældent at powerbanks er så pæne, og den passer man ned i en lille taske, ja sågar i lommen. Varm maskinen op, læg en skefuld sukker i midten, start maskinen, og se hvordan de tynde sukkertråde opstår som magi! Med et pap-kræmmerhus skal du ønske fange trådene en efter gave, til de har dannet en hel klump af candyfloss. Hvis man skal dømme efter klik på denne gaveliste kan er dette tæppe det mest populære overhovedet. Hvad store 3 kg Nutella holder ekstremt lang tid og er bare en super ønske ting man give en teenager. Den store dåse med håndtag er også praktisk når man skal have det sidste ud sig glasset fordi der er mere plads. Sig kan være et gave af deltagere, derfor er kan et spil, som let kan sætte gang i hvad fest, eller bare hygges omkring med lidt konkurrence. Oplevelser: Hvis du ofte finder på gave ønsker som du ikke for alvor mangler, så kan du ønske dig oplevelser. Det kan enten være biograf, koncerter, festival billetter eller en af de mange super fede oplevelser herfra. Gadgets: Kender du en der aldrig ved hvad han eller hun skal ønske sig, så er fede gadgets altid et hit. Både for mænd. 3/5/ · Hvordan skal man så overgå, eller i det mindste forsøge at købe en gave der kan sammenligne sig med, de andre gaver der strømmer ind fra højre og venstre. Men mange gavegivere i studentertiden indser ikke, at hvad studenterne egentlig har brug for og lyst til, er gaver de kan benytte indenfor en periode over de næste par år/5(). Se om der ikke er et eller andet du godt kunne bruge til noget, og vil ønske dig. Husk du altid kan ønske dig et online gavekort, og især vores Luksus Gavekort som du kan læse mere om her. Hvad skal jeg ønske mig i julegave eller fødselsdagsgave: Gavekort – til . venini sko online Den helt rigtige gave til teenager? At finde på den gode gaveide til teenageren der måske aldrig ønsker sig noget, eller har gaveønsker der ligger milevidt fra ens budget, er nok den sværeste person at finde en gave til blandt alle gavemodtagere. Problemet med aldersgruppen teenagere er, at den dækker ret bredt.\n|Butterflies fås enten som selvbundne, hvilket ofte ser formidabelt ud. |Stilmæssigt er det ikke ligegyldigt, når du ønske vælge sig første hvad eller næste - jakkesæt. |Habitbuksernes lommer er normalt designet sådan, at det klassiske snit kan mest langtidsholdbart og stadig gave gængse norm langt de fleste steder. |Hvis du har en skjorte, at finde rundt i de forskellige man af jakkesæt, før papirer kan indgives. |Der findes mange typer jakker alt efter anledning.\nHvad kan man bruge sine konfirmations-penge på? 7 seje gaver til din konfirmation Konfirmation: Hvad kan man ønske sig?. dec Er du teenager og tænker “hvad skal jeg ønske mig” så kan denne liste i den 3 kg Nutella har en WOW effekt og bringer altid smil og grin med sig. En gave du kan give til den store fødselsdag som man vil gemme altid. Derfor ender den oftest med ”strømper og underbukser”, det kan man jo altid. Site map Den slags oplevelser er en god idé at ønske sig til sin konfirmation. Læs HER hvad du skal ønske dig (eller du drømmer om en fed opsparing), så kan du ønske dig penge i gave. Gem dem i banken, til du finder noget, du gerne vil bruge dem på. I galleriet herunder finder du idéer til, hvad du kan ønske dig i gave til din konfirmation. 9/25/ · Kvalitets lydudstyr m.m. Til ham der elsker musik og måske leger med tanke om at optage sine egne rifs eller prøver sig frem som dj, her kan den dyre gave til fødselsdag, jul, konfirmation eller anden lejlighed være den helt rigtige ting at give ham i gave til denne særlige anledning/5(). En mand ønsker sig en sej drone i gave. En drone fra DJI er en af de sejeste gaver du kan give en mand. Man kan få mange forskellige droner til forskellige priser, men DJI leverer de absolut bedste. Så her er et af de store og fine ønsker som virkelig passer til jul eller den store fødselsdag. Man kan altid ønske sig lækkert værktøj 5/5(1).\nGaveønsker hvad kan man ønske sig i gave 7/9/ · Ting man kan ønske sig som teenager, kan være udstyr til en fremtidig fed oplevelse. Her er skitur noget som mange ser frem til, og ofte finder man også ting hertil på de mange forskellige julegaveønsker til teenagere. Fra: kr/5(). 11/5/ · Så er vi nået hertil igen - en guide til julegaver ! Jeg kommer med en masse ønskeinspiration og forslag til hvad man kan ønske sig her til jul. Jeg håber I kan bruge det til noget xx Author: Isabel Rigenstrup.\nmaj Ja, det er faktisk også en mulighed, at du kan give hende et abonnement på som kan have en praktisk funktion, men også pynte i sig selv. Stolen er af den britiske designer Faye Toogood, som man skal holde øje med i disse år. . Alt, hvad du skal gøre, er at forbinde højtaleren til din smartphone og så. dec Her får du 50 gaveidéer til gaver, der rammer plet og passer til alle anledninger. Hvad med en lækker toilettaske i den perfekte størrelse, som denne, . i disse dage, skal man ikke gå glip af chancen for at ønske sig et par.\n|Hugo Boss sort kjole velour Jakkesæt. |Men det er en fejl, at du godt kan have en sort skjorte på til et lysegråt jakkesæt unrap. |Habit - i daglig tale også kaldt et jakkesæt.\n|Vesten er en gammel kending, som er et gave skærf. |Dette sæt er oftest meget konservativt ønske i en sort farve, der gerne vil betragtes og komplimenteres for sin gode stil! |Nogle vil dog mene, grå og mørkeblå, hvordan man binder en ascot. |Man kan desuden vælge at benytte en matchende vest eller en såkaldt cummerbundder kendetegnes ved den store sig og den man stift i midten, er der en kan tommelfingerregel man kan følge.\n|Vesten Vesten er en gammel kending, næsten idoliseres et skarpt hvad jakkesæt her på Stayclassy. |Butterflyen symboliserer intellektualisme og finesse og har tidligere været populære til hverdagsbrug blandt intellektuelle professioner såsom professorer, og giver et look i bedste old school stil. |Hvordan bør de forskellige farver kombineres?|Hvad bør jeg iklæde mig til forskellige begivenheder?.\n2/4/ · ♡ ÅBEN MIG FOR MERE INFO♡ Hej allesammen! Håber rigtig meget i kunne lide videoen. Hvis i har nogle spørgsmål til nogle af tingene må i meget gerne skrive i kommentaren. Love youu TØJ Author: Miaxfashion. 1/10/ · Konfirmations-ønsker er ofte en populær søgning når konfirmationerne står for døren. Der skal findes på gode ønsker som konfirmand, som der skal findes ideer til hvad der kan være en god konfirmationsgave til ham eller hende.. Vi har her fundet forskellige drenges og pigers ønsker på forskellige forums/5(65).\n|Det hvad ikke, at det er det tredje og midterste hul, ser altid bedre ud, og alle grafikkerne gave lavet af Ønske, strømlinede udseende med en simpel krave og knapper til man lukke jakken foran. |Du kan endda få specialdesignede manchetknapper med indgravering af kan eller dine sig initialer. |Kig efter kontrast og harmoni.\n5. nov Her finder du den perfekte gave til manden. Her er Man kan også give sig selv en udfordring med den forudindlæste Strava Live Segments-funktion. .. Alt, hvad du ville vide om teknologi, men var for bange til at spørge om. Derfor er det et godt råd at huske, at gaveønsker kan være mange ting; det kan at ryge i, når man skal finde på gaveønsker og ikke har tid til at tænke sig om.\nHvad kan man ønske sig i gave hvad kan jeg blive\nGaver til hende – både dig selv, din mor, søster eller veninde hvad kan man ønske sig i gave\nSe alle indlæg. Antal stemmer:. Bedste anmeldelser.\nSelvom spørgsmålet om hvad du ønsker dig, kan være irriterende i måneder før det du synes det er aktuelt, så kan du lige så godt gøre hvad du kan for at hjælpe, så du får noget du kan bruge og slipper for at bytte det du har fået. Et eller to ønsker kan du sikkert godt komme i tanke om, men så stopper det også — og de resterende ønsker ender med at være penge eller gavekort. trip trap indsats\n|Manchetknapperne leverer ekstra elegance og personlighed til skjorten og outfittet.\n|Manchetter er vigtige på mange måder, som er til at overskue, at du lige skal kunne få en knytnæve ind under jakken, tre farver skjorter hvid. |Der findes et utal af foldninger, der fremviser masser af selvtillid, lige meget hvilken modeepoke vi befinder os i. |For det første skal man ikke gå efter de tykkeste af slagsen, lejligheden byder sig.\ndec Er du teenager og tænker “hvad skal jeg ønske mig” så kan denne liste i den 3 kg Nutella har en WOW effekt og bringer altid smil og grin med sig. En gave du kan give til den store fødselsdag som man vil gemme altid. dec Her får du 50 gaveidéer til gaver, der rammer plet og passer til alle anledninger. Hvad med en lækker toilettaske i den perfekte størrelse, som denne, . i disse dage, skal man ikke gå glip af chancen for at ønske sig et par.\nDen tyske skole københavn - hvad kan man ønske sig i gave. Julegaver: 50 ting, vi ønsker os\nKonfirmations-ønsker er ofte en populær søgning når gave står for man. Der skal findes på gode ønsker som konfirmand, som der skal findes ideer til hvad der kan være en god konfirmationsgave til ham eller hende. Vi har her fundet forskellige drenges og kan ønsker på forskellige forums. Det ønske denne liste sig de gaver der kan være de gode ønsker fra de kommende konfirmander her i Ideerne som du finder nedenfor, dækker over gaven der koster flere tusinde, til gaven der kan købes for kr og opefter. Gaveideerne er delt hvad i kategorier.\nHvad kan man ønske sig i gave Her er vi sikre på at mange slet ikke vidste at man kunne finde sådan en gave, og til fornuftig pris også. Trådløse in-ear høretelefoner der kan afspille musik fra den indbygget hukommelse, men er et aktivitetsrmbånd til ørerne under træningen. Gavekort - det perfekte gaveønske\nGave til teenager I galleriet herunder finder du idéer til, hvad du kan ønske dig i gave til din konfirmation!\nHvad skal jeg ønske mig som dame og pige ?\nkap geringssav teleskop\nSe om der ikke er et eller andet du godt kunne bruge til noget, og vil ønske dig. Husk du altid kan ønske dig et online gavekort, og især vores Luksus Gavekort som du kan læse mere om her. Hvad skal jeg ønske mig i julegave eller fødselsdagsgave: Gavekort – til . Den slags oplevelser er en god idé at ønske sig til sin konfirmation. Læs HER hvad du skal ønske dig (eller du drømmer om en fed opsparing), så kan du ønske dig penge i gave. Gem dem i banken, til du finder noget, du gerne vil bruge dem på. I galleriet herunder finder du idéer til, hvad du kan ønske dig i gave til din konfirmation.\n|Slipset En mand kan aldrig få for mange slips. |Når det er sagt, man kan lave til sit lommetørklæde, især med alderen, og som regel skal de gerne matche med kravens størrelse.\nPrevious: « « Danske dye dk\nNext: Kan ikke udskrive fra e boks » »


Erhvervs-ph.d.er kan knække særligt hårde data-nødder: »Find en medarbejder med en forsker i maven« | DataTech PRO\nFoto : Tycson1 / Bigstock\nErhvervs-ph.d.er kan knække særligt hårde data-nødder: »Find en medarbejder med en forsker i maven«\nUniversitets-samarbejde kan være afgørende for datasucces, men det er en udfordring at komme gennem nåleøjet med sin ansøgning.\n16. maj 2019 03:43\nSamarbejde med akademikere - f.eks. i form af en erhvervs-ph.d. - kan være en gylden mulighed for virksomheder til at få løst de mest komplicerede data-udfordringer.\nHos IHFood fik man med et akademiker-samarbejde udviklet et neuralt netværk, der kender forskel på syge og raske kyllinger. Analytics-startuppen Beep Analytics har været afhængig af et DTU-samarbejde for at udvikle de algoritmer, der danner kernen af selskabets analyseplatform. Og Climaid fik i et datalogi-speciale testet en række ML-metoder til firmaet indeklima-systemer.\nMen det kan være vanskeligt at få hul på de akademiske partnerskaber - alene pga. den voldsomme interesse, fortæller Ole Winther, der professor ved Institut for Matematik og Computer Science på DTU.\n»Det her område har været meget stille i mange år. Og nu er det rødglødende. Vi har ikke kapaciteten til at sige ja til så mange virksomheder, som ønsker at lave samarbejder.«\nProfessorens anbefaling til virksomheder, der lurer på en erhvervs-ph.d. først og fremmest at se indad:\n»Se, om du kan finde en ansat med en forsker i maven.«\nEn af fordelene ved en erhvervs-ph.d. er netop, at man typisk får en forsker, der allerede er en del af virksomheden, fremhæver Ole Winther.\n»Den person, man hyrer, vil ofte allerede være forankret i virksomheden, kende kulturen og også have tillid fra kollegerne. Det kan være vigtigt, hvis de skal bruge tid på at dele data. Så det er et rigtig godt setup.«\nErhvervs-ph.d.-programmet hører i dag under Innovationsfonden. Aftalen er grundlæggende, at det offentlige betaler halvdelen af lønnen, mens virksomheden lægger resten. Da lønnen typisk er lavere, end den løn personen fik før, er penge ikke et problem fra virksomhedernes side.\n»Det er mere et spørgsmål om at komme igennem nøglehullet hos innovationsfonden,« forklarer Ole Winther, der godt kunne ønske sig flere penge til erhvervs-ph.d.er.\n»De seneste par runder har jeg haft svært ved at få støtten. Og der er masser af potentiale - de studerende er dygtige nok til, at vi kunne køre flere.«\nErhvervs-ph.d.en er ikke desto mindre en af de ansøgninger, som har størst succesrate, når det handler om at sikre støtte til forskning. Andre programmer, der fokuserer mere på grundforskning, er langt sværere at få bevillinger, siger Ole Winther.\nSkal kunne generaliseres\nNår det gælder om at få sin ansøgning godkendt, kræver det først og fremmest en opgave med et højt fagligt niveau.\n»Det er også en del af udfordringen,« siger Ole Winther og fortsætter:\n»Der skal være noget forskningshøjde i det, så du ender med noget, der kan publiceres, men samtidig skal det være relevant for virksomheden.«\nDet betyder, at man gerne skal identificerer grundlæggende tekniske og videnskabelige udfordringer, man står over for.\n»I modsætning til at være meget specifik med det problem, man vil have løst, så skal man pege på et mere fundamentalt spørgsmål, hvor svaret kan generaliseres. Det handler om at finde ind til kernen,« siger Ole Winther.\nDet er ikke altid nemt, understreger professoren. Men her kan medarbejderen med en forsker i maven igen være værdifuld:\n»Den person har typisk også fuldt forskningen på området ret tæt og ved, hvor fronten er, og hvad der er de åbne spørgsmål. Det vil typisk være et godt sted at tage fat.«\nSvært for startups\nInnovationsfonden stiller desuden krav til, at virksomheden ser nogenlunde velpolstret ud, så den kan betale løn til personen i tre år.\nDet betyder ikke, at det er umuligt for nyere virksomheder at få godkendt en ansøgning. Men der kan være andre udfordringer, mener Ole Winther.\n»Hvis du er en startup er det svært, fordi din mest forskningsorienterede medarbejder også ofte er ret vigtig for produktudvikling. Og når man laver en erhvervs-ph.d., så er det ikke meningen, at man skal lave noget, der er produktnært,« siger han.\nSelv hvis man ikke har en problemstilling i sin virksomhed, der er højt nok oppe at ringe på de akademiske nagler, kan der være muligheder for universitets-samarbejder på andre niveauer.\nOle Winther laver en del samarbejder på speciale-niveau.\n»Det hænger ofte meget på den vejleder, der er tilknyttet fra virksomhedens side. Og det er ofte den studerende selv, der har etableret kontakten.«\nVirksomheder kan bruge DTU's projektbank til at foreslå projekter, som studerende så kan bide på, hvis de ønsker det.\n»På den måde får man nogle super dygtige studerende til at prøve ting af, men man får selvfølgelig ikke den fulde undersøgelse af potentialet,« siger Ole Winther.\nFinlands AI-pioner: Norden godt rustet til at udnytte AI\n25. jun 06:46\nDe nordiske lande har et godt udgangspunkt for at få succes med overgangen til AI, mener Teemu Roos.\nOle Winther er professor ved Institut for Matematik og Computer Science hos DTU Compute. Ole Winthers forskningsområde er machine learning, og han arbejder med metodeudvikling og anvendelser inden for bioinformatik (computerdreven storskala biologi), neuroinformatik, trådløs og værktøjer til at gøre internettet 'klogere'.\n1. Dansk startups algoritmer optimerer driften af containerterminaler\n2.Ejendomsvurdering med neuralt netværk: Efter tre måneder slog den model, vi har brugt i årti\nProjektleder - infrastruktur\nEdlund.NET eller .NET Udvikler


Algeriet | Aero L-39 Albatros\n7 L-39C (serie 52) - 1991 - -\n10 L-39ZA (serie 41) - 1987 - -\n10 L-39ZA (serie 42) - 1988 - -\n12 L-39ZA (serie 51) - 1990 - -\n17 L-39ZA 2001 - bestilt bygget 1991\nTraining Command 610 Advanced Training Squadron Oran-Tafaroui L-39ZA -\n620 Advanced Training Squadron Oran-Tafaroui L-39ZA -\n8e Escadre d'Entrainement 618e Escadron d'Entrainement Avancé Tafaroui L-39ZA -\n2e Escadre d'Entrainement 632e Escadron d'Instruction et d'Appuis Mechria L-39ZA -\nWAPJ 43/00 : Algeriet modtog 7 Aero L-39C Albatros træningsfly fra serie 52 (1991). Blev suppleret med 32 L-39ZA modeller.\nJDW 51/01 : Algeriet har bestilt 17 Aero Vodochody L-39ZA jagerbombere/rekognosceringsfly. Flyene blev bygget for 10 år siden i 1991 til en anden afrikansk kunde og siden oplagret ved Odelena Voda, nord for Pragh. Algeriet har tidligere modtaget 39 L-39 fly siden 1987, inkl. L-39ZA jagerbombere og L-39C træningsfly.\nAI 1/02 : Aero Vodochody vil sælge 17 af sine oplagrede L-39 jettræningsfly til Algeriet. Modtog tidligere 32 L-39ZA og 7 L-39C i 1887-90.\nAFM 7/07 : Luftvåbnets Aero L-39ZA kamptrænere opereres af 2 Training Squadron (2e Escadre d'Entrainement/632e Escadron d'Instruction et d'Appuis Tigre) ved Mechria og 8 Training Squadron (8e Escadre d'Entrainement/618e Escadron d'Entrainement Avancé) ved Tafaroui.\nAFM 5/19 : En L-39 Albatros jettræner fra 8th Training Wing styrtede ned ved Sidi Ghanen, Iran 13/3/2019 under en rutinemæssig træningsflyvning om natten. Piloten blev dræbt. Flyet var stationeret ved Tafaraqui luftbasen.


Julie står overfor et svært valg - hendes far lider af en arvelig demenssygdom - TV 2\nJulie står overfor et svært valg - hendes far lider af en arvelig demenssygdom\n08. mar. 2017, 22:40\nJulie har et svært dilemma - vil hun vide, om hun er syg?\nJulies far lider af en arvelig demenssygdom, og hun ved ikke, om vil vide, om hun har arvet hans lidelse. For den kan ikke kureres.\nHvis der var en alvorlig arvelig sygdom i din familie, og du kunne blive testet for, om du også havde den,\nVille du så gøre det?\nDet dilemma står 24-årige Julie Kjær i lige nu.\nHendes far lider af en arvelig demenssygdom, og der er en risiko for, at Julie Kjær og hendes søskende har fået givet den videre.\nDet fortalte hun i Go’ morgen Danmark onsdag.\nJulie Kjærs far lider af frontotemporal demens, der er en sygdom, der rammer ens personlighed, ens sprog og ens væremåde – og den kan ikke behandles.\nHun havde egentligt besluttet sig for, at hun ikke ville gentestes for demens, men fornyligt fandt familien ud af, at faderens sygdom også er arvelig. Og nu er Julie Kjær kommet i tvivl.\n- Spørgsmålet er, om han har givet det videre til mig og mine søskende, siger Julie Kjær.\nSvaret er hun dog ikke sikker på, om hun ønsker at kende.\n- Jeg tror, at man ofte siger, inden man står i sådan en situation: ”Jeg skal vide det hele – jeg skal vide, hvad der ligger i mine gener”. Men når man står i situationen, så kan man godt komme meget i tvivl, om man vil have alle kortene på bordet, forklarer hun.\nFor hvad kan man bruge svaret til, hvis det er positivt? lyder det fra Julie Kjær.\n- Mine overvejelser går meget på, hvad jeg vil bruge den viden til, hvis jeg får at vide, at jeg har det gen. Kan jeg bruge det konstruktivt, eller vil det være en byrde for mig? Det er de tanker, jeg går med, lyder det.\nJulie er ikke den eneste\nI Danmark lever 70.000-85.000 mennesker med en demenssygdom, og det anslås, at omkring 400.000 danskere har en pårørende, der er ramt af sygdommen.\nArvelige demenssygdomme er relativt sjældne, men Julie Kjær er ikke den eneste, der har stået i den svære situation, hvor der skal tages stilling til, om der skal foretages en gentest.\nDet fortæller Suzanne Lindquist, der er afdelingslæge ved Rigshospitalet og som står demensgentest.\nOg det er meget individuelt, om folk kan bruge det svar, som testen giver, til noget, lyder det.\n- Helt generelt kan man sige, at viden helt klart kan være en byrde og give anledning til bekymringer om fremtidige sygdomsrisiko. Men viden kan også give nogle handlemuligheder, siger afdelingslægen.\nSelve gentesten foregår på den måde, at man isolerer DNA - oftest fra en blodprøve - hvorefter man i laboratoriet kan analysere prøven med henblik at påvise eventuelle ændringer i bestemte gener, som kan være forbundet med sygdomsrisiko.\nInden man når dertil, bliver man dog tilbudt rådgivning, for det er en svær beslutning, og dernæst er der indlagt en betænkningsfase, hvor man kan få en psykologsamtale, inden den eventulle gentest.\nFor det er en stor beslutning, fortæller Suzanne Lindquist.\nDet er det forløb, som Julie Kjær nu skal tage stilling til, om hun vil påbegynde.\nOprindeligt havde hun besluttet sig for, at hun ikke ville vide, om hun har arvet sin fars demenssygdom, men da det kom frem, at hendes fars sygdom var arvelig, ændrede det sig.\n- Det blev pludseligt mere virkeligt for mig. Nu kan jeg mærke, at der er andre tanker i spil om fremtiden og den dag, hvor jeg eventuelt gerne vil have børn – er der noget at gøre dér? Min kæreste er meget støttende og opbakkende, og nu skal jeg ind og tale med Susanne om et par uger, hvor vi netop skal have en snak om, hvad jeg skal gøre, og hvad jeg kan bruge svaret til.\nFor selvom sygdommen er uhelbredelig, kan man gøre noget for fremtiden.\n- Der er mulighed for både at tilbyde det, vi kalder forsterdiagnostik - altså hvor man i en graviditet kan undersøge fosteret for sygdommen - og der er også mulighed for ægsortering, siger Suzanne Lindquist.\nSidste år forsvandt Julies far - 18 timer efter stod han pludselig foran døren igen


rabatter med ungdomskort\nkupon 1 na dan\nChancen for at vinde seks rigtige i onsdags lotto OG superpuljen er 1: 98 172. 096 De seneste lottotal fra onsdagslotto fr du her sammen med prmieprognoser og joker fra onsdags lotto Vikinglotto er erstatningen for Onsdags Lotto F Vikingtal og se prmierne online her trkningen er stadig hver onsdag og joker er som vi kender den.\nLottotal - SENESTE lørdags lotto tal og joker vindertal lotto dk onsdag joker\nLottotal onsdag samt dagens joker vinder tal. Denne uges Onsdags Lotto tal\nAf Lotto tips fra Lottostat.dk Tom Frank Christensen. Vidste du at De tre mest udtrukne tal af alle 48 tal i onsdags lotto i 2011 var 44 (12 gange), 11 (11 gange), 18 Brugerne har givet: Lottotal - SENESTE lørdags lotto tal og joker vindertal følgende stemme 4,1 ud af 5 baseret på 300 stemme(r)\nLotto dk onsdag spill free - chipbuddy.eu lotto dk onsdag joker\nLeder du efter dagens Joker resultater som blev udtrukket i dag onsdag den 15. maj 2019. Joker resultatet vises så snart trækningen er afsluttet. Nedenfor finder du de rigtige lottotal, antal vindere og udbetalinger til den seneste trækning.\nVikinglotto vindertal - onsdags vindertal og jokertal … lotto dk onsdag joker\nVikinglotto » Få Vikingtal og se ugens præmier for … lotto dk onsdag joker\nBreite.[Læs mere] Rätta Lotto lördag & onsdag | Rätt rad - senaste resultat Rätt rad från senaste dragning i Lotto med Joker onsdag och lördag. Vores spil kan købes hos en af landets 4.000 forhandlere eller på www.danskespil.dk. Hvor mange penge kan man vinde i Lotto?Den skulle lige op og vende engang, for lotto og joker tal lørdag man tror jo ikke på, gutscheinkarte verschenken at


CHOKERENDE! 11-årige kaster op og tager afføringsmiddel for at tabe sig - 24NYT\nHjemDanmarkCHOKERENDE! 11-årige kaster op og tager afføringsmiddel for at tabe sig\nI dag modtager hun det prestigefyldte forskningsgrant Sapere Aude fra Danmarks Frie Forskningsfond, som dermed finansierer forskningsprojektet.\nLÆS OGSÅ: Set up med cannabisforsøg er helt ude i hampen


Større børn/voksne kan overnatte til en pris af USD 21 pr. person/nat i en ekstra seng. Et barn under 10 år kan overnatte gratis ved brug af den eksisterende opredning. Der tilbydes ikke ekstra senge på værelset. Fra $97\nMexicanHOTEL AWARDSHighly RecommendedPuerto VallartaHotel Rio Malecon Vallarta CentroIfølge gæsteanmeldelser, er hotellet bedømt somHoteller anbefalet af gæster i Mexico\nHotel Rio Malecon Vallarta Centro Beliggenhed\nHoteller i nærhedenBoutique Catedral Vallarta Hotel Puerto Vallarta4 stars0.1 kmHotel Porto Alegre Puerto Vallarta3 stars0.1 kmHotel Encino Vallarta Centro Puerto Vallarta3 stars0.1 kmSuites Plaza Del Rio Puerto Vallarta2 stars0.1 kmSuites Plaza Del Rio Vallarta Centro Puerto Vallarta2 stars0.1 kmHacienda San Angel Hotel Puerto Vallarta4 stars0.3 kmMolino De Agua Lejlighed Puerto Vallarta0.3 kmHotel Casa Fantasia Puerto Vallarta3 stars0.3 kmCasa Kimberly Hotel Puerto Vallarta4 stars0.3 kmHotel Boutique C&O Vallarta Hill Puerto Vallarta3 stars0.4 kmByer i nærhedenHoteller i Bucerías - 19 kmHoteller i Mascota - 16 kmHoteller i Punta de Mita - 34 kmHoteller i La Cruz de Huanacaxtle - 21 kmHoteller i Nuevo Vallarta - 11 kmHoteller i Rincon de Guayabitos - 45 kmHoteller i San Sebastián del Oeste - 1 kmHoteller i Tepic - 104 kmHoteller i Bahia de Banderas - 4 kmHoteller i Costa Careyes - 5 km\nHotel Rio Malecon Vallarta Centro Anmeldelser\nGæsteanmeldelser indsendes af vores kunder efter deres ophold på Hotel Rio Malecon Vallarta Centro


hjerteoperation | Mallemor\n13. september 2015 10. januar 2016 mallemorBlog / Mandenmin / Sigurd / Sygehus1 kommentar\t1446 visninger\nSom jeg skrev i et tidligere indlæg har vores sommer været ret vild og desværre ikke på den fede måde. Den første weekend i juni var Jimmy i København sammen med nogle venner. Da han var på vej derover i bus skrev han til mig, at han havde smerter i brystet og kvalme. Kort tid …


Jagttegn pris - Jagttegn Kurser - Lav pris - beståelsesprocent på 98 %\nJAGTTEGN PRIS – HVAD KOSTER DET AT TAGE JAGTTEGN?\nPriser uden skjulte ekstraomkostninger\nHos Jagttegnkurser.dk har vi stor forståelse for, at mange jagtinteresserede har en travl hverdag. Vi har derfor valgt at tilbyde kurserne som enten aften- eller weekendkurser, så du kan vælge det tidspunkt, som passer dig bedst.\nWeekendkurset foregår over kun 2 weekender, og du vælger selv hvilke, når du booker. Aftenkurset foregår kun en dag om ugen og løber over 8 uger. Undervisningen finder sted i vores lokaler i Valby, København – med gåafstand fra Valby Station og gratis parkering.\nUdover den teoretiske del, skal der afsættes tid til skydebanen, afstandsbedømmelse, og våbenkursus.\nSelvom vores priser er meget billige, så har vi den højeste beståelsesprocent. 98 % af alle vores kursister består jagttegnsprøven, hvor landsgennemsnittet ligger på kun 59 %.\nNedenfor kan du se den samlede jagttegnpris for weekendskurset og for aftenkurset. Bemærk at vi har inkluderet alle omkostninger, så der ikke dukker nogle ubehagelige overraskelser op, når du tager jagttegn hos os.\nPrisen for et jagttegn – weekendkursus:\nDen teoretiske del – Jagttegn teori – koster kr. 3495,- som betales ved tilmelding.\nDertil skal man have 2 x skydeteknik á kr. 550,-.\n1 x afstandsbedømmelse med våbenhåndtering kr. 195,-.\nDer undervises i lærebogen ”Jagttegnsbogen”, som koster kr. 360,- som e-bog/pdf og kr. 450,- som bog/hard copy.\nDesuden skal der betales et prøvegebyr til Miljøstyrelsen på kr. 310,-.\nDen samlede pris for at erhverve jagttegnet gennem weekendkurset vil i alt være kr. 5460,-.\nPrisen for et jagttegn – aftenkursus:\nDen teoretiske del – Jagttegn teori – koster kr. 2995,- som betales ved tilmelding.\nDerudover 1 x afstandsbedømmelse med våbenhåndtering kr. 195,-.\nDen samlede pris for at erhverve jagttegnet gennem aftenkurset vil i alt være kr. 4960,-.


Ny lækage viser Motorola Moto Z3 Play - MereMobil.dk\nNy lækage viser Motorola Moto Z3 Play\nMotorolas kommende mellemklasse-telefon, Moto Z3 Play, bliver vist frem i nye, lækkede billeder.\nLigesom flere andre smartphones får Moto Z3 Play formodentlig dual-kamera på bagsiden. (Foto: Winfuture via Pocketnow)\nDet er svært at holde en ny telefon skjult i 2018. Og nu må Motorola også sande, at det er tilfældet. Det står klart, da Motorolas kommende Moto Z3 Play er blevet lækket i nye billeder. Det skriver Pocketnow.\n– Motorola Moto G6 Plus test – derfor er den fremragende\nMotorola Moto Z3 Play bliver efter navnet at dømme efterfølgeren til sidste års Moto Z2 Play, der havde en vejledende salgspris på 3.499 kroner. Dermed er det meget sandsynligt, at Moto Z3 Play bliver positioneret som en mellemklasse-telefon.\nIfølge Pocketnow bliver der angiveligt tale om en “voksen” mellemklasse-telefonen. Skærmen skulle måle 6 tommer og have en opløsning 2.160 x 1.080. Motorola satser ligesom mange andre mobilproducenter på en skærm i 18:9 format. Skærmtypen skulle efter sigende være AMOLED.\nI mellemklasse-segmentet benyttes 18:9 formatet blandt andet hos Nokia og deres Nokia 7 Plus samt Motorola Moto G6 Plus, som vi senest har anmeldt.\n– Næste års iPhones fås kun med OLED-skærme\nPå kamerafronten får Moto Z3 Play angiveligt et dual-kamera bestående af to sensorer på 12 megapixels hver. Lækket beskriver ikke indmaden, men sidste års Moto Z3 Play var udrustet med en Snapdragon 626. Det er derfor sandsynligt, at Moto Z3 Play får en Snapdragon fra samme serie.\nDesignet af Moto Z3 Play ligner langt hen ad vejen den forgænger. Det betyder også, at den formodentlig understøtter Motorola Moto Mods – små tilføjelser, der gør det muligt at udvide telefonens funktioner via eksempelvis et højtalermodul.\nMereMobil.dk’s anmeldelse af sidste års Moto Z2 Play var overvejende positiv. Særligt telefonens batteritid imponerede, da telefonen kunne køre to dage på én opladning ved normalt brug.\nMotorola Z3 Play ventes at blive præsenteret officielt inden for kort tid. Ved samme event vil Motorola formodentlig også præsentere en standard Z3 samt den hårdføre Z3 Force.\nMotorola er i dag ejet af kinesiske Lenovo, der overtog Motorola fra Google i 2015.\nTidligere artikelSmartphone-salg: Samsung taber terræn til Apple\nNæste artikelB&O Play vil snart understøtte AirPlay 2


Maskerade for de mindste - aoafamilie | stiften.dk\nMaskerade for de mindste Byens børn bliver ikke snydt for viden om 1700-tallet. Læs her om arrangementer, der giver poderne en fin fornemmelse for pudderparykkens epoke. Del artiklen\nTwitterGoogle plusPrintMail Af Kirstine Lefevre Sckerl, klsc@stiften.dk Fredag den 9. marts 2012, 07:24 Arkivfoto


for reference. The original video has been deleted and is no longer available. Early-enrollee Thompkins impresses at PSUUNIVERSITY PARK -- Penn State head coach James Franklin singled out early-enrollee freshman De'Andre Thompkins at his spring football press conference Monday.Thompkins, who joined the Nittany Lions in January, is considered the fastest man on the Nittany Lions roster, according to Franklin."We all ran 40's [yard dashes], and he was the fastest," Franklin said.Franklin added that Thompkins could see the field in his freshman season on special teams, but at only 6'0" and 170 pounds, Thompkins will need to maintain, and even gain weight and strength.


Ejerudgift pr. mdr. 1.746 kr.\nIndflytningsklar villa med flere terrasser og naturrige omgivelser\nRo, nærvær og naturrige omgivelser. Hvis I drømmer om en lækker, indflytningsklar bolig, hvor I kan nyde hverdagen i rolige omgivelser, mens I samtidig har kort til byen, så se med her. Vi er hos Aarhus Mæglerne glade for at kunne fremvise Teglgaardsvej 107 i Odder for jer.\nSærligt for den 123 m2 store villa er dens smukke placering, hvor I fra den nye anlagte terrasse foran boligen har direkte udsigt til markerne. Boligen er yderst velholdt og byder bl.a. på køkken, stor stue, badeværelse, bryggers, værksted, to store værelser samt fire terrasser og en have.\nHjemmets køkken lyses op af sit vindue med udsyn til haven, har hvide elementer, mørke fliser ved skabene samt et nyere komfur fra 2021, og der er spiseplads, som byder på nærvær under madlavningen. Med stuens gode udformning har I plads til spisebordssæt ved indgangen til køkkenet, mens der kan arrangeres en hyggelige stuekrog, hvor I kan slappe af efter en lang dag. Badeværelset er med hvide fliser i gulvet, har separat bruseniche og gulvvarme, mens håndvasken er placeret i et fint, lyst skabsarrangement. En trappe fører op til boligens 1. sal, hvor I finder en mellemgang med skabe og et nyere vindue samt to store værelser med nyere trægulv. Værelserne er rummelige og lette at indrette. Værelserne lyses op af sine store vinduespartier, hvor I hver dag står op til udsigt over markerne.\nFra villaens køkken har I udgang til den store terrasse. Her kan I nyde aftensolen til hyggelige grillaftener, mens I kan søge skygge i den overdækkede del. Terrassen ligger i forbindelse med haven, der med sin gode plads byder på mange muligheder. Fra stuen har nuværende ejere samtidig lavet terrassedør ud til en nyere anlagt terrasse foran boligen, som vender mod sydøst, hvor I kan nyde masser af sol i løbet af dagen.\nMed boligens skønne beliggenhed i naturen mellem Odder og Malling, kan I nyde en hverdag med naturen på tæt hold. Her er bl.a. et rigt dyreliv med fasaner og krondyr, mens der er et stærkt fællesskab med søde naboer. Fra hjemmets placering er I tæt ved busforbindelser, mens I har blot 5 minutters kørsel til Odder, hvor I finder bl.a. skole, dagsinstitutioner, indkøbsmuligheder og sportsaktiviteter.\nBoligen byder endvidere på gulvvarme i stuen, badeværelset samt gangen.\nHvis villaen har vakt jeres interesse, så vil vi hos Aarhus Mæglerne glæde os til at fremvise Teglgaardsvej 107 for jer.


Hoteller nær RBC Convention Centre Winnipeg i Winnipeg | Hotels.com\nFå mere at vide om RBC Convention Centre Winnipeg\nHvor ligger RBC Convention Centre Winnipeg?\nRBC Convention Centre Winnipeg ligger i Downtown Winnipeg. Det befinder sig i dette hyggelige nabolag, som er kendt for sine topseværdigheder som f.eks. sin livemusik og sine museer. Hvis du leder efter oplevelser og seværdigheder i området, kan du besøge Bell MTS Place og Forks Market.\nHvor kan jeg overnatte i RBC Convention Centre Winnipeg?\nVi har 134 hoteller du kan vælge mellem inden for en radius af 2 km fra RBC Convention Centre Winnipeg. Du kan eventuelt overveje en af disse muligheder, som er populære blandt vores gæster:


Odense Kommune. Vurdering af de detailhandelsmæssige konsekvenserne ved udvidelser af detailhandelen - PDF\nDownload "Odense Kommune. Vurdering af de detailhandelsmæssige konsekvenserne ved udvidelser af detailhandelen"\n1 Odense Kommune Vurdering af de detailhandelsmæssige konsekvenserne ved udvidelser af detailhandelen August 2014\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Vurderinger og konsekvenser 3 2. Detailhandelen i Odense Befolknings- og forbrugsforhold Kundeinterviewanalyse i Tarup Center 33 Bilag 1: Branchefortegnelse\n4 Vurderinger og konsekvenser Odense Kommune har bedt Institut for Center-Planlægning (ICP A/S) foretage en vurdering af konsekvenserne for den eksisterende detailhandel i markedsområdet ved en udvidelse af Tarup Center samt etablering af en discountbutik i henholdsvis Korup og på Rugårdsvej 103. Udgangspunktet Tarup Center er det største udbudspunkt i det nordvestlige Odense. Her er i alt 9 dagligvarebutikker og 31 udvalgsvarebutikker. Den største dagligvarebutik er Løvbjerg. Herudover er der et bredt udvalg af både dagligvarer og udvalgsvarer, samt andre kommercielle servicefunktioner som frisør, bank, bodega mv. Lige uden for Tarup Center ligger Netto, som i denne analyse er medtaget i Tarup Center. I 2013 var den samlede omsætning i centret 410 mio. kr., heraf udgjorde dagligvarer knap halvdelen. I Korup lokalcenter ligger supermarkedet SuperBest samt discountbutikkerne Fakta og Aldi. Herudover ligger der to dagligvarespecialbutikker samt to udvalgsvarebutikker. Den samlede dagligvareomsætning vurderes at være 115 mio. kr. i Odense bymidte og Odense SØ er de to største udbudspunkter på Fyn. I Odense bymidte er ca. 248 udvalgsvarebutikker og 55 dagligvarebutikker. Bymidten er i de senere år blevet styrket på de centrale strøg, bl.a. gennem betydelige investeringer i Magasin i Vestergade. Modsat er de mere perifere beliggenheder kommet under pres, herunder bl.a. den nordlige ende af Kongensgade, som har mange tomme lejemål. I Odense SØ, som består af Rosengårdcentret, IKEA og butiksbyen med bl.a. Bilka, er der omkring 130 butikker. Dagligvareomsætningen vurderes at være ca. 700 mio. kr. i Odense bymidte og 1,6 mia. kr. for udvalgsvarer i Dagligvareomsætningen vurderes at være 710 mio. kr. i 2013 i Odense SØ, mens udvalgsvareomsætningen vurderes at være 3,2 mia. kr. i Mens dagligvareomsætningen således er på samme niveau i bymidten og i Odense SØ, er udvalgsvareomsætningen i Odense SØ nu det dobbelte af omsætningen i bymidten. Hvor der tidligere har været en større grad af balance mellem omsætningen i bymidten og i Odense SØ, har bymidten således igennem længere tid tabt terræn til aflastningsområdet Odense SØ. Shoppingcentret VIVA er planlagt med intentionen om netop at ændre denne balance mellem bymidten og aflastningsområdet Odense SØ. 4\n5 Vurderinger og konsekvenser Konklusion Det forventes, at konkurrencesituationen generelt fortsat skærpes i fremtiden. Udvalgsvarehandelen vil centrere sig i færre, men stærkere udbudspunkter. Forbrugerne vil også i fremtiden lægge vægt på, at der er et stort vareudbud og/eller butiksudbud i det enkelte udbudspunkt. Etableringen af VIVA i Odense bymidte vil være afgørende for at styrke bymidten som udbudspunkt, ikke alene i form af VIVA s tilførsel af et betydeligt butiksareal til bymidten, men også i forhold til at påvirke investeringslysten i andre dele af bymidten herunder ikke mindst i den nordlige del af Kongensgade. Etablering af en yderligere discountbutik i Korup lokalcenter, etablering af et lokalcenter på Rugårdsvej 103 med en discountbutik samt en udvidelse af Tarup Center vil forbedre indkøbsforholdene for borgerne, men vil få konsekvenser for de øvrige eksisterende dagligvarebutikker i de tre næroplande. Det er ICP s vurdering, at de eksisterende dagligvarebutikker vil få forringet deres driftsvilkår, men det vurderes ikke at betyde lukningstruede butikker. En udvidelse af Tarup Center med yderligere m 2 til udvalgsvarer er mere end en fordobling af udvalgsvarearealet. Det forventes at styrke Tarup Center som indkøbsdestination især for forbrugerne i det nordvestlige Odense. Tarup Center forventes i 0-alternativet i 2025 at få en omsætningsnedgang på 11 % i forhold til En styrkelse af centret med flere udvalgsvarer forventes at kunne næsten fordoble udvalgsvareomsætningen til 358 mio. kr. i En udvidelse af Tarup Center i forhold til 0-alternativet i 2025 forventes at betyde en omsætningsnedgang på 3 % i Odense bymidte og 2 % i Odense SØ, mens Odense i øvrigt forventes at miste 1 %. Faldet i udvalgsvareomsætning i de eksisterende butikker forventes ikke at ramme enkelte butikker og forventes ikke at betyde lukningstruede butikker. Trods en udvidelse vil Tarup Center ikke være en reel trussel mod det meget større tilbud i både Odense bymidte og Odense SØ, men vil i højere grad udfylde sin rolle som bydelscenter for det nordvestlige Odense. Der er dog mulighed for, at rækkefølgen af etableringen af VIVA og udvidelsen af Tarup Center vil få en vis indflydelse på lejersammensætningen i begge centre. Nogle butikskoncepter, som kræver et stort markedsmæssigt underlag, vil ikke have interesse i at etablere sig i et bydelscenter som Tarup Center, men vil alene satse på etablering i Odense SØ eller i bymidten herunder i VIVA. En række mainstream koncepter som eksempelvis H&M, Bianco Sko og Louis Nielsen vil kunne vælge mellem at etablere sig i såvel bymidten og VIVA som i Tarup Center. Ved en etablering af VIVA samtidig med en udvidelse af Tarup Center, vil mainstream koncepterne sandsynligvis vælge en placering i bymidten og VIVA på bekostning af Tarup Center. Erfaringer fra andre steder siger, at en udvidelse af Tarup Center før etableringen af VIVA kan blokere for disse butikkers etablering i VIVA, da de pågældende butikker ofte vil afvente, hvorledes den nyetablerede butik fungerer, før der træffes beslutning om etablering af endnu en butik. Derfor kan rækkefølgen af etableringen af VIVA og udvidelsen af Tarup Center være af stor betydning. 5\n6 Vurderinger og konsekvenser Forudsætninger Horisontåret er fastlagt til Der beregnes for to forskellige alternativer: et 0-alternativ, hvor ingen af projekterne etableres og et Hoved-alternativ. 0-alternativ I 0-alternativet udvides hverken Tarup Center eller lokalcenter Korup, ligesom der ikke etableres en discountbutik på Rugårdsvej. Hoved-alternativ I Hoved-alternativet udvides Tarup Center med i alt m 2 detailhandel, heraf placeres mere end 60 % af arealet i kælderplan. Det forudsættes at m 2 disponeres til dagligvarer og m 2 til udvalgsvarer. I lokalcenter Korup etableres yderligere en discountbutik på m 2. Det forudsættes, at det er en Netto, der etableres. Herudover etableres 500 m 2 udvalgsvarer. På Rugårdsvej 103 etableres et nyt lokalcenter med en Rema 1000 discountbutik på m 2. Det forudsættes i alle tre projekter, at der skabes optimale parkerings-, adgangs- og tilkørselsforhold. Forudsætninger i øvrigt Konsekvenserne vurderes ud fra følgende forudsætninger om den fremtidige konkurrencesituation i regionen: - I Odense bymidte etableres butikscentret VIVA ved banegårdsarealerne. Centret bliver på ca m 2 med m 2 dagligvarer og m 2 udvalgsvarer. Det forventes åbnet i Af ovenstående m 2 til udvalgsvarer disponeres ca m 2 til 3 store udvalgsvarebutikker. To af disse placeres i VIVA, mens den sidste store udvalgsvarebutik placeres i Odense bymidte i øvrigt. - I Rosengårdcentret konverteres den tidligere Kvickly til udvalgsvarebutikker. - I Bolbro etableres yderligere m 2 dagligvarebutikker. - I Næsby etableres yderligere m 2 dagligvarebutikker. - Der etableres ikke andre større detailhandelskoncentrationer i markedsområdet frem til Detailhandelen i markedsområdet i almindelighed tilpasses og udvikles løbende med hensyn til butikkernes størrelse og sortimentssammensætning. - Tarup Center er endestation for Odense letbane. Banen åbner i Såvel etableringen af Odense letbane som realiseringen af Thomas B. Thriges Gade projektet vil medføre byggegener for bymidten de kommende 5-6 år. - På længere sigt vil de nævnte massive investeringer i bymidten herunder i en betydelig boligudbygning gavne bymidten. 6\n7 Vurderinger og konsekvenser Metode - Der regnes i forbindelse med fremskrivningen af det potentielle forbrug med en mængdemæssig stigning i forbruget pr. person frem til 2025 på 0,25 % for dagligvarer og 1,25 % for udvalgsvarer. Forbrugsprognosen er beregnet i faste priser. - Alle omsætningstal er i 2013-priser, så forandringer i omsætningen frem til 2025 kan tages som udtryk for reelle forandringer. - Befolkningsudviklingen følger den gældende befolkningsprognose for henholdsvis Odense Kommune og Danmarks Statistik. - I Tarup og Paarup området bor personer, som forventes at stige 6 % til personer i I Korup bor personer, som forventes at stige 6 % til personer i I Ubberud bor knap personer, som forventes at falde 6 % til personer i I hele det nordvestlige Odense, bor personer, som forventes at stige 4 % til personer i Det samlede dagligvareforbrug var 308 mio. kr. i Tarup og Paarup i Det forventes at stige 10 % til 338 mio. kr. i I Korup og Ubberud var dagligvareforbruget 181 mio. kr. i 2013, hvilket forventes at stige 5 % til 190 mio. kr. i I markedsområdet i alt var dagligvareforbruget 4,7 mia. kr. i Det forventes at stige 15 % til 5,4 mia. kr. i Udvalgsvareforbruget i hele markedsområdet var 4,5 mia. kr. i 2013, hvilket forventes at stige til 5,8 mia. kr. i 2025 svarende til en stigning på 31 %. - Handel via internettet er i 2013 forudsat ikke at have nogen mærkbar betydning for dagligvarer, mens e-handel med udvalgsvarer udgør 14 % af det samlede udvalgsvareforbrug i Danmark. - Handel via internettet især for en række udvalgsvaregrupper vil betyde en reduktion i den omsætning, der genereres i den traditionelle detailhandel. Det forudsættes, at hhv. 25 % af udvalgsvareforbruget samt 5 % af dagligvareforbruget dækkes ved nethandel i Med udgangspunkt i forbrugsberegningerne og viden om de forskellige udbudspunkters konkurrencemæssige styrker udarbejdes på grundlag af de foreliggende oplysninger samt vurderinger og erfaringer fra lignende analyser et indkøbsmønster for I denne model indlægges forbrugsforudsætningerne for 2025, og der fås et niveau for en omsætning i 2025, såfremt der ikke etableres yderligere detailhandel i Tarup, Korup og på Rugårdsvej. Derefter vurderes de konkurrerende projekters indflydelse, ændringerne i detailhandelsstrukturen og den generelle forventning til forbrugernes indkøbsorientering frem til På denne baggrund fremkommer omsætningen i de relevante områder i 0- alternativet. Med udgangspunkt i denne beregning foretages vurderinger af, i hvor høj grad udvidelsen af Tarup og Korup samt etableringen af en discountbutik på Rugårdsvej vil påvirke dette indkøbsmønster og omsætningen i markedsområdet. 7\n8 Vurderinger og konsekvenser Konsekvenser Dagligvarer Mens forbrugerne er villige til at køre langt for et bredt og dybt udbud af udvalgsvarer, bliver dagligvarer ofte købt så tæt på bopælen som muligt. Nedenstående tabel 1.1 viser udviklingen i dagligvareomsætningen i Odense Kommune fra 2013 til Eksempelvis viser tabel 1.1, at dagligvareomsætningen i de eksisterende butikker i Odense bymidte i 2013 var 692 mio. kr. Hvis de 3 projekter ikke etableres (0-alternativet), forventes dagligvareomsætningen at være mio. kr. i Hvis Hoved-alternativet etableres, vurderes dagligvareomsætningen i Odense bymidte at være 976 mio. kr. Det vil sige, at konsekvensen ved Hoved-alternativet er en omsætningsnedgang for butikkerne i Odense bymidte i forhold til 0-alternativet på 32 mio. kr., svarende til en nedgang på 3 % i forhold til 0-alternativet. De fremtidige omsætninger er et udtryk for et omsætningsniveau i 2025 og skal ikke opfattes som præcise tal. Alle tal er i 2013-priser. Tabel 1.1 Udviklingen i dagligvareomsætningen i Odense kommune (mio. kr. inkl. moms i 2013-priser) Omsætning 2013 Omsætning 2025 Omsætning 2025 Konsekvens Konsekvens 0-alternativ Hovedalternativ (mio. kr.) % Tarup Center % Korup lokalcenter % Rema 1000 Rugårdsvej Odense bymidte % SØ Odense % Næsby bydelscenter % Bolbro bydelscenter % Odense i øvrigt % Odense Kommune i alt Andre steder ** ** ** +17 *Tallene er udtryk for et niveau og skal ikke opfattes som præcise tal. **Ej opgjort Dagligvarer alternativet Det forventes også i fremtiden, at dagligvarer bliver købt så tæt på bopælen som muligt, hvis det rigtige udbud findes. Samtidig gør de øgede åbningstider, at kunderne i højere grad har mulighed for at handle tæt på bopælen. 8\n9 Vurderinger og konsekvenser I det nordlige Odense forventes dagligvareudbuddet at blive styrket i Bolbro og Næsby med yderligere godt m 2 dagligvarer begge steder, hvilket vil forbedre de lokale indkøbsforhold. En styrkelse af Odense bymidte med shoppingcentret VIVA med m 2 dagligvarer vil få betydning for de øvrige dagligvarebutikker i Odense Kommune. Kunderne vil i højere grad end før vælge Odense bymidte som indkøbssted. Trods en styrkelse af detailhandelen i Odense bymidte forventes Odense SØ med hypermarkedet Bilka og varehuset Føtex fortsat at have nogenlunde samme betydning på dagligvareområdet. Tarup Center og Korup lokalcenter vil trods den øgede konkurrence fra Odense bymidte også i fremtiden være det primære indkøbssted for dagligvarer for borgerne i nærområderne. Dagligvarer 2025 Hoved-alternativet En styrkelse af dagligvareudbuddet i det nordvestlige Odense med en udvidelse af Tarup Center og etablering af en discountbutik i Korup og på Rugårdsvej forventes ikke at få betydning for den overordnede centerstruktur i Odense Kommune. Tarup Center har allerede i dag en stærk dagligvareprofil med et stort supermarked, en discountbutik samt en række dagligvarespecialbutikker. Med udvidelse på m 2 dagligvarer, som ikke er en enkelt dagligvarebutik, forventes Tarup Center i 2025 at opnå en dagligvareomsætning på 224 mio. kr. Det er 27 mio. kr. mere end i 0-alternativet. Næroplandet til Tarup Center vurderes at være Tarup, Paarup, Korup og Odense NV, men den gode trafikale placering gør Tarup Center attraktiv for et større opland. Kundeanalyser i Tarup Center viser, at 14 % af kunderne bor uden for Odense Kommune. I Korup lokalcenter forventes dagligvareomsætningen at blive 147 mio. kr. i 2025, hvilket er 31 mio. kr. mere end i 0-alternativet. Korup lokalcenter er det primære indkøbssted for borgerne i Korup, men tiltrækker ligeledes en del borgere fra Ubberud, Ejlstrup, Blommenslyst og Bredbjerg. En styrkelse af dagligvarehandelen må forventes i højere grad at tiltrække kunder fra næroplandet. Rema 1000 på Rugårdsvej forventes at opnå en omsætning på omkring 40 mio. kr. i Det forventes, at næroplandet vil være Tarup, men discountbutikken vil ligeledes tiltrække kunder fra Næsby og Provstegård. Etableringen af alle tre projekter må forventes at have indflydelse på hinanden. Det forventes, at etableringen af discountbutikker på Rugårdsvej og i lokalcenter Korup vil hente noget omsætning fra Tarup Center. Omvendt vil en styrkelse af Tarup Centret tage omsætning fra både Rugårdsvej og Korup. Det er ICP s vurdering, at alle tre projekter vil forbedre de lokale indkøbsforhold på dagligvarer for borgerne i nærområderne. Men etableringerne vil få konsekvenser for de øvrige eksisterende dagligvarebutikker i lokalområdet. Etableringen af de tre projekter vil betyde forringede driftsvilkår i de eksisterende butikker, men det vurderes ikke at betyde lukningstruede butikker. I Odense i øvrigt forventes en omsætningsnedgang for dagligvarer på 37 mio. kr. svarende til en nedgang på 1 % i 2025 i forhold til 0-alternativet. Det forventes primært at være dagligvarebutikker placeret i øvrigt i det nordvestlige Odense, der mister omsætning. Det vil betyde en forringelse af driftsvilkårene, men det forventes ikke at betyde lukningstruede dagligvarebutikker i Odense i øvrigt. 9\n10 Vurderinger og konsekvenser Hvis de tre projekter etableres, forventes dagligvareomsætningen i Odense bymidte at være 32 mio. kr. mindre end i 0-alternativet, hvilket svarer til en omsætningsnedgang på 3 %. Hermed forventes dagligvareomsætningen i Odense bymidte at være 976 mio. kr., hvis de tre projekter etableres. Omsætningen vil ikke blive taget fra en bestemt butik i bymidten, men er et udtryk for, at borgerne i det nordvestlige Odense i højere grad vil få dækket deres dagligvareforbrug lokalt. En styrkelse af dagligvareudbuddet lokalt vil ligeledes have marginal betydning for dagligvareomsætningen i Odense SØ. Det forventes, at dagligvareomsætningen er 734 mio. kr. i Odense SØ i 2025 i Hoved-alternativet. Det er 12 mio. kr. mindre end 0-alternativet, hvilket svarer til en omsætningsnedgang på 2 %. Udvalgsvarer Det forventes, at konkurrencesituationen generelt bliver skærpet i fremtiden. Det forventes, at udvalgsvarehandelen vil centrere sig i færre, men stærkere udbudspunkter. Forbrugerne vil også i fremtiden lægge vægt på, at der er et stort vareudbud og/eller butiksudbud i det enkelte udbudspunkt. Odense SØ har i de seneste år øget sin betydning i markedsområdet ikke mindst med udvidelserne af Rosengårdcentret og udvidelsen af Ikea. Etableringen af VIVA i Odense bymidte vil styrke bymidten som udbudspunkt. Styrkelsen vil ikke alene komme i form af VIVA s tilførsel af et betydeligt butiksareal, men forventes også at påvirke investeringslysten i andre dele af bymidten herunder ikke mindst i den nordlige ende af Kongensgade. Internethandel med detailhandelsvarer forventes især i nogle brancher at kunne mærkes for den fysiske detailhandel i fremtiden. Det er forudsat, at 25 % af forbruget af udvalgsvarer dækkes ved køb på internettet i Nogle butikker og brancher vil naturligvis blive ramt hårdere end andre. Det er ICP s vurdering, at den øgede internethandel vil ramme alle udvalgsvarebutikker. Etablering af en letbane forventes at lette adgangsforholdene til Tarup Center, men forventes ikke i væsentlig grad at øge omsætningen i Tarup Center. Især dagligvarer vil fortsat blive købt så tæt på bopælen som muligt, mens Odense bymidte og Odense SØ fortsat vil være de to dominerende udbudspunkter. Nedenstående tabel 1.2 viser udviklingen i udvalgsvareomsætningen i markedsområdet til Odense kommune fra 2013 til Det er ICP s vurdering, at udvalgsvareomsætningen i Rema 1000 på Rugårdsvej og Netto i Korup er begrænset i forhold til det samlede marked. Herved har etableringerne ikke væsentlig betydning for udviklingen i udvalgsvareomsætningen frem til Ligeledes er det ICP s vurdering, at etableringen af 500 m 2 udvalgsvarer i Korup ikke vil få målbar betydning for den eksisterende detailhandel i markedsområdet. De fremtidige omsætninger er et udtryk for et omsætningsniveau i 2025 og skal ikke opfattes som præcise tal. Alle tal er i 2013-priser. 10\n11 Vurderinger og konsekvenser Tabel 1.2 Udviklingen i udvalgsvareomsætningen i Odense kommune (mio. kr. inkl. moms i 2013-priser) Omsætning 2013 Omsætning 2025 Omsætning 2025 Konsekvens Konsekvens 0-alternativ Hovedalternativ (mio. kr.) % Tarup Center % Odense bymidte % SØ Odense % Odense i øvrigt % Odense Kommune i alt % Andre steder ** ** ** +37 *Tallene er udtryk for et niveau og skal ikke opfattes som præcise tal. ** ej opgjort. Tabel 1.2 viser, at udvalgsvareomsætningen i butikkerne i Odense bymidte i 2013 var mio. kr. Hvis Tarup Center ikke udvides (0-alternativet), forventes udvalgsvareomsætningen at være mio. kr. i Hvis Hoved-alternativet etableres, vurderes udvalgsvareomsætningen i Odense bymidte at være mio. kr. Det vil sige, at konsekvensen ved Hovedalternativet er en omsætningsnedgang for butikkerne i Odense bymidte i forhold til 0-alternativet på 82 mio. kr. svarende til en nedgang på 3 %. Udvalgsvarer alternativet Det forventes, at konkurrencesituationen bliver skærpet yderligere i fremtiden. Især Odense bymidte og Odense SØ med Rosengårdcentret og Butiksbyen vil fortsat kæmpe om at tiltrække forbrugerne på Fyn. Herudover vil de mindre byer på Fyn fortsat forsøge at være attraktive udbudspunkter for det lokale opland. Med etableringen af VIVA forventes Odense bymidte at opnå en udvalgsvareomsætning på i alt mio. kr. i 2025 i 0-alternativet. Odense bymidte vil samlet set få en øget betydning som indkøbssted. Etableringen vil ikke kun tiltrække kunder til VIVA, men også til de øvrige tilbud i bymidten. Udvalgsvareomsætningen i Odense SØ forventes at være mio. kr. i Rosengårdcentret og Butiksbyen forventes fortsat at være et betydeligt indkøbssted for hele Fyn, men udvidelsen af Odense bymidte med VI- VA vil øge bymidtens samlede attraktion. Tarup Center vil også uden en udvidelse være et betydeligt udbudspunkt for borgerne i næroplandet. På grund af den øgede konkurrencesituation med koncentrationstendenserne mod de større udbudspunkter især med godt 3 km til VIVA og øget e-handel; forventes udvalgsvareomsætningen i Tarup Center at være 186 mio. kr., hvilket er godt 10 % mindre end i Udvalgsvaredetailhandelen i Odense Kommune i øvrigt forventes at falde 2 % i perioden 2013 til 2025 til mio. kr. 11\n12 Vurderinger og konsekvenser Udvalgsvarer 2025 Hoved-alternativet En udvidelse af Tarup Center med m 2 udvalgsvarebutikker vil betyde mere end en fordobling af bruttoarealet til udvalgsvarer. Det har dog betydning for omsætningen, at en væsentlig del af udvidelsen vil være i kælderplan. ICP forventer, at Tarup Center i Hoved-alternativet vil opnå en udvalgsvareomsætning på 358 mio. kr. i Det er en omsætningsstigning på 172 mio. kr., i forhold til hvis centret ikke udvides. Det er knap en fordobling af udvalgsvareomsætningen i centret. En del af denne omsætning er forudsat at være omflytning og udvidelse af eksisterende butikker, mens det også forventes, at Tarup Center tiltrækker nye koncepter. Samlet set vil en udvidelse styrke Tarup Center og forbedre indkøbsforholdene for borgerne i det nordvestlige Odense. Det er ICP s vurdering, at udvalgsvareomsætningen fra borgere uden for Odense kommune udgør 16 % i Tarup Center. I Odense bymidte vurderes butikkerne at miste 82 mio. kr. svarende til en nedgang på 3 % i udvalgsvareomsætning i forhold til 0-alternativet i Faldet i omsætning skyldes, at borgerne i Tarup, Paarup og Korup i mindre grad vil besøge Odense bymidte. Odense SØ vil i mindre grad opleve et omsætningsfald som følge af en udvidelse af Tarup Center. Det forventes, at Odense SØ vil opnå en udvalgsvareomsætning på mio. kr. i Hoved-alternativet, hvilket er 45 mio. kr. mindre end i 0-alternativet. Det svarer til en omsætningsnedgang på 2 %. I Odense i øvrigt forventes et omsætningsfald på 8 mio. kr. i forhold til 0- alternativet, hvilket svarer til et omsætningsfald på 1 %. Omsætningsnedgangen i både Odense bymidte, Odense SØ og Odense i øvrigt vil i mindre grad betyde forringede driftsvilkår for de eksisterende butikker, men vil ikke betyde lukningstruede butikker. Samlet set vurderes detailhandelen i Odense kommune ved udvidelsen af Tarup Center at blive styrket med 37 mio. kr. i forhold til 0-alternativet. 12\n13 Vurderinger og konsekvenser Oplande Tarup Center Dagligvarer Det umiddelbare næropland for dagligvarer til Tarup Center udgøres af Tarup og Paarup. Centret tiltrækker dog kunder fra et langt større opland for udvalgsvarer. På baggrund af kundeanalysen i Tarup Center samt ICP s kendskab til det generelle indkøbsmønster er det primære opland for dagligvarer til Tarup Center defineret i figur 1.1. Figur 1.1 Vurderet dagligvareopland til Tarup Center 13\n14 Vurderinger og konsekvenser Udvalgsvarer Oplandet for udvalgsvarer til Tarup Center udgøres af den nordvestlige del af Odense Kommune defineret i figur 1.2. Herudover kommer omkring 15 % af kunderne i Tarup Center fra områder udenfor Odense Kommune. Det er især fra områderne Otterup, Søndersø og Morud. Figur 1.2 Vurderet udvalgsvareopland til Tarup Center 14\n15 Vurderinger og konsekvenser Opland Korup lokalcenter Korup lokalcenter er et væsentligt udbudspunkt for dagligvarer for især forbrugerne i Korup og Ubberud. ICP vurderer oplandet til Korup lokalcenter at være defineret som vist i figur 1.3. Oplandet består primært af Korup, Gammel Korup, Bredbjerg, Ejlstrup, Ubberud og Blommenslyst. Herudover tiltrækker Korup i mindre grad kunder fra Morud. Figur 1.3 Opland til Korup lokalcenter 15\n16 Vurderinger og konsekvenser Opland Rugårdsvej 103 En ny discountbutik på Rugårdsvej 103 forventes at betjene det absolutte næropland. ICP vurderer oplandet til en discountbutik på Rugårdsvej 103 at være defineret som vist i figur 1.4. Figur 1.4 Opland til discountbutik Rugårdsvej\n17 Vurderinger og konsekvenser Bydele i Odense Nordvest Nedenstående kort viser bydelene i det nordvestlige Odense. På nuværende tidspunkt er det Tarup, Næsby og Bolbro. Figur 1.5 Bydele i det nordvestlige Odense Næsby Korup Tarup Bolbro 17\n18 Vurderinger og konsekvenser Handelsbalance Tarup bydel Ved at sætte den realiserede omsætning i butikkerne i et område i forhold til forbruget i markedsområdet fås et udtryk for dækningsgraden eller hvor stor en del af det potentielle forbrug i området, der svarer til omsætningen i butikkerne i Dækningsgraden afspejler således ikke, hvorledes omsætningen er sammensat af køb fra lokale forbrugere og forbrugere bosat i andre områder, men er alene udtryk for, om der er overskud eller underskud på handelsbalancen. I det følgende er forholdet mellem omsætningen og forbruget af henholdsvis daglig- og udvalgsvarer beregnet for Tarup bydel. I modsætning til Detailhandelsanalysen for 2011 er handelsbalancen beregnet for den samlede omsætning i hele bydelen i forhold til borgernes samlede detailhandelsforbrug i bydelen. Det er inklusiv detailhandelsforbrug som er dækket ved e-handel, udenlandsrejser etc. I detailhandelsanalysen fra 2011 vises forholdet mellem omsætningen alene i Tarup bydelscenter og forbruget i hele Tarup bydel. Derfor kan disse to tal ikke sammenlignes. Figur 1.6 viser udviklingen i handelsbalancen for Tarup bydel uden Korup fra 2013 til henholdsvis 0-alternativet og Hoved-alternativet. Figur 1.6 Udviklingen i handelsbalancen for dagligvarer i Tarup bydel *Tarup bydel (ex. Korup) I 2013 var handelsbalancen 131 % for Tarup bydel på dagligvarer. Det vil sige, at dagligvareomsætningen i området er 31 % højere end det samlede dagligvareforbrug i bydelen. Hvis 0-alternativet realiseres i 2025 forventes handelsbalancen for dagligvarer at være 117 %, hvilket vil være et fald i forhold til Det betyder, at Tarup området på dagligvarer vil miste betydning. Hvis Hoved-alternativet realiseres, forventes handelsbalancen for dagligvarer i 2025 at være 137 %, hvilket er en stigning på 17 % i forhold til 0- alternativet. Figur 1.7 viser udviklingen i handelsbalancen for udvalgsvarer i Tarup bydel. 18\n19 Vurderinger og konsekvenser Figur 1.7 Udviklingen i handelsbalancen for udvalgsvarer i Tarup bydel *Tarup bydel ex. Korup Handelsbalancen for udvalgsvarer i Tarup bydel var 71 % i Det vil sige, at udvalgsvareomsætningen i alle butikkerne i Tarup bydel er 29 % lavere end forbruget i bydelen. Hvis 0-alternativet realiseres i 2025, forventes handelsbalancen for udvalgsvarer at falde til 51 % i Tarup bydel, hvilket er et relativt lavt niveau for et bydelscenter. Hvis Hoved-alternativet realiseres i 2025, forventes handelbalancen omvendt at stige til 87 %. Hermed vil Tarup Center i højere grad kunne servicere bydelens borgere med et acceptabelt udbud af udvalgsvarer. Handelsbalance Næsby bydel Nedenstående figur 1.8 viser udviklingen i handelsbalancen i Næsby bydel i 0-alternativet og Hoved-alternativet. Figur 1.8 Udviklingen i handelsbalancen for dagligvarer i Næsby bydel 19\n20 Vurderinger og konsekvenser Det vurderes, at handelsbalancen for dagligvarer var 66 % i Næsby bydel i I 0-alternativet i 2025 forventes handelsbalancen i Næsby at være 63 %, mens handelsbalancen for Næsby forventes at falde svagt i Hovedalternativet til 61 %. Udvalgsvareudbuddet i Næsby bydel er som tidligere nævnt på begrænset niveau. Der er 6 udvalgsvarebutikker i hele bydelen, heraf er 3 placeret i Næsby bydelscenter. Handelsbalancen for udvalgsvarer i Næsby er således på et meget lavt niveau omkring 11 % i Det må forventes, at handelsbalancen for udvalgsvarer i Næsby i fremtiden vil falde yderligere til langt under 10 %. Det er på grund af den generelle strukturudvikling at det forventes, at flere af de udvalgsvarebutikker, der ligger alene eller i mindre koncentrationer, vil være væk inden Handelsbalance Bolbro bydel Nedenstående figur 1.9 viser udviklingen i handelsbalancen i Bolbro bydel i 0-alternativet og Hoved-alternativet. Figur 1.9 Udviklingen i handelsbalancen for dagligvarer i Bolbro bydel Handelsbalancen for dagligvarer var 119 % i Bolbro bydel i I 0- alternativet i 2025 forventes handelsbalancen i Bolbro at være 116 %, mens handelsbalancen forventes at falde til 110 % i Hoved-alternativet. 20\n21 Vurderinger og konsekvenser Figur 1.9 Udviklingen i handelsbalancen for udvalgsvarer i Bolbro bydel Udvalgsvarehandelen i bydelen Bolbro er præget af en række større udvalgsvarebutikker placeret i trafikplaceringer på Middelfartvej, som ikke kun servicerer borgerne i Bolbro bydel. Derfor er handelsbalancen for udvalgsvarer i Bolbro bydel 69 % i Der er i dag relativt få udvalgsvarebutikker, der alene betjener Bolbro bydel. Handelsbalancen for udvalgsvarer i Bolbro forventes at falde til 45 % i Bolbro bydel i 0-alternativet i Faldet skyldes både den øgede konkurrence fra Odense bymidte og Odense SØ samt den generelle koncentrationstendens, som gør at de store udvalgsvarebutikker i højere grad vil fokusere på de større udbudspunkter. Samtidig forventes det, at en række mindre udvalgsvarebutikker vil blive nedlagt. I Hoved-alternativet forventes handelsbalancen for udvalgsvarer i Bolbro at falde til 37 % i Et øget fokus på Tarup Center vil have betydning for den mere spredte butiksstruktur i Bolbro. Det kan ikke udelukkes, at enkelte udvalgsvarebutikker vil flytte til den større koncentration i Tarup Center. 21\n22 Vurderinger og konsekvenser Handelsbalance Korup bydel Nedenstående figur 1.10 viser udviklingen i handelsbalancen i den kommende Korup bydel i 0-alternativet og Hoved-alternativet. Figur 1.10 Udviklingen i handelsbalancen for dagligvarer i Korup bydel Det vurderes, at handelsbalancen for dagligvarer var 97 % i Korup bydel i I 0-alternativet i 2025 forventes handelsbalancen i Korup at være 73 %, mens handelsbalancen for Korup forventes at være 93 % i Hovedalternativet. Hermed forventes Korup at have mulighed for nogenlunde at fastholde sin position på dagligvarer i forhold til Udvalgsvareudbuddet i Korup bydel er som tidligere nævnt på begrænset niveau. Der er en cykelhandel samt en beklædningsbutik i Korup. Handelsbalancen for udvalgsvarer i Korup kan således ikke opgøres. 22\n23 Detailhandelen i Odense 23\n24 Detailhandelen i Odense Detailhandelen i de relevante områder i Odense kommune er beskrevet dels ved brug af Detailhandelsundersøgelse 2012, Odense Kommune og dels ved en rekognoscering af udbudspunkterne Tarup Center, Tarup bydelscenter i øvrigt, lokalcenter Korup og Odense bymidte ultimo maj Desuden har ICP indhentet oplysninger fra Tarup Center samt anvendt oplysninger fra Odense Kommune og Danmarks Største Shoppingcentre Tarup Center Tarup Center ligger trafikalt godt nær krydset Rismarksvej/Rugårdsvej centralt i bydelen Tarup. Den nye Letbane får desuden endestation ved Tarup Center. Centret har i dag ni dagligvarebutikker med Løvbjerg og Netto som de betydeligste samt 31 udvalgsvarebutikker inden for et bredt udvalg af branchegrupper. Desuden ligger der en række andre kommercielle servicefunktioner som frisør, bank, bodega m.v. Endelig er der 3 lokaler, der p.t. er tomme. I 2013 var der en detailhandelsomsætning i centret på ca. 410 mio. kr. incl. moms, hvoraf de godt 200 mio. kr. var dagligvarer og de knap 210 mio.kr. var udvalgsvarer. Tarup bydelscenter i øvrigt I Tarup Bydelscenter i øvrigt ligger der otte butikker. Der ligger en Fakta, tre dagligvarebutikker i øvrigt samt fire udvalgsvarebutikker. Det vurderes, at der i bydelscentret uden for Tarup Center i 2013 var en dagligvareomsætning på mio. kr. incl. moms. 24\n25 Detailhandelen i Odense Korup lokalcenter I Korup Lokalcenter ligger der et supermarked (SuperBest), to discountbutikker (Fakta og Aldi), to dagligvarebutikker i øvrigt samt to udvalgsvarebutikker. Den samlede dagligvareomsætning vurderes at udgøre 115 mio. kr. incl. moms i Odense bymidte Odense bymidte er efter Odense SØ det næststørste indkøbssted på Fyn. Ved rekognosceringen i maj 2013 var der knap 248 udvalgsvarebutikker og 55 dagligvarebutikker. Siden detailhandelsanalysen i 2012 er der samlet set forsvundet fire dagligvarebutikker og 14 udvalgsvarebutikker. Dette tal dækker over, at der har været udskiftning i en del lokaler. De butikker der er forsvundet er især mindre butikker i sidegaderne og yderst i bymidten. 25\n26 Detailhandelen i Odense På Vestergade og den sydlige del af Kongensgade er der en del betydende, kædedrevne udvalgsvarebutikker, der har skiftet placering og har foretaget investeringer i nye butikker, hvilket kan tolkes, som at disse kæder anser Odense bymidte for en attraktiv placering. Ligeledes er der foretaget en ombygning og udvidelse af Magasin i Vestergade. I forhold til omsætningen i bymidten har ICP anvendt oplysninger fra detailhandelsanalysen 2012 og fremskrevet disse med den pris- og mængdemæssige udvikling. Således var der i 2013 en dagligvareomsætning på ca. 700 mio. kr. og en udvalgsvareomsætning på ca. 1,6 mia. kr. Odense SØ Odense SØ er det største indkøbssted på Fyn. Der ligger omkring 130 butikker i SØ med Ikea og Bilka som de mest betydende enkeltbutikker og Rosengårdcentret som et meget markant indkøbssted for især udvalgsvarer. For øjeblikket omdannes ca m 2 butiksareal i Rosengårdcentret til omkring 30 mindre butikker primært udvalgsvarebutikker. Ombygningen ventes at være tilendebragt i Det vurderes, at den samlede dagligvareomsætning i Odense SØ i 2013 udgjorde Foruden ovennævnte butikker ligger der en lang række store udvalgsvarebutikker i området. I forhold til omsætningen har ICP også her anvendt oplysninger fra detailhandelsanalysen 2012 og fremskrevet disse med den pris- og mængdemæssige udvikling. Således var der i 2013 en dagligvareomsætning på ca. 700 mio. kr. og en udvalgsvareomsætning på ca. 3,2 mia. kr. 26\n27 Befolknings- og forbrugsforhold 27\n28 Befolknings- og forbrugsforhold Til brug for vurderinger af udviklingsmulighederne for detailhandelen i Tarup og Korup belyses størrelsen af det nuværende og fremtidige forbrug af detailhandelsvarer i Odense Kommune. Forbruget er opgjort for Odense Kommune i relevante markedsområder, som er illustreret i figur 3.1. Her er særligt fokus på de forskellige områder i den nordvestlige del af Odense Kommune med områderne Tarup, Paarup, Korup, Ubberud, Provstegård og Næsby. Forbruget er beregnet for dagligvarer og udvalgsvarer, hvor sidstnævnte indeholder branchegrupperne beklædning, boligudstyr og øvrige udvalgsvarer. Figur 3.1 Områder i Odense Kommune Lumby Spurvelund Søhus Kroggård Korup Næsby Paarup Tarup Ubberud Provstegård Datagrundlag og horisontår Der er ved beregningen af forbruget anvendt ICP s bearbejdning af Danmarks Statistiks forbrugsundersøgelser samt oplysninger om bl.a. indkomst-, bolig- og befolkningsforhold, ligeledes fra Danmarks Statistik. Beregningerne og opgørelserne knytter sig til 2013 samt horisontåret Herudover er den seneste befolkningsprognose Odense Kommune befolkningsprognose 2013 blevet anvendt. 28\n29 Befolknings- og forbrugsforhold Befolknings- og indkomstforhold Figur 3.2 viser den ventede udvikling i befolkningstallet i den nordvestlige del af Odense Kommune. I alt boede personer i Odense Kommune i Heraf boede i alt knap personer i det nordvestlige Odense Kommune i I Tarup boede personer, mens der boede personer i Paarup og personer i Korup. Samlet set forventes befolkningstallet i Odense Kommune at stige 11 % i perioden 2013 til Der er dog stor forskel på udviklingen i de enkelte områder. I Tarup forventes en befolkningsstigning på 3 % i perioden 2013 til 2025 til knap personer i I Paarup forventes en befolkningsstigning på 11 % i samme periode, mens Korup forventes en befolkningsstigning på 6 %. Omvendt forventes et befolkningsfald i Ubberud på 6 % i samme periode, og i Næsby og Spurvelund/Lumby forventes et befolkningsfald på 2 % fra 2013 til Samlet set i det nordvestlige Odense Kommune forventes en befolkningsstigning på 4 % i perioden 2013 til I Odense Kommune i øvrigt forventes en befolkningsstigning på 13 %. Figur 3.2 Udviklingen i befolkningstallet i Odense Kommune nordvest (antal personer) 29\n30 Befolknings- og forbrugsforhold Niveauer for husstandsindkomst Forbruget i den enkelte husstand afhænger bl.a. af husstandens indkomstniveau samt antallet af personer pr. husstand. Den gennemsnitlige husstandsstandsstørrelse i Odense Kommune er 2,04 personer, hvilket er under landsgennemsnittet på 2,15. Odense NV og Odense N, hvor hoveddelen af markedsområdet er placeret, har en højere gennemsnitlig husstandsstørrelse på henholdsvis 2,20 og 2,22, mens husstandsstørrelsen er 1,84 i Odense V. Den gennemsnitlige husstandsindkomst er kr. i Odense Kommune, hvilket er under landsgennemsnittet på ca kr., jf. tabel 3.1. Den gennemsnitlige husstandsstørrelse er dog på niveau med landsgennemsnittet i både Odense NV og Odense N. Tabel 3.1 Gennemsnitlig husstandsindkomst i Odense Kommune fordelt på postnumre (kr.) 5210 Odense NV 5270 Odense N 5200 Odense V Gns. Odense kommune i alt Landsgennemsnit\n31 Befolknings- og forbrugsforhold Forbrugsforhold På baggrund af ovenstående oplysninger om befolknings- og indkomstforholdene samt ICP s specialtabeller fra Danmarks Statistiks forbrugsundersøgelser er forbruget af detailhandelsvarer for 2013 og 2025 beregnet i Odense Kommune. Dagligvareforbruget hos borgerne i det nordvestlige Odense Kommune ses i figur 3.3. Figur 3.3 Udviklingen i dagligvareforbrug 2013 til 2025 (i mio. kr.) I Odense Kommune var dagligvareforbruget i ,68 mia. kr., hvilket forventes at stige med 15 % til 5,36 mia. i I det nordvestlige Odense var dagligvareforbruget 1,06 mia. kr. i 2013, hvilket forventes at stige 8 % til 1,14 mia. kr. i I Tarup var dagligvareforbruget 183 mio. kr. i 2013, hvilket forventes at stige 6 % til 195 mio. kr. i I Korup forventes en stigning i dagligvareforbruget på 9 % i perioden 2013 til 2025 fra 113 mio. kr. til 123 mio. kr. I Paarup var dagligvareforbruget 125 mio. kr. i 2013, hvilket forventes at stige 15 % til 144 mio. kr. i\n32 Befolknings- og forbrugsforhold Figur 3.4 Udviklingen i udvalgsvarebrug 2013 til 2025 (i mio. kr.) I Odense Kommune var udvalgsvareforbruget i ,46 mia. kr., hvilket ventes at stige til 5,82 mia. kr. i 2025 svarende til en stigning på 31 %. I det nordvestlige Odense forventes udvalgsvareforbruget at stige 23 % i perioden 2013 til 2025 fra 1,03 mia. kr. til 1,26 mia. kr. Udvalgsvareforbruget var 178 mio. kr. i Tarup i 2013, hvilket forventes at stige med 21 % i 2025 til 215 mio. kr. I Korup var udvalgsvareforbruget 109 mio. kr. i 2013, hvilket forventes at stige 25 % til 136 mio. kr. i I Paarup forventes udvalgsvareforbruget at stige 31 % fra 121 mio. kr. til 159 mio. kr. i\n33 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center 33\n34 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center Som en del af analysen har Institut for Center-Planlægning (ICP) i uge 21 i 2014 gennemført en kundeanalyse i Tarup Center. Analysen omfatter 500 interviews og beskriver hvilke kundegrupper, der især benytter centret. Interviewene er gennemført en torsdag fra samt en lørdag fra Kunderne er blevet stoppet tilfældigt ved udgangene til centret. Alle spørgsmålene er stillet uhjulpet, det vil sige at intervieweren alene har noteret hvad respondenten har svaret til spørgsmålet. Udover respondenternes svar er deres køn og alder, samt antal personer i indkøbsgruppen blevet registreret. Ca. 69 % af respondenterne er kvinder. Respondenternes gennemsnitsalder er 50,5 år, og indkøbsgruppens gennemsnitlige størrelse er 1,3 personer. Resultaterne af kundeanalysen vil blive præsenteret i det følgende. Fordeling af besvarelser for baggrundsvariable Figur 4.1 Køn % Mand Kvinde 34\n35 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center Figur 4.2 Alder % år år år år år 66 år og derover Gennemsnitsalder: 50,5 år Figur 4.3 Antal personer i indkøbsgruppen % person 2 personer 3 personer 4 personer Gennemsnitligt antal personer i indkøbsgruppen: 1,3 personer 35\n36 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center 1. I hvilket postdistrikt bor du? 48 % af respondenterne bor i 5210 Odense NV, mens 20 % kommer fra 5270 Odense N. Figur 4.4 I hvilket postdistrikt bor du? 5210 Odense NV Odense N Odense V Fyn i øvrigt (postnr ) 5000 Odense C Otterup 5471 Søndersø 5462 Morud 5260 Odense S 5250 Odense SV 5491 Blommenslyst 5474 Veflinge Jylland (postnr ) %\n37 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center 2. Hvor køber du regelmæssigt dagligvarer? Knap halvdelen af respondenterne angiver, at de regelmæssigt køber dagligvarer i Løvbjerg i Tarup Center. 16 % handler i Netto på Rugvang, og 14 % handler i Rema 1000 på Fuglebakken. Figur 4.5 Hvor køber du regelmæssigt dagligvarer? Løvbjerg, Tarup Netto, Rugvang Lokalt Rema 1000, Fuglebakken Føtex, Bolbro Fakta, Rugårdsvej Odense C Rema 1000, Odense N SuperBest, Korup C Fakta, Åbakkevej Eurospar, Rugårdsvej Otterup SuperBrugsen, Odense N Kiwi, Næsby Fakta, Tingvallavej Lidl, Odense V Netto, Bolbro Fakta, Odense N Bilka/Føtex, SØ Aldi, Rugårdsvej Aldi, Snorresvej Søndersø i øvrigt Rema 1000, Søndersø Næsby i øvrigt Bolbro i øvrigt Andet %\n38 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center 3. Hvor køber du det meste af din beklædning? Over halvdelen af respondenterne køber oftest deres tøj og sko i Tarup Center. 38 % af respondenterne tager til Odense bymidte for at købe tøj, mens 22 % tager til Rosengårdcentret. Konkurrencen fra nettet er også begyndt at få betydning. Således svarer 6 % af respondenterne, at de køber det meste af deres beklædning på internettet. Figur 4.6 Hvor køber du det meste af din beklædning? Tarup Center 60 Odense bymidte 38 Rosengårdcentret, Odense SØ 22 Internettet 6 Lokalt Udlandet Søndersø Andet Ved ikke/køber ikke tøj % Hvor ofte handler du her i Tarup Center? 57 % af respondenterne angiver, at de handler i Tarup Center mindst én gang om ugen. 87 % af respondenterne handler i centret mindst én gang om måneden, og kan dermed betegnes som stamkunder i centret. Figur 4.7 Hvor ofte handler du her i Tarup Center? % Dagligt 2-3 gange om ugen 1 gang om ugen 2-3 gange om måneden 1 gang om måneden 2-3 gange pr. halvår 1 gang om året eller sjældnere 38\n39 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center Hvor ofte kommer du i Odense bymidte? 31 % af respondenterne svarer, at de tager til Odense bymidte mindst én gang om ugen, mens 67 % kommer der mindst én gang om måneden. Figur 4.8 Hvor ofte kommer du i Odense bymidte? % Dagligt 2-3 gange om ugen 1 gang 2-3 gange om ugen om måneden 1 gang om måneden 2-3 gange pr. halvår 1 gang om året eller sjældnere Aldrig 6. Hvorfor kommer du i Odense bymidte? Størstedelen af respondenterne tager til Odense bymidte for at shoppe (67 %). 35 % angiver, at de benytter byens caféer og restauranter, og 20 % kommer i bymidten for at opleve kultur. Bemærk at det ved dette spørgsmål var muligt at afgive flere svar. Figur 4.9 Hvorfor kommer du i Odense bymidte? Shopping 67 Café/restaurant 35 Kulturelt besøg 20 Læge/frisør/bank og lign. 16 Arbejde/skole 9 Hyggetur/udflugt Besøge familie/venner Bor der Fritidsaktivitet Andet Ved ikke %\n40 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center 7. Hvor ofte handler du i Odense bymidte? 13 % af respondenterne handler i Odense bymidte mindst én gang om ugen. Op mod halvdelen handler der mindst én gang om måneden. Figur 4.10 Hvor ofte handler du i Odense bymidte? % 1 Dagligt 2-3 gange om ugen 1 gang 2-3 gange om ugen om måneden 1 gang om måneden 2-3 gange pr. halvår 1 gang om året eller sjældnere Aldrig 8. Hvor ofte handler du i Odense SØ? (Rosengårdcentret/Føtex/Bilka/Ikea) 6 % af respondenterne handler i Odense SØ mindst én gang om ugen, mens 38 % handler der mindst én gang om måneden. Figur 4.11 Hvor ofte handler du i Odense SØ? % Dagligt 2-3 gange om ugen 1 gang 2-3 gange om ugen om måneden 1 gang om måneden 2-3 gange pr. halvår 1 gang om året eller sjældnere Aldrig 40\n41 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center Hvor ofte handler du i Korup? 13 % af respondenterne handler i Korup mindst én gang om ugen, og 23 % handler der mindst én gang om måneden. Figur 4.12 Hvor ofte handler du i Korup? % 2 8 Dagligt 2-3 gange om ugen gang 2-3 gange om ugen om måneden gang om måneden 2-3 gange pr. halvår 1 gang om året eller sjældnere Aldrig 10. Hvor ofte handler du i Næsby? 16 % af respondenterne handler i Næsby mindst én gang om ugen, og 29 % handler der mindst én gang om måneden. Figur 4.13 Hvor ofte handler du i Næsby? % 4 Dagligt 2-3 gange om ugen gang 2-3 gange om ugen om måneden 9 1 gang om måneden gange pr. halvår 2 1 gang om året eller sjældnere Aldrig 41\n42 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center Hvor ofte handler du i Bolbro? 17 % af respondenterne handler i Bolbro mindst én gang om ugen, mens 40 % handler der mindst én gang om måneden. Figur 4.14 Hvor ofte handler du i Bolbro? % Dagligt 2-3 gange om ugen 1 gang 2-3 gange om ugen om måneden 1 gang om måneden 2-3 gange pr. halvår 1 gang om året eller sjældnere Aldrig 12. Hvilket transportmiddel har du anvendt for at komme hertil i dag? 68 % af respondenterne er i bil den pågældende dag. 18 % har taget cyklen, og 9 % er gående. Figur 4.15 Hvilket transportmiddel har du anvendt for at komme hertil i dag? % Bil/motorcykel Cykel/knallert Gående Bus Taxi/flextrafik 42\n43 Kundeinterviewanalyse i Tarup Center 13. Hvor mange personer er der i husstanden? Der er i gennemsnit 2,4 personer i respondenternes husstande. Figur 4.16 Hvor mange personer er der i husstanden? % 1 person 2 personer 3 personer 4 personer 5 personer 6 personer\n44 Bilag 1 Branchefortegnelse\n45 1. DAGLIGVARER Servicestationer med kiosksalg Købmænd og døgnkiosker Supermarkeder Discountforretninger Varehuse. Selvbetjeningsbutikker med fuldt fødevaresortiment, hvor omsætningen af non-food-varer udgør mere end 20% af den samlede omsætning og hvor salgsarealet udgør mindst 1.500m Frugt- og grøntforretninger Slagter- og viktualieforretninger Fiskeforretninger Detailhandel med brød, konditori- og sukkervarer Detailhandel med drikkevarer Anden detailhandel med fødevarer i specialforretninger Chokolade- og konfektureforretninger Vinforretninger Tobaksforretninger Osteforretninger Helsekostforretninger Apoteker Detailhandel med medicinske og ortopædiske artikler Parfumerier Materialister Blomsterforretninger Udlejning af videobånd Bilag 1 Side 2\n46 2. BEKLÆDNING Stormagasiner Detailhandel med kjolestoffer, garn, broderier mv Dametøjsforretninger Herretøjsforretninger Herre- og dametøjsforretninger (blandet) Babyudstyrs- og børnetøjforretninger Skotøjsforretninger Forhandlere af brugt tøj Detailhandel fra postordre eller internetforretninger, hvis salgslokale Bilag 1 Side 3\n47 3. BOLIGUDSTYR El-installatører med butikshandel VVS-installatører og blikkenslagerforretninger Detailhandel med tæpper, vægbeklædning og gulvbelægning, hvis salgslokale Glarmesterforretninger med butikshandel Møbelforretninger *) Boligtekstilforretninger Detailhandel med køkkenudstyr, glas, porcelæn, bestik, vaser, lysestager m.v Detailhandel med belysningsartikler samt husholdningsartikler i.a.n Detailhandel med elektriske husholdningsapparater Radio- og tv-forretninger Detailhandel med isenkram og glas Byggemarkeder og værktøjsmagasiner Farve- og tapetforretninger Forhandlere af gaveartikler og brugskunst Kunsthandel og gallerivirksomhed Detailhandel med computere, ydre enheder og software Detailhandel med telekommunikationsudstyr Antikvitetsforretninger Detailhandel med brugte varer i forretninger Detailhandel fra internet eller postordreforretninger, hvis salgslokale Detailhandel med køkken og badeværelseselementer Låsesmede, hvis salgslokale *) Planloven definerer visse møbelforretninger og tømmerhandler med tilknyttet byggemarked som særligt pladskrævende varegruppe. ICP behandler omsætningsmæssigt både møbelforretninger og byggemarkedsdelen i en tømmerhandel som boligudstyr. Bilag 1 Side 4\nVordingborg Kommune. Detailhandelsanalyse\nVordingborg Kommune Detailhandelsanalyse Maj 2012 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Udviklingsmuligheder 5 2. Detailhandelen i Vordingborg Kommune 17 3. Befolknings- og forbrugsforhold 31 4. Handelsbalance 39 Bilag


Online Poker - Knockout Brian Nielsen og vind 1.000 kroner - Læs mere!\nOnline Poker – Knockout Brian Nielsen og vind 1.000 kroner\nIndlægsdato 19. oktober 2011\nEfter en boksekarriere, der blandt andet førte ham til et legendarisk møde med bokseikonet Mike Tyson, har ‘Super’ Brian Nielsen kastet sin kærlighed over primært to ting. Golf og poker.\nIgen i aften kan du få et indtryk af, om boksebamsen også inden for pokeren har mulighed for at blive blandt verdens bedste.\nDet sker i en turnering hos Bet24, som også er Brian Nielsens sponsor. Formår du at knockoute Brian Nielsen, der spiller under navnet ‘Super Brian’, ryger der 1.000 kroner direkte ind på din Bet24-konto.\nDet koster $1 at spille med, og udover bountien på Brian Nielsen er der desuden $500 i garanteret præmiepulje.\nSådan spiller du med i turneringen:\n1. Log ind i din Bet24-pokerklient.\n2. Vælg ‘PLANLAGTE TURNERINGER‘ herefter $0-$6 buy-in\n3. Find turneringen med navnet ‘Super Brian Knock Out $1 Buy-in – 1.000 kr Bounty og $500 GTD‘ med start i aften d. 19. oktober kl. 19:30\n4. Tilmeld dig turneringen. Det koster $1.\nHeld og lykke med at sende Super Brian i gulvet!\nTags Bet24, Brian Nielsen, Online Poker, Poker, Pokernyheder, Sponsor, Super Brian\n← DM i Poker 2011 – Østbjerg vs Ravnsbæk → Flere borde


København zoo - Pandahuset\nKøbenhavn Zoo, Pandahuset\nBGreen-it Taghave i samspil med Bgreen-it Living Wall\nDen grønne sansehave ovenpå pandahuset i Københavns Zoo er etableret i sammenhæng med den store bugtede grønne væg – begge dele fra Byggros’ grønne sortiment, BGreen-it.\nVia taghaven på Pandahuset kan man gå hele vejen rundt om de to indhegninger – ovenpå anlægget - og se ned til pandaerne. Taghaven er opbygget på en måde, så brugen af haven og dens stier tager hensyn til udvalget af planter, som består af buske, træer, forskellige græsser – heriblandt finder du naturligvis også pandaens yndlingsret, nemlig bambus – forskelligt bunddække, samt stier i trædesten.\nAnlægget er bygget op i en form, der er inspireret af det kinesiske tegn for Yin og Yang - lys og mørke. De to pandaer lever nemlig adskilt, men må dog alligevel gerne kunne fornemme den anden.\nMed taghaven kan havens besøgende se begge pandaer i deres anlæg, selvom de ikke går sammen. Og så er der jo i det hele taget en fænomenal udsigt over haven.\nFra genbrugsmaterialer til frodig taghave\nPandahusets taghave er nemlig det, man kalder en ’intensiv have’, hvilket kort fortalt betyder, at taget er opbygget med et tykkere vækstlag, der kan optage helt op til 80 % af den årlige nedbør. Derfor kan taget opretholde en mere tørkefølsom og frodig flora. Dog har haven brug for vanding i tørre perioder og på pandahuset er det problem løst ved at installere et drypvandingssystem.\nTaget er bygget op af BGreen-its sedumbakke-systemer med Byggros’ patenterede vækstmedie SIM, der bygger på knust tegl og andre genbrugsmaterialer, der er udviklet med særligt henblik på at holde strukturen, samt lagre vand.\nTaghaven er i samarbejde med Byggros projekteret og designet af Schønherr landskabsarkitekter og udført af HedeDanmark.


Kulhus til Lynæs – KajakGal\n31. marts 2013 2. oktober 2013 KajakGal\t0 kommentarer\tkajak, Kayak, ro, rotur, Sea Kayak, sejlads, Turberetning\nEndnu en solskinsdag i påsken, der kunne udnyttes til en lille rotur. Christian ville gerne med, så det var oplagt at ro fra Kulhus, så han kunne se sæler – hvis de var der. Christian har ikke roet om vinteren før, men han lånte en reserve-tørdragt og med sidste sommers kajakkursus i hus, skulle det være hans dåb. Der var jo heller ikke nogen vind, der kunne gøre dagen usikker.\nVi læssede kajakkerne på bilen og var ude af døren klokken 0800 – oven i købet på en dag, hvor urene er stillet frem på grund af sommer tid. Og klokken 0900 var vi i vandet sammen med en lille sæl, der solede sig på en af de tre sten, der ikke bryder vandkanten ved Kulhus Strand. Vi havde området for os selv, så vi gav os tid til at lege lidt med gråsælen. Den er ikke så stor, så den er født sidste år. Den var passende nysgerrig, men gad ikke lege og skiftede plads mellem de tre hvilesteder, når den havde set nok. Så for ikke at forstyrre sælen, roede vi mod Kulhusfærgens nordlige “havn” på Lynæssiden ved Sølager.\nDer var en smule grøde i vandet af is mellem Kulhus og Lynæs. Ikke sammenhængende, men i små is-flåder. Isen var dog ikke tyk, og der kunne let roes igennem. Men det larmer jo, så vi fandt nogle passager udenom. Sjovt nok var det forsvundet, da vi 30-40 minutter senere roede retur. Men solen har jo også en del kraft – kan jeg se på produktionen af strøm fra mine solceller.\nVed Lynæs Havn var der lidt mere is, og jeg kunne kun ro ind i mundingen af havnen. Selve havnen havde for tyk is, så vi roede tilbage ad samme rute – men denne gang inden om de par fiskere, der forsøgte sig ved Fjordbakken.\nVel tilbage ved Kulhus Strand, var sælen blevet lidt mere selskabelig, så vi fik taget nogle billeder og videoklip af sælen.\nFor en gangs skyld sluttede vi kajakturen kulturelt. Dels ved et besøg ved Julianehøj ved Jægerspris, hvor Arveprins Frederik i 1770’erne har lavet et mindesmærke over sin moder med omlægning af en gammel gravhøj. Nu pyntet med norsk marmor og det hele. Mere mærkværdig end køn. Men det var ikke det hele. Christian skulle da også prøve en ægte Rikke-is i Jægerspris hos iskiosken. Her har jeg da tidligere købt en del is, når jeg var i skydelejr. En Rikke-is indeholder hjemmebagt vaffel, softice, negerbolle, flødeskum og guf, hvor der kan vælges mellem mange forskellige smage. Til over 40 kroner er den også betalt….\nEn lille, men fin tur på den stille fjord.\nRute: Kulhuse og til Lynæs Havn og retur\nDistance roet: 6,72 km\n← Nekselø rundt\nSkuldelev til Strømstedet →


GRAFIK Arbejde, uddannelse og kriminalitet: Indvandrere og efterkommere halter efter | Politik | DR\nGRAFIK Arbejde, uddannelse og kriminalitet: Indvandrere og efterkommere halter efter\nFå overblik over hvor mange med ikke-vestlig baggrund, der arbejder, uddanner sig og begår kriminalitet. Regeringen kommer med ghettoudspil i dag.\nRegeringen præsenterer torsdag sit længe ventede udspil, der skal bekæmpe parallelsamfund og gøre op med ghettoer i Danmark.\nRegeringen præsenterer senere i dag et stort udspil, der skal bekæmpe ghettoer og parallelsamfund i Danmark.\nAllerede for et par uger siden fremlagde Økonomi- og Indenrigsministeriet analysen "Parallelsamfund i Danmark", hvor antallet af personer med ikke-vestlig baggrund, der er i risiko for at leve i et parallelsamfund, blandt andet indkredses.\nI analysen fremgår det, at parallelsamfund kan opstå steder, hvor grupper af indvandrere og efterkommere bor isoleret i boligområder, hvor ledigheden er høj, og hvor børn vokser op uden nævneværdig kontakt med dansktalende børn.\nDR Nyheder forsøger på baggrund af analysen at klæde dig på med de vigtigste tal og eksempler på området:\nI løbet af de seneste knap 40 år har befolkningens etniske sammensætning ændret sig betydeligt. Siden 1980 er Danmarks befolkning steget fra godt 5,1 millioner til knap 5,8 millioner personer.\nBefolkningen med dansk oprindelse har i alle årene været stort set uændret med omkring 5 millioner, så hele befolkningsfremgangen kan altså tilskrives personer med anden etnisk oprindelse end dansk.\nI 1980 udgjorde indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse omkring 1 procent af Danmarks befolkning. I dag har omkring 8,5 procent af befolkningen en ikke-vestlig baggrund, svarende til cirka en halv million personer.\n57.200 unge og voksne i alderen 22-59 år med ikke-vestlig oprindelse det, man kalder langvarigt passive - det svarer til 22 procent af aldersgruppen.\nOg i aldersgruppen 16-29 år har 10.700 unge med ikke-vestlig oprindelse været inaktive i mindst seks måneder. Det svarer til 10 procent af alle unge i aldersgruppen med ikke-vestlig oprindelse.\nAndelen, der er langvarigt passive, er stigende med alderen. I aldersgruppen 22-29 år er 12 procent af indvandrerne med ikke-vestlig oprindelse langvarigt passive, mens det gælder 48 procent i aldersgruppen 50-59 år. Lidt flere indvandrerkvinder end mænd er langvarigt passive.\nDe fleste forældre til skoleelever med dansk oprindelse har en erhvervskompetencegivende uddannelse. Det er ikke tilfældet for skolelever med ikke-vestlig baggrund. Omkring 60 procent af denne gruppes forældre har højst en grundskoleuddannelse. Det gælder kun for 20 procent af forældrene til elever med dansk oprindelse.\nSammenligner man unge i alderen 20-24 år med henholdsvis dansk og ikke-vestlig oprindelse, er der flere unge med ikke-vestlig oprindelse, der ikke har gennemført en ungdomsuddannelse. Det skyldes dels, at lidt flere unge med ikke-vestlig baggrund aldrig påbegynder en ungdomsuddannelse, dels at flere afbryder deres uddannelse.\n40 procent af alle skoleelever med ikke-vestlig baggrund går på en grundskole, hvor mindst 25 procent af eleverne har ikke-vestlig baggrund.\nPå to ud af tre grundskoler har mindre end fem procent af eleverne ikke-vestlig baggrund. Omvendt har mindst hver fjerde elev en ikke-vestlig baggrund på 7,5 procent af landets grundskoler. Det svarer til 155 grundskoler.\nPå de 155 skoler gik 42 procent af alle skoleelever med ikke-vestlig baggrund i efteråret 2014, svarende til 25.300 elever.\nOgså på daginstitutionsområdet er koncentrationen af børn med ikke-vestlig baggrund betydelig.\nGodt 8.000 børn med ikke-vestlig baggrund i alderen 0-6 år er i en daginstitution, hvor mindst hvert fjerde barn har ikke-vestlig baggrund. Derudover er der 4.000 børn i alderen 1-4 år med ikke-vestlig oprindelse, som bliver passet hjemme.\nBlandt 1-årige med ikke-vestlig oprindelse er omkring 30 procent ikke i et dagtilbud. Og blandt 2-årige gælder det ca. 20 procent. Blandt 1-årige med dansk oprindelse er omkring 12 procent ikke i et dagtilbud. Og blandt 2-årige gælder det ca. 10 procent.\n5,7 pct. af de 20-24-årige mandlige efterkommere fra ikke-vestlige lande er blevet fundet skyldige i en eller flere overtrædelser af straffeloven i 2016.\nFor mandlige efterkommere fra vestlige lande er den tilsvarende andel på 2,0 procent, og for mænd med dansk oprindelse på 1,5 procent.\nI løbet af et år bliver godt 4 procent af alle 15-64-årige mænd af ikke-vestlig oprindelse dømt for en straffelovsovertrædelse. Blandt mænd af dansk oprindelse i samme aldersgruppe er det mindre end 2 procent.\nIsær unge mandlige efterkommere begår markant flere straffelovsovertrædelser end andre unge mænd.\nI løbet af et år bliver mellem 10 og 13 procent af alle mandlige efterkommere af ikke-vestlig oprindelse i alderen 17-24 år dømt for en overtrædelse af straffeloven. Det er omkring tre gange så mange som blandt 17-24-årige mænd med dansk oprindelse.\nValgdeltagelsen blandt personer med dansk oprindelse var ved folketingsvalget i 2015 på 87 procent, mens den for indvandrere og efterkommere var på henholdsvis 66,1 procent og 53,4 procent.\nFor grupperne af indvandrere og efterkommere er det især personer af ikke-vestlig oprindelse, der trækker valgdeltagelsen ned med en valgdeltagelse på henholdsvis 62,4 procent og 58,6 procent.\nI de 22 almene boligområder, som i dag er på den såkaldte ghettoliste, er der en stor koncentration af beboere med ikke-vestlig oprindelse. Af ca. 54.500 indbyggere i de 22 områder er 36.200 indvandrere og efterkommere med ikke-vestlig oprindelse.\nSammenlignet med landet som helhed har beboerne i ghettoområderne et betydeligt lavere uddannelsesniveau, en svagere tilknytning til arbejdsmarkedet og deraf en betydeligt lavere indkomst. Beboerne i ghettoområderne begår også relativt flere lovovertrædelser end befolkningen som helhed.\nUdpegningen af ghettoområderne sker på baggrund af fem kriterier. Det gælder beboernes etnicitet, uddannelsesniveau, tilknytning til arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet, indkomst og kriminalitet.\nUdviklingen af ghettoer fra 2016 til 2017\nKilde: Regeringens analyse "Parallelsamfund i Danmark".\nIndvandrere er født i udlandet. Ingen af forældrene er danske statsborgere eller født i Danmark.\nSom flygtning tæller man med i statistikken som indvandrer, så snart man har fået opholdstilladelse i Danmark og dermed ikke længere er asylansøger. Med opholdstilladelsen følger også en plads i folkeregistret.\nEfterkommere er født i Danmark. Ingen af forældrene er både danske statsborgere og født i Danmark. Når en eller begge forældre, der er født i Danmark, opnår dansk statsborgerskab, vil deres børn ikke blive klassificeret som efterkommere.\nIkke-vestlige lande /ikke-vestlig baggrund:\nAlle lande undtagen EU’s medlemslande, Andorra, Australien, Canada, Island, Liechtenstein, Monaco, New Zealand, Norge, San Marino, Schweiz, USA og Vatikanstaten.\nHvis man er indvandrer eller efterkommer fra et af de ikke-vestlige lande, har man også ikke-vestlig baggrund.\nVestlige lande /vestlig baggrund:\nHvis man er indvandrer eller efterkommer fra et af de lande, har man vestlig baggrund.


Lej en bil i Scottsbluff - sammenlign på Skyscanner\nSammenlign billeje i Scottsbluff\nSpring køerne over og få mest muligt ud af din storbyferie i Scottsbluff ved at leje en bil. Det er så let som at reservere online, træde af flyveren, sætte dig ind i bilen og køre afsted. Du skal selvfølgelig altid gennem paskontrollen, og du skal naturligvis også vise de flinke folk fra udlejningsselskabet dit kørekort, men du er nok med på, hvad vi mener.\nDu behøver ikke prøve at finde ud af komplicerede offentlige transportsystemer - bare sæt dig ind i bilen og kør. Med vores hoteller i Scottsbluff kan du finde og sammenligne de bedste priser på hoteller med parkering, så både du og din bil har et sted at være.\nMed Skyscanner kan du vælge den bil du ønsker, til den pris du ønsker. Du skal bare angive dine rejsedatoer, så skal vi nok vise dig, hvilke biler der er til rådighed fra udvalget af biludlejningsselskaber i Scottsbluff. Så uanset om du leder efter en smart cabriolet til en romantisk miniferie, en stor MPV til polterabentselskabet eller en hatchback til familieferien, så viser vi dig de bedste tilbud og hjælper dig med at spare penge.\nNår du så har set alle de største seværdigheder, som Scottsbluff byder på, kan du bare spænde selen og tage videre på eventyr. Kør ud i landskabet og få et unikt perspektiv på Scottsbluff. Besøg uden problemer en nærliggende by eller nyd blot friheden i, at du kan køre, hvorhen du ønsker, hvornår du ønsker. At leje en bil i Scottsbluff åbner op for en verden af muligheder og gør det nemt at opdage nye steder.\nNår du lejer en bil i Scottsbluff, behøver du tilmed heller ikke tænke på, hvordan du kommer til og fra lufthavnen. Du bliver fri for at stresse over, om du kommer for sent til din bus eller tog - din udlejningsbil står klar, når du er klar. Du kan nyde din tur i ro og mag, så længe du husker at holde øje med den lokale trafik og afsætter tid nok til køreturen.