Visitationszonen i Hundige ophører i aften - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Sydkysten\nVisitationszonen i Hundige ophører i aften, den 11. november kl. 18.00 og bliver ikke forlænget.\nArtiklen: Visitationszonen i Hundige ophører i aften\nVisitationszonen i Hundige ophører i aften\nSydkysten - 11. november 2019 kl. 16:26\nVisitationszonen i Hundige-området i Greve kommune blev indført den 16. september 2019 og er siden blevet forlænget tre gange senest med udløb den 11. november kl. 18.00.\nVisitationszonen bliver ikke forlænget. Det skyldes, at Midt- og Vestsjællands Politi vurderer, at der ikke længere er en forøget risiko for, at der inden for zonen vil ske voldelige sammenstød mellem kriminelle grupperinger, og at der dermed sker strafbare handlinger, som indebærer fare for personers liv, helbred eller velfærd.\nNår visitationszonen ophører, vil det betyde et ophør af politiets udvidede beføjelser til at kontrollere, om nogen besidder eller bærer våben i området.\n- Politiet vil fortsat patruljere målrettet i området, selv om visitationszonen ophører, og vi vil også fortsætte det gode samarbejde med blandt andet kommunen og boligselskaber for at bevare trygheden i området, udtaler politidirektør Svend Larsen.\nMidt- og Vestsjællands Politi vil følge udviklingen i området nøje og vil fortsat være i tæt dialog med andre politikredse omkring kriminelle grupperinger i det storkøbenhavnske område.


Sort Fila RGB Fuse Women's | JD Sports\nHjem Damer Damesko Løbesko Fila RGB Fuse Women's\nUdsalg - Sidste Chance! Før 550.00 kr. Nu 400.00 kr. (Spar 27%)\nSort Varenummer: 416613_jdsportsdk\nShop mere: damer > damesko > lobesko


1 Brønderslev Kommune Børne- og Ungdomsudvalget Beslutningsprotokol Dato: 1. april 2008 Lokale: Mødelokale 268, Brønderslev Rådhus Tidspunkt: kl\n2 Indholdsfortegnelse Sag nr. Side Åbne sager: 01/56 Oversigt over sagsområder/sagstyper til høring i Handicaprådet /57 Ankestyrelsens praksisundersøgelse vedrørende anbragte børn /58 Ungdomskostskolen Taarupgaard - afsluttende regnskab /59 Masterplan - Efterspørgsel og kapacitet på dagpasningsområdet /60 Orientering /61 Skoleårets planlægning\n3 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side 248 Åbne sager: 01/56 Oversigt over sagsområder/sagstyper til høring i Handicaprådet J.nr.: G01/ T:\_Sag\_Børne- og Ungdomsudvalget\_Sager\_ \_sagstyper til høring i Handicaprådet.doc ÅBEN SAG BU Indstilling: Fagenheden for Børn og Kultur foreslår, at Børne- og Ungdomsudvalget tager den af Socialudvalget fremsendte oversigt til efterretning. Sagsfremstilling: Socialudvalget fremsender oversigt over sagsområder/sagstyper, der i henhold til Retsikkerhedsloven skal til høring i Handicaprådet, før der træffes politisk beslutning. Bilag: Oversigt over sager til behandling i Handicaprådet Beslutning i Børne- og Ungdomsudvalget den 1. april 2008 Fraværende: Ingen Udvalget tager listen til efterretning, men vurderer, at pasningsmuligheder skal tilføjes listen. Udvalget vil arrangere et møde med Handicaprådet. 02/57 Ankestyrelsens praksisundersøgelse vedrørende anbragte børn J.nr.: G12/ T:\_Sag\_Børne- og Ungdomsudvalget\_Sager\_ \_Ankestyrelsens praksisundersøgelse vedr. anbragte børn.doc ÅBEN SAG BU/ØK/BY Indstilling: Fagenheden for Børn og Kultur foreslår, at Byrådet tager undersøgelsen til efterretning med henvisning til de i Børne- og Familieafdelingen iværksatte foranstaltninger. Sagsfremstilling: I forbindelse med Ankestyrelsens rapport om praksisundersøgelse anmodede Ankestyrelsen i juni måned 2007 Brønderslev Kommune om at deltage i en praksisundersøgelse vedr. anbringelse af børn og unge. En undersøgelse, hvor der var særligt fokus på, om kommunerne overholder lovgivningen i forhold til udarbejdelse af 50 undersø-\n4 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side 249 gelser, 140 handleplaner og 48 børnesamtalen. Undersøgelsen tager sit udgangspunkt i årene 2006 og Brønderslev Kommune havde 14 sager med i denne praksisundersøgelse. Der deltog 11 kommuner i undersøgelsen. Nu er den endelige rapport fra Ankestyrelsen kommet og den viser, at 64 % af samtlige sager er behæftet med fejl. En kort opsummering med de væsentligste fejl og anbefalinger fra Ankestyrelsen gældende for de 11 kommuner er: 3 sager, hvor Ankestyrelsen vurderer at der ikke er grundlag for anbringelsen 21 sager, hvor der mangler samtykke til den frivillige anbringelse 67 sager, hvor kommunerne ikke følger de særlige sagsbehandlingsskridt, herunder at der ikke er udarbejdet 50 undersøgelsen og/eller handleplan, inden en afgørelse er truffet Ankestyrelsen konkluderer endvidere, at: De indholdsmæssige krav til 50 undersøgelsen opfyldes i vidt omfang Det halter med opfyldelse af kravene til 140 handleplanerne Kommunerne bør have øget opmærksomhed på børnesamtalen Kommunerne bør have øget opmærksomhed på, at væsentlige sagsbehandlerskridt noteres i sagen, herunder om der er foretaget partshøring, hvornår en 50 undersøgelse startes op m.v. Ankestyrelsens anbefaling til kommunerne: Det skal klart fremgå af sagen, at der er givet eller forsøgt indhentet samtykke til anbringelsen. Dette kan fremgå af journalen eller på en særskilt checkliste Det skal frem klart af sagen, hvornår en 50 undersøgelse er opstartet. Herunder skal kommunen have fokus på: - Barnets/den unges sundhedsforhold - Andre relevante forhold vedrørende barnet/den unge - De særlige forhold, der skal indgå ved valg af indsats for den unge - Barnets/den unges indstilling - Forhold i familien og omgivelserne, der kan bidrage til at løse problemerne - Om der skal foretages undersøgelse af andre børn i familien Kommune skal fortsat have øget opmærksomhed på udarbejdelse af handleplaner særligt vedr.: - Mål og delmål vedr. de 6 temaer og i den forbindelse præcise og konkrete anvisninger - Angivelse af forventet varighed - Støtte til familien/forældrene - Tilbud om særskilt handleplan Kommune skal have øget fokus på, at børnesamtalerne gennemføres i forhold til: - Samtalen skal ske inden og i rimelig tilknytning til anbringelsen - Barnets aktuelle holdning skal fremgå\n5 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side Vejledning om bisidder - Orientering om notatpligt for samtalen - Konkret begrundelse såfremt samtalen ikke holdes Alle afgørelse om anbringelse bør meddeles skriftligt og være kortfattet. I forhold til Ankestyrelsens anbefalinger til kommunen er der i Børne- og Familieafdelingen - myndighedsafdelingen sat fokus på området, og der er iværksat flere foranstaltninger. Der er generelt fokus på, hvordan socialrådgiverne løser deres opgaver. Der arbejdes på en specialisering i forhold til at få adskilt 41 og 42, merudgifter til handicappede børn og tabt arbejdsfortjeneste. Der er taget kontakt til Revisionsselskabet vedr. etablering af tre temadage, hvor der arbejdes på opgave- og ansvarsfordeling, analyse og afdækning af de enkelte arbejdsgange, udarbejde gode og effektive arbejdsgange således der opnås et fælles grundlag for den fremtidige administration. Disse dage afholdes sammen med FAS-afdelingen fra den 7. maj 9. maj Herudover er der taget initiativ til udarbejdelse af relevante interne instrukser. Det undersøges om der findes IT-løsninger, der er brugbare i denne sammenhæng. Beslutning i Børne- og Ungdomsudvalget den 1. april 2008 Fraværende: Ingen Udvalget foreslår, at Byrådet tager undersøgelsen til efterretning med henvisning til de foranstaltninger, som er iværksat. 03/58 Ungdomskostskolen Taarupgaard - afsluttende regnskab J.nr.: S55/ T:\_Sag\_Børne- og Ungdomsudvalget\_Sager\_ \_Ungdomskostskolen Taarupgaard - afsluttende regnskab.doc ÅBEN SAG BU/ØK/BY Indstilling: Fagenheden for Børn og Kultur foreslår, at Byrådet godkender 1. Vilkår for afvikling af ungdomskostskolen Taarupgaard i overensstemmelse med Statsamtets betingelser af 28. januar Fordeling af overskydende provenu som opgjort i ophørsregnskabet 3. Betaling til Viborg Kommune vedr. udgifter til pension til 2 pensionsberettigede personer i henhold til hver af de deltagende kommuners ideelle andel, efterhånden som pensionsforpligtelsen gøres gældende. 4. Brønderslev Kommunes provenu på ,87 kr. tillægges kassebeholdningen\n6 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side 251 Sagsfremstilling: Det kommunale fællesskab Taarupgaard Ungdomskostskole blev drevet efter et vedtægtssæt, der regulerede forholdene mellem de oprindeligt 7 involverede kommuner (Århus, Herning, Viborg, Randers, Skive, Hobro og Brønderslev) 2 kommuner, Randers og Hobro (ny Mariagerfjord) opsagde deres del i det kommunale fællesskab med ophørsdeltagelse pr. 31. december De resterende 5 kommuner traf beslutning om skoleophør pr. 30. juni 2005 og fælles afvikling af det kommunale fællesskab. I forbindelse med ophørsregnskabets endelige udarbejdelse er det forudsat, at Viborg Kommune overtager, direkte overfor 2 pensionsberettigede personer, ansvaret for udbetaling af pension til disse, dog således at Viborg Kommune kan søge refusion for udgifter til denne passivpost, efterhånden som beløbene udbetales. Opkrævningen skal ske hos de respektive 5 involverede kommuner og efter de fordelingstal, der også er anvendt i forbindelse med udlodningen (Brønderslev Kommunes andel 5,88 pct.) Der henvises til resume udarbejdet af advokat Ole Thiel over afvikling af Taarupgaard Ungdomsskostskole af 3. marts Økonomi: I henhold til regnskabsopgørelsen tilkommer Brønderslev Kommune af boet et beløb på ,87 kr., der foreslås tillagt kassebeholdningen. Center for Økonomi har ingen bemærkninger til sagen. Bilag: Resume over afvikling af Taarupgaard Ungdomskostskole Beslutning i Børne- og Ungdomsudvalget den 1. april 2008 Fraværende: Ingen Fagenhedens indstilling anbefales godkendt.\n7 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side /59 Masterplan - Efterspørgsel og kapacitet på dagpasningsområdet J.nr.: G01/ T:\_Sag\_Børne- og Ungdomsudvalget\_Sager\_ \_Masterplan - Efterspørgsel og kapacitet på dagpasningsområdet.doc ÅBEN SAG BU/ØK/BY Indstilling: Fagenheden for Børn og Kultur foreslår, at Byrådet godkender følgende handleplan for udmøntning af Masterplanen vedr. kapacitet på dagpasningsområdet: 1. Etablering af ny kombineret børnehave (40 pladser) og vuggestue (16-20 pladser) i Hjallerup 2. Etablering af yderligere 30 børnehavepladser i Brønderslev By ved en tilbygning til Fasanvejens Børnehave 3. Udarbejdelse af plan for tilpasning af de fysiske rammer for skolefritidsordningerne/landsbyordningerne. Anbefalinger på længere sigt (prioriteret): 1. Etablering af en ny børnehave i Brønderslev By i nordbyen (Ådalen) (70 pladser) i stedet for børnehaven Midgaard. I forbindelse med den nye børnehave etableres vuggestuepladser alternativt, at der sker udvidelse af antallet af pladser i eksisterende vuggestue i nabobygningen Smalbyvej 46 (boenhed, der fraflyttes) 2. Etablering af ny vuggestue/børnehave i Dronninglund (70 børnehavepladser og vuggestuepladser). Forældrebestyrelsen for Hjallerup Børnehave har fremsendt brev om kapacitetsproblemerne i Hjallerup og har i den forbindelse bedt om møde med udvalget. Det er aftalt, at Forældrebestyrelsen kommer til stede kl Sagsfremstilling: Børne- og Ungdomsudvalget vedtog i møde den 4. marts 2008 at genoptage sagen på næste ordinære møde. Børne- og Ungdomsudvalget vedtog i møde den 22. januar 2008 at fremsende Masterplan Efterspørgsel og kapacitet på dagpasningsområdet til udtalelse i forældrebestyrelserne. I Børne- og Ungdomsudvalgets møde den 28. august 2007 blev drøftet notat vedrørende efterspørgsel og kapacitet på dagpasningsområdet, jf. Byrådets temadrøftelse den 7. august 2007.\n8 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side 253 Udvalget vedtog at arbejde videre med henblik på udarbejdelse af forslag til Masterplan for området. Masterplanen er opdelt i 2 hovedafsnit: 1. Opsummering af anbefalinger vedrørende fremtidige udbygninger og ændringer 2. Uddybende øjebliksbillede af kapacitet og efterspørgsel for hvert enkelt skoledistrikt. Undtagelsen er de tre skoledistrikter i Brønderslev by, som er beskrevet under ét. Afsnittet indeholder tillige en beskrivelse af befolkningsudviklingen for de 0-10 årige. Økonomi: Der er på Byrådets investeringsoversigt afsat 4 mio. kr. i år 2008, 9 mio. kr. i årene 2009, 2010 og Det er udarbejdet følgende beregninger på udgifterne ved gennemførelse af fagenhedens forslag til handleplan: Ny børnehave/vuggestue i Hjallerup kr. Udvidelse af Fasanvejens børnehave i Brønderslev kr. Ny børnehave/vuggestue i Nordbyen i Børnderslev kr. Salg af nuværende børnehave kr. Ny børnehave/vuggestue i Dronninglund kr. I alt kr. I henhold til handleplanens prioriteringer fordeles udgifterne således: 2008/2009: Ny børnehave/vuggestue i Hjallerup kr. Udvidelse af Fasanvejenes børnehave i Brønderslev kr. I alt kr. Afsat på investeringsoversigten 2008/ kr. Manglende finansiering kr. Det foreslås, at der ud over de i overslagsåret 2009 afsatte 9 mio. kr. afsættes yderligere kr. 2010/11: Ny børnehave/vuggestue i Nordbyen i Børnderslev (netto) kr. Ny børnehave/vuggestue i Dronninglund kr.\n9 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side 254 I alt kr. Afsat på investeringsoversigt i overslagsårene 2010 og kr. Manglende finansiering kr. Det foreslås, at der ud over de overslagsårene 2010 og 2011 afsatte 18 mio. kr. afsættes yderligere kr. i Center for Økonomi skal bemærke, at der ikke er afsat driftsmidler i budgettet til Masterplanen. Det skal også bemærkes, at der i budgettet for 2008 er lagt en besparelse ind på kr. og for årene er der lagt en besparelse ind på kr. vedr. flytning af 40 børn i dagplejen til børnehave i 4. kvt Det skal endvidere bemærkes, at de 9. mio. kr. der er afsat som pulje til børnepasning i investeringsoversigten i hvert af overslagsårene er foreløbige. Den endelige størrelse af anlægspuljen til børnepasning i 2009 vil således afhænge af forhandlingerne om budget Masterplanen er tidligere udsendt, hvorfor den bedes medbragt. Bilag: Udtalelse fra forældrebestyrelser vedrørende Masterplan er tidligere fremsendt. Beslutning i Børne- og Ungdomsudvalget den 1. april 2008 Fraværende: Ingen Udvalget anbefaler fagenhedens indstilling og anbefaler, at Byrådet i forbindelse med budget 2009 afsætter 10,9 mill. kr. til gennemførelse af første del af Masterplanen. 05/60 Orientering J.nr.: T:\_Sag\_Børne- og Ungdomsudvalget\_Sager\_ \_Orientering.doc ÅBEN SAG 1. Nyhedsbrev vedr. Projekt kvalitetsudvikling dagpasning. Er udsendt pr. mail til udvalgets medlemmer den 13. marts 2008 Beslutning i Børne- og Ungdomsudvalget den 1. april 2008 Fraværende: Ingen Til efterretning.\n10 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side /61 Skoleårets planlægning J.nr.: G01 / T:\_Sag\_Børne- og Ungdomsudvalget\_Sager\_ \_Skoleårets planlægning.doc ÅBEN SAG BK/ØK/BY Indstilling: Fagenheden for Børn og Kultur anmoder om drøftelse af problemer i forhold til skoleårets planlægning for skoleåret 2008/09, idet det vurderes, at der er manglende sammenhæng mellem det serviceniveau, der er vedtaget og den økonomi, der er til rådighed. Sagsfremstilling: Anmodningen er begrundet i, at skoleårets planlægning i forhold til skoleåret 2008/09 skal færdiggøres primo april Der er i 2007 et merforbrug på lønningerne på ca. 2,3 mio. kr. Det skal dog bemærkes, at der er overført mindre ikke forbrugte beløb på andre budgetkonti til lønkontiene for derved at minimere merforbruget. Der er ikke en entydig forklaring på dette merforbrug, men der kan peges på bl.a. følgende forhold: ikke fuld kompensation for pension i forhold til tjenestemænd, der fratræder ikke fuld kompensation i forbindelse med barsel ikke tilstrækkelig lønfremskrivningsprocent etablering af nødvendige specialpladser i kommunen uden mulighed for at finde kompenserende besparelse (6 medarbejdere ansat) usikkerhed i relation til timeforbrug i forbindelse med overgang til NY tildelingsmodel, opgørelse pr. 1. august 2007 af timeforbrug/lønudgifter vedrørende 2 skolevæsener (skoleåret 2006/07 var tilrettelagt efter de modeller der var gældende i henholdsvis gl. Brønderslev Kommune og Dronninglund Kommune). Udgifterne vedr. enkelte af posterne kan opgøres således: Manglende kompensation for pensionsudgift vedr. lærere, der fratræder den lukkede tjenestemandsgruppe: kr kr. Omlægning af barselsvikarreglerne ikke under kr. Yderligere ansatte på grund af pres på specialtilbud: 4 lærere fuld virkning i 08 (5/12-virkning i 2007) kr. 2 pædagoger fuld virkning i 08 (5/12-virkning i 2007) kr. Det bemærkes, at der er sket stor tilflytning af elever udefra og at der sker hurtigere\n11 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side 256 udredning af eleverne med efterfølgende forældrekrav om specialtilbud. Der er udarbejdet lønsumsberegning vedrørende lærerlønningerne for Med udgangspunkt i faktisk forbrug af udgifter til lærerlønninger for januar og februar måneder 2008 forventes et merforbrug i regnskabsåret 2008 ved uændret serviceniveau på mellem 2,5 og 3,5 mio. kr. Usikkerheden skyldes, at der indgår forskellige refusioner, bl.a. i forbindelse med lærere på barselsorlov. Der foretages ny timetildeling pr. august 2008 for skoleåret 2008/09. Fagenheden kender endnu ikke timeforbruget i forbindelse hermed. Tildelingen sker pr. elev. Det skal endvidere bemærkes, at Center for Økonomi vurderer, at der sandsynligvis er tale om, at lærerlønningerne er steget mere end den generelle fremskrivningsprocent. Yderligere dansktime til eleverne i 3. klasse: Folketinget har vedtaget, at eleverne i 3. klasse fra skoleåret 2008/09 skal have yderligere 1 dansktime. Der er DUT-kompensation herfor på kr., som nogenlunde dækker udgiften. Antal elever: Der er i budget 2008 sket en reduktion i lærerlønsbudgettet på kr. med begrundelse i færre elever (demografi). Det bemærkes, at elevtallet ved opgørelse af elevtal for det kommende skoleår 2008/09 ser ud til at være det samme som i skoleåret 2007/08. Muligheder for reduktion i udgifterne: Der kan reduceres i tildelingsfaktoren pr. elev inden for normalområdet. Ved reduktion med 0,01 opnås en besparelse på ca kr. Dette kan dog give problemer specielt på de mindre skoler i forhold til at overholde Folkeskolelovens vejledende timetal, som er det, der er godkendt af Byrådet som værende gældende for skolerne i Brønderslev Kommune. Analysearbejde: Der igangsættes snarest et analysearbejde vedrørende udgifter til lærerlønninger med henblik på at skabe oversigt over forbruget for regnskabsåret Center for Økonomi vil deltage i udvalgsmødet under dette punkt og vil give en orientering om status i sagen. Beslutning i Børne- og Ungdomsudvalget den 1. april 2008 Fraværende: Ingen Udvalget vurderer, at der på skoleområdet i 2008 med et uændret serviceniveau vil være et merforbrug på lærerlønninger på ca. 3,5 mill. kr. Med baggrund i regnskabet for 2007 vurderer udvalget med forbehold, at udgiften kan holdes inden for udvalgets samlede budget, evt. suppleret med en reduktion af timetildelingsfaktoren pr. elev.\n12 Børne- og Ungdomsudvalget, 1. april 2008 Side 257 Udvalget finder det imidlertid ikke hensigtsmæssigt at reducere i elevfaktoren set i relation til den nuværende model. Sagen fremsendes til Økonomiudvalget.\nBrønderslev Kommune. Brønderslev Byråd. Beslutningsprotokol\nBrønderslev Kommune Brønderslev Byråd Beslutningsprotokol Dato: 15. april 2008 Lokale: Byrådssalen, Brønderslev Rådhus Tidspunkt: kl. 19.00-20.30 Indholdsfortegnelse Sag nr. Side Åbne sager: 01/470 Spørgetid\nBrønderslev Kommune Økonomiudvalget Beslutningsprotokol Dato: 10. april 2008 Lokale: Mødelokale 219, Brønderslev Rådhus Tidspunkt: kl. 08.15 Bemærkninger/ændringer til dagsordenen: Tillægsdagsordener godkendt.


Australien blev et\nvendepunkt 7. okt. 2000\nTekst: Birthe Winther\nUlla Häll, Bjerringbro, har altid drømt om at bruge hele sin tid på kunst - og det gør hun nu. Det egentlige vendepunkt rent kunstnerisk kom efter et par måneders besøg i Australien.\nDet at male er noget jeg ikke kan lade være med, og derfor er jeg meget tilfreds med, at jeg de senere år har kunnet bruge hele min tid på kunst.\nSådan siger kunsteren Ulla Häll, Bjerringbro, der i sommer blev færdig på Århus Kunstakademi.\nFor Ulla, der er 55 år, har den kunstneriske vej været lang, men hun har haft mange herlige oplevelser undervejs.\nDet egentlige vendepunkt rent kunstnerisk mener hun selv kom efter et par måneders besøg i Australien i 1996, under alle omstændigheder har mødet med en aborigine (australsk indfødt) i Alice Springs haft en helt utrolig indflydelse på hendes billeder og givet hende et kick fremad. En indflydelse der langtfra har fortaget sig. Det oplevede Ulla for eksempel i foråret på Kunstakademiet i Århus.\n- En dag hvor jeg stod og malede, havde vores gæstelærer Niels Franck for at skabe lidt fornyelse sat aboriginee-musik på, og musikken ramte mig som en kølle, og de stærke oplevelser væltede ind over mig igen.\n- Jeg var tilbage i Alice Springs, hvor jeg forsøgte at tage et billede af nogle aboriginals. Idet jeg kiggede én af dem ud, vendte han sig pludselig om og så mig lige ind i øjnene. Jeg mødte et blik der rummede en kolossal smerte. Det er smerten fra et urfolk, der ikke er længere. Jeg blev stærkt påvirket, følte nærmest en slags telepati med manden, og jeg følte, han råbte om hjælp. Han talte med sine øjne til mit hjerte. Man siger jo også at urbefolkningen dernede taler med øjnene, de kommunikerer ikke verbalt. På bare få sekunder, fik han afleveret så meget, at det ville have taget mange uger, hvis vi skulle have talt sammen.\n- Alle disse ting kom over mig igen den dag i Århus, og det billede jeg var i gang med ændrede sig både i emne og farvevalg. Det var som om jeg malede uden at være helt klar over det, og jeg »vågnede« først, da min lærer spurgte, hvad jeg havde gang i. Vi talte om min oplevelse i Australien, og vi var enige om, at stærke kræfter var i gang. I løbet af en uge malede jeg fem store billeder inspireret af min australske oplevelse.\nDe senere år har Ulla slet ikke kunnet slippe indflydelsen af Australien, og det sker ofte, at inspirationen til at male et billede herfra pludselig kommer over hende.\n- Samtidig har jeg flere gange her i sommer erfaret, at netop disse billeder også virker stærkt på andre mennesker, og jeg har sågar oplevet at flere mennesker uafhængigt at hinanden har sagt til mig, at de med mine billeder var tilbage i Morgans roman "Det ægte folk". Den havde jeg ikke læst, men det har jeg nu, og jeg forstår, hvad de mener.\nDet er mange ting, der inspirerer Ulla i hendes kunstneriske udfoldelser, og selvom hun kun sjældent er idéforladt, så har hun en idémappe med ting, der på en eller anden måde siger hende noget.\nSammen med sin mand Michael Nielsen har Ulla siden 1988 været på mange spændende rejser. De begyndte med en tur til Nordkap på hver sin motorcykel. De to forstår at opleve - omend på hver sin måde.\nUlla skriver dagbog, og hver dag på rejsen glæder Michael sig til at høre, hvad de har oplevet. Desuden har Ulla nu sørget for, at der hver dag på rejserne er tid til, at hun lige kan lave skitser som en mere visuel dagbog.\nI januar rejser parret til New Zealand for at besøge Ullas søster og svoger, der har slået sig ned her. Det er en tur, begge glæder sig enormt til. Sommerens tur var en lille nostalgi-tur i Danmark og Skåne, men det har Ulla også fået rigtig meget ud af.\nHun er i det hele taget et menneske, der er til fest og farver. Hun er impulsiv og oplever meget intenst, og nogle af sine oplevelser får hun afløb for gennem malerierne.\nUlla er født i København, men hun kom som teenager til Mols, hvor hendes far overtog en smedje efter sine forældre.\n- Det var jeg vildt glad for, jeg har altid elsket naturen, siger hun. Jeg har tegnet og malet altid, men naturligvis ikke altid lige meget.\nVille ud at sejle\nHun drømte allerede som otte-årig om at komme ud at sejle, og var kun 15 år, da hun skrev til rederiet Lauritzen.\n- Jeg fik brev tilbage, at jeg skulle være 20 år.\nNæppe var Ulla fyldt 20 år, før hun skrev igen og straks kom ud at sejle med en bananbåd, der gik til Vestindien.\n- Det blev en barsk omgang, og jeg begyndte med at lide søsygens kvaler i ni døgn, men jeg måtte naturligvis passe mit arbejde alligevel. Men en dag lagde vandet sig, og at opleve det stærkt blå Atlanterhav og se flyvefisk og delfiner for boven, det var en oplevelse for livet.\nEt kortvarigt ægteskab med en svensk sømand gav hende efternavnet Häll og en dejlig søn, Kent, som hun er meget glad for. Men ellers er det først i en moden alder, at Ulla har fundet den egentlige værdi ved parforholdet, og sammen med Michael har hun fået en dejlig harmonisk tilværelse og et liv med masser af indhold.\nUlla har livet igennem haft med musik og teater at gøre. I de mange år på Mols var hun med i Mols Viseverseklub og de forskellige egnsskuespil. Da hun flyttede her til egnen kom hun allerede i 1989 med på Busbjerg. Her har Ulla og Michael de senere år stået for kulisserne, og i øjeblikket arbejder de med kulisser til South Pacific, som skal sættes op i Randers.\nUlla Häll har i sit liv tjent til livets ophold ved mange forskellige gøremål, men fritiden har hele tiden været brugt til kunstneriske udfoldelser. I 1985 udstillede hun første gang på Påskeudstillingen i Ebeltoft. Det var en række applicerede billeder, som alle blev solgt blandt andet et par stykker til Århus Amt.\nFor pengene rejste hun på en lang rejse blandt andet til Indien, hvor hun fik lagt sit horoskop hos en astrolog.\nDet var en stærk oplevelse, hvor hun hørte om det, der var sket i hendes liv og det, der ville ske.\n- Og det er gået i opfyldelse. For blot et par år siden er jeg så blevet læst i hånden af Agme, og jeg må ærligt indrømme, at jeg glæder mig til de kommende år sammen med Michael, siger Ulla. Men vi har også hver især haft ting nok at slås med tidligere i vores tilværelse.\nUlla Häll i gang med at male, Hun arbejder hurtigt og inspireret og begynder med at male hele fladen med en farve.\nUlla HälI laver på sine rejser en visuel dagbog med små skitser. Her billeder fra sommerens nostalgitur i Skåne.\nKunstnerisk var det et vende-punkt for Ulla, da hun mødte en australsk indfødt. Hans blik rummede smerte og fortalte så meget, som hun gang på gang prøver at udtrykke isine\nbilleder, Häll-ristninger kalder hun dem.\nBåde Ulla Häll og Michael Nielsen arbejder meget med computer. Parret har en spændende hjemmeside, der fortæller om Ulla's malerier og de mange spændende rejser. En hjemmeside, der får mange besøg.\nLink til rejsen i Australien


Jurastudiet Bech-Bruun Intelligence Jurastuderende: Højt forventningspres - PDF\nJurastudiet Bech-Bruun Intelligence Jurastuderende: Højt forventningspres\nDownload "Jurastudiet 2016 1. Bech-Bruun Intelligence Jurastuderende: Højt forventningspres"\n1 Jurastudiet Bech-Bruun Intelligence Jurastuderende: Højt forventningspres Analyse August 2016\n2 2 Jurastudiet 2016 Indhold Baggrund 3 Overordnede resultater 4 Bech-Bruun Perspektiv 7 Data 8 Alle rettigheder til analysen Jurastuderende: Højt forventningspres tilhører Bech-Bruun, cvr-nr Det er udelukkende tilladt at citere fra analysen med behørig kildeangivelse og i øvrigt i overensstemmelse med ophavsretslovens bestemmelser.\n3 Jurastudiet Baggrund At de danske studerende på de videregående uddannelser er blevet langt mere målrettede, hårdtarbejdende og ambitiøse, har været et veldebatteret emne de seneste år. Dels har krisen bevirket, at de studerende er blevet meget mere fokuseret på den skærpede konkurrence på arbejdsmarkedet, og dels er topkarakterer gået hen og blevet det nye normale blandt de studerende. Men det hårde arbejde for den gode præstation og den succesfulde entre på arbejdsmarkedet kan have hårde konsekvenser for mange af de studerende. I Bech-Bruun er vi bevidste om, at der i advokatbranchen stilles høje krav til medarbejdere til bl.a. fleksibilitet, arbejdstid og performance. Men vi ved også, at det er vigtigt at finde en realistisk og balanceret tilgang til både studie- og arbejdsliv. I maj 2016 gennemførte vi en undersøgelse blandt mere end 280 danske jurastuderende om deres studieliv. Formålet var at danne et tydeligere billede af jurastuderendes trivsel og undersøge, hvor tidligt og hvordan de oplever pres og stress. Undersøgelsen viste bl.a., at mere end 80 pct. af de studerende føler et eksternt pres fra blandt andet familie, venner, studiekammerater mv. for at levere topkarakterer, mens mere end 70 pct. har høje forventninger til dem selv om at præstere på topniveau. Søvnløshed, nedtrykthed og hovedpine er alle kendte symptomer på stress, som mere end halvdelen af de studerende i løbet af deres studietid stifter bekendtskab med. Derudover betyder det høje pres også et stort fravalg af sociale aktiviteter, hvor i stedet studiet og læsning prioriteres. For at optimere studielivet og præstationen søger de studerende forskellige løsninger, som de mener, kan hjælpe dem. Det gælder både kurser, coaching samt mentorordninger, men også anvendelse af præstationsfremmende midler. Undersøgelsen viser, at mere end hver tiende studerende enten selv har benyttet sig af præstationsfremmende midler eller kender nogen, der har. Analysen er baseret på besvarelser fra studerende på både bachelor- og kandidatuddannelsen. Hvis du har spørgsmål eller lignende, er du velkommen til at kontakte: Christian Ejvin Andersen eller Anne-Marie Sparre Avnsted. Christian Ejvin Andersen COO, vicedirektør T E Anne-Marie Sparre Avnsted HR-chef T E\n4 4 Jurastudiet 2016 Overordnede resultater Højt forventningspres At føle sig presset til at levere topkarakterer på studiet ligger ikke fjernt fra de jurastuderende. En stor andel af de studerende oplever et eksternt pres fra fx familie, venner, studiekammerater mv. om at levere topkarakterer på studiet. 85 pct. føler i nogen grad, i høj grad eller i meget høj grad et eksternt pres for at levere topkarakterer. I hvilken grad føler du et eksternt (familie, venner, studiekammerater mv.) pres for at levere topkarakterer? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I ringe grad I meget ringe grad Ved ikke 0% 20% 40% 60% 80% 100% Det høje forventningspres er dog ikke kun eksternt. Også de studerendes egne forventninger til den gode præstation er høje. Hele 72 pct. af de studerende har i høj grad eller meget høj grad forventninger til dem selv om at levere topkarakterer på jurastudiet. Da 75 pct. af respondenterne går på bacheloruddannelsen, er der tale om tidlige erfaringer med et højt forventningspres. Sociale fravalg Hvis presset generelt bliver for stort, er det også studiet, som de studerende vil prioritere. Modsat vil sociale arrangementer, sport/træning, ferie/fri og venner i stor grad vælges fra. Hvor 70 pct. vil vælge sociale arrangementer fra, hvis de føler sig presset og må prioritere, vil 52 pct. vælge ferie og fri fra. Undervisning og læsning vil kun henholdsvis 18 og 15 pct. fravælge. Hvis du føler dig presset og må prioritere, hvad vil du så vælge fra? Familie Venner Sociale arrangementer Sport/træning Ferie/fri Undervisning Læsning Andet 0% 20% 40% 60% 80% 100%\n5 Jurastudiet Udover det høje forventningspres erfarer mere end halvdelen af de studerende også, at man på jurastudiet skal klare sig selv og sit eget. Modsat oplever 42 pct., at man på jurastudiet hjælper, videndeler og støtter hinanden. Flere oplever stresssymptomer En stor andel af de studerende har oplevet forskellige stresssymptomer i løbet af deres studietid. Mere end halvdelen 67 pct. har i nogen grad, i høj grad eller i meget høj grad oplevet stresssymptomer som fx hovedpine, hjertebanken, mavesmerter, nedtrykthed og søvnløshed. I hvilken grad har du oplevet stresssymptomer (fx hovedpine, hjertebanken, mavesmerter, nedtrykthed, søvnløshed mv.) i løbet af din studietid? I meget høj grad I høj grad I nogen grad I ringe grad I meget ringe grad Ved ikke 0% 20% 40% 60% 80% 100% Af de forskellige stresssymptomer er det særligt søvnløshed, nedtrykthed og hovedpine, der melder sig. 59 pct. har i løbet af deres studietid oplevet søvnløshed som en reaktion på stress. Samme andel har oplevet nedtrykthed, og 52 pct. har haft problemer med hovedpine. Ensomhed har i løbet studietiden også ramt en stor andel af de studerende. Mere end 30 pct. har erfaret at være ensomme i løbet af studiet på grund af stress. Hvilke stresssymptomer har du oplevet i forbindelse med din studietid? Hovedpine Hjertebanken Mavesmerter Nedtrykthed Søvnløshed Angst Ensomhed Andet 0% 20% 40% 60% 80% 100% Det tyder på, at de studerende er bevidste om flere af problemstillingerne med hhv. stress, socialt fravalg og forventningspres. 76 pct. af de studerende har deltaget eller overvejet at deltage i kurser, coaching, mentorordninger mv. for at optimere deres studieliv. Af disse angiver næsten halvdelen 49 pct. at interessen for at deltage i kurser, coaching mv. skyldes et ønske om at forebygge og undgå stress. 59 pct. ønsker herigennem at få praktiske værktøjer til bedre at prioritere deres tid, mens 18 pct. ønsker at få et bedre selvværd.\n6 6 Jurastudiet 2016 Fokus på at forbedre præstationsevnen På trods af de studerendes interesse for at forebygge og undgå stress er de i højere grad opmærksomme på, hvordan de forbedrer deres præstationsevne og derved deres præstation. Hele 85 pct. har deltaget eller overvejet at deltage i kurser, coaching mv. for at forbedre præstationsevnen fx ved eksamen, hvilket kan hænge sammen med den store andel af studerende, der erfarer et højt forventningspres. 68 pct. ønsker herigennem at blive bedre fagligt. Hvorfor har du deltaget eller overvejet at deltage i kurser, coaching, mentorordning mv. for at optimere dit studieliv? Forbedre præsentationsevnen, fx ved eksamen Håndtere socialt pres Få praktiske værktøjer til bedre at prioritere min tid Bedre selvværd Blive bedre fagligt Forebygge/undgå stress Ved ikke Andet 0% 20% 40% 60% 80% 100% For at kunne klare studiet angiver 12,7 pct., at de enten selv benytter sig af præstationsfremmende midler eller kender nogen, der har. Høj prioritering af studiejob Hele 73 pct. har studiejob ved siden af jurastudiet, hvoraf 68 pct. har et studierelevant job. Af de studerende med studiejob bruger 28 pct. mere end 16 timer om ugen på sit studiejob, 38 pct. mellem timer og 27 pct. 10 timer eller mindre. Hvor mange timer pr. uge arbejder du i dit studiejob? 1-5 timer 6-10 timer timer timer +20 timer 0% 20% 40% 60% 80% 100%\n7 Jurastudiet Bech-Bruun Perspektiv * Mange studerende stiller benhårde krav til sig selv. Og selvom det er godt med et højt ambitionsniveau, kan tårnhøje forventninger til ens egen præstation være en udfordring og ikke mindst en hæmsko for et sundt studieliv. Det kan, som undersøgelsen også viser, føre til sociale fravalg, der rammer den enkeltes trivsel, og give alvorlige symptomer på stress som udpræget hovedpine, søvnløshed, nedtrykthed og ensomhed. Et sundt studieliv er genvejen til et sundt arbejdsliv. Det er derfor afgørende som studerende at finde en sund, balanceret tilgang til studielivet for at sikre en sund entre på arbejdsmarkedet. Desværre er det gode studieliv og den fremtidige karriere for mange studerende forbundet med det perfekte, der i mange henseender er blevet indbegrebet af det nye normale : den perfekte præstation, de perfekte karakterer og det perfekte studiejob og den perfekte karriere. Og selvom mange unge ikke kan leve op til den norm, sætter de sjældent spørgsmålstegn ved den. Det betyder høje forventninger til egen præstation og ikke overraskende et gennemgående højt forventningspres, der i mange tilfælde fører til stress. For at sikre, at de studerende fra start får et godt fundament at stå på, er det afgørende at hjælpe dem med at foregribe de situationer, hvor de i løbet af studiet inden de møder arbejdsmarkedet kan rammes af stress og et højt forventningspres. Og gerne på et tidligt stadie hjælpe med at skabe en sund og afbalanceret hverdag. Det vil være med til at øge trivslen og performanceevnen og samtidig styrke de studerendes parathed til den karriere, der venter dem. Samtidig er det vigtigt, at vi som fremtidige arbejdsgivere også forstår de forhold, der gør sig gældende blandt de studerende. Det gælder ikke mindst advokatbranchen. Undersøgelsen viser, at både ydre og indre faktorer spiller en betydelig rolle på de danske jurastuderendes høje forventningspres fx forældres og venners ambitioner på de studerendes vegne, og de studerendes egne forventninger til præstation og karriere. Men også advokatbranchens image som en konkurrencepræget og arbejdsom branche kan her spille en væsentlig rolle, og det er rigtigt, at der lægges rigtig mange arbejdstimer og stilles høje krav til den enkelte medarbejders præstationsevne. Netop derfor forsøger vi i Bech-Bruun også at være opmærksomme på, hvordan vi bedst muligt kan forberede de studerende på en sund karriere i branchen, og hvordan vi igennem konkrete tiltag kan hjælpe dem til et afbalanceret studieliv. I år har vi således indgået et samarbejde med en ekspert på området og holdt både eksterne arrangementer for jurastuderende og interne workshops for vores egne studerende, og det bliver et område, som vi vil fortsætte med at have fokus på. Det handler bl.a. om, at de studerende skal lære at prioritere og planlægge og have større selvindsigt og robusthed, så præstation ikke bygger på forventningspres, stress og præstationsfremmende midler, men på en sund og realistisk tilgang til først og fremmest dem selv og studielivet og senere til arbejdsmarkedet. Christian Ejvin Andersen COO, vicedirektør i Bech-Bruun * Bech-Bruun Perspektiv er et udtryk for Bech-Bruuns egen holdning.\n8 8 Jurastudiet 2016 Data Bech-Bruun udsendte i maj 2016 et elektronisk spørgeskema til 835 jurastuderende i Bech-Bruuns netværk. I alt 296 jurastuderende svarede på spørgeskemaet, der omhandlede studieliv og trivsel blandt jurastuderende. Heraf svarede i alt 282 studerende på hele spøgeskemaet. 1. Læser du jura? Pct. Antal Ja 96, Nej 3, Hvilken årgang er du på? Pct. Antal 1. år 27, år 32, år 15, år 12, år 9, år 1,05 3 Andet 1, Hvor mange timer pr. uge bruger du på dit studie (forelæsninger, forberedelse, gruppearbejde mv.)? Pct. Antal 1-10 timer 3, timer 15, timer 32, timer 35, timer 10, timer 2,49 7\n9 Jurastudiet Har du et studiejob ved siden af jurastudiet? Pct. Antal Ja 72, Nej 27, Hvor mange timer pr. uge arbejder du i dit studiejob? Pct. Antal 1-5 timer 7, timer 26, timer 37, timer 20, timer 7, Er dit studiejob studierelevant? Pct. Antal Ja 67, Nej 31,53 64 Ved ikke 0, Hvordan oplever du primært kulturen på jurastudiet? Pct. Antal Man hjælper, videndeler og støtter hinanden 42, Man klarer sig selv og sit eget 55, Ved ikke 2,88 8\n10 10 Jurastudiet I hvilken grad føler du et eksternt (familie, venner, studiekammerater mv.) pres for at levere topkarakterer? Pct. Antal I meget høj grad 16,55 46 I høj grad 33,45 93 I nogen grad 35, I ringe grad 10,07 28 I meget ringe grad 3,60 10 Ved ikke 0, I hvilken grad har du forventninger til dig selv om at levere topkarakterer? Pct. Antal I meget høj grad 29,14 81 I høj grad 43, I nogen grad 22,30 62 I ringe grad 5,04 14 I meget ringe grad 0,00 0 Ved ikke 0, Hvis du føler dig presset og må prioritere, hvad vil du så vælge fra? (Sæt max. 3 kryds) Pct. Antal Familie 27,80 77 Venner 36, Sociale arrangementer 69, Sport/træning 55, Ferie/fri 51, Undervisning 18,41 51 Læsning 14,08 39 Andet 1,81 5\n11 Jurastudiet I hvilken grad har du oplevet stresssymptomer (fx hovedpine, hjertebanken, mavesmerter, nedtrykthed, søvnløshed mv.) i løbet af din studietid? Pct. Antal I meget høj grad 13,82 38 I høj grad 19,64 54 I nogen grad 33,45 92 I ringe grad 18,18 50 I meget ringe grad 14,18 39 Ved ikke 0, Hvilke stresssymptomer har du oplevet i forbindelse med din studietid? (Sæt gerne flere kryds) Pct. Antal Hovedpine 52, Hjertebanken 36, Mavesmerter 31,27 86 Nedtrykthed 59, Søvnløshed 59, Angst 24,00 66 Ensomhed 33,09 91 Andet 14, Har du taget præstationsfremmende midler for at klare studiet eller kender du nogen, der har? Pct. Antal Ja 12,73 35 Nej 86, Ved ikke 0,73 2\n12 12 Jurastudiet Har du deltaget eller overvejet at deltage i kurser, coaching, mentorordning mv. for at optimere dit studieliv? Pct. Antal Ja 76, Nej 23, Hvorfor har du deltaget eller overvejet at deltage i kurser, coaching, mentorordning mv. for at optimere dit studieliv? (Sæt gerne flere kryds) Pct. Antal Forbedre præsentationsevnen, fx ved eksamen 84, Håndtere socialt pres 14,35 30 Få praktiske værktøjer til bedre at prioritere min tid 59, Bedre selvværd 17,70 37 Blive bedre fagligt 67, Forebygge/undgå stress 48, Ved ikke 0,48 1 Andet 3, Inden for hvilke områder har du haft brug for værktøjer til at optimere dit studieliv? (Sæt gerne flere kryds) Pct. Antal Stresshåndtering 40, Forbedre præstationsevnen, fx ved eksamen 61, Planlægning af arbejdsopgaver 37, Håndtere socialt pres for at opnå topkarakterer 20,80 57 Generel trivsel på studiet 15,33 42 Jeg har ikke brug for væktøjer til at optimere mit studieliv 13,14 36 Andet 1,46 4\n14 Jurastudiet 2016 Bech-Bruun er en markedsorienteret og specialiseret, rådgivende advokatvirksomhed. Vi servicerer et stort udsnit af dansk erhvervsliv, den offentlige sektor og globale virksomheder med en bred vifte af ydelser. Med mere end 500 talentfulde medarbejdere og nogle af branchens mest anerkendte og erfarne eksperter skræddersyr vi løsninger på tværs af fagområder. Vores mål er at styrke vores klienters forretning, så de opnår de bedste resultater. København Danmark Aarhus Danmark Shanghai Kina T


Sådan vil danskernes forbrug ændre sig på den anden side af corona-pandemien | YouGov Denmark\nSådan vil danskernes forbrug ændre sig på den anden side af corona-pandemien\n8.6.2020 06:00:00 CEST | YouGov Denmark\nSelv om Danmark har fået godt styr på coronavirussen og er begyndt at åbne landet igen, så holder danskerne igen med at bruge penge, og mere end hver fjerde (29%) forventer også fremadrettet at spare mere op.\nYouGov har lanceret en COVID-19 market predictor, som tager temperaturen på markedet og kortlægger forbrugernes forventninger til forbrug og deres investerings- og risikovillighed inden for en række brancher og områder.\nYouGov har spurgt danskerne, hvordan de forventer, deres forbrug vil se ud fremover i forhold til før corona-pandemien. De områder, som ser ud til at få det største positive løft, er indenrigsrejser og danskproducerede varer.\nHver tredje dansker (35%) forventer at bruge mere på ferie i Danmark fremover. Heraf forventer hver fjerde dansker (26%) at bruge lidt mere, og 8% forventer at bruge meget mere. Det er især den yngre del af befolkningen under 40 år, som forventer at øge deres forbrug af ferier i Danmark (40% mod 32% i den resterende del af befolkningen).\nHver tredje dansker forventer også at øge deres forbrug af danske varer. Heraf forventer 31% at købe flere danske fødevarer fremadrettet, mens 29% forventer at købe mere af andre danske varer fremadrettet.\nDer er også en del områder, hvor danskerne forventer at mindske deres forbrug fremadrettet.\nHver tredje dansker forventer at rejse mindre til udlandet fremadrettet. Hver femte (21%) vil rejse lidt mindre til udlandet end før, mens hver tiende (11%) vil rejse meget mindre til udlandet.\nAndre områder, hvor mere end hver femte vil reducere deres forbrug, er på udenlandske fødevarer (22%), restaurant og cafébesøg (20%) og offentlig transport (20%).\nVær på forkant med nye forbrugermønstre\nDa YouGov COVID-19 market predictor gentages regelmæssigt, kan YouGov analysere forbrugernes generelle optimisme/pessimisme, deres tillid til egen økonomi samt temperaturen på markedet.\nKontakt os og hør mere om mulighederne med vores market predictor\nUndersøgelsen er baseret på interview med 1988 repræsentativt udvalgte personer i alderen 18+ år fra YouGov panelet i perioden 12. maj til 18. maj 2020.\nbutikkercoronapandemiencoronavirusCOVID-19forbrugMadtøjbranchenundersøgelseyougovYouGovs globale tracking-undersøgelse om coronavirus


Sagsomkostninger - Østrig\ndansk ----- bulgarsk tjekkisk estisk græsk engelsk fransk kroatisk italiensk lettisk litauisk ungarsk maltesisk nederlandsk polsk portugisisk rumænsk slovakisk slovensk finsk svensk\nHer kan du få adgang til en maskinoversat udgave af indholdet. Vær opmærksom på, at oversættelsen kun tjener til at give læseren en kontekst. Indehaveren af siden påtager sig intet som helst ansvar for kvaliteten af den maskinoversatte tekst. dansk ----- bulgarsk tjekkisk estisk græsk engelsk fransk kroatisk italiensk lettisk litauisk ungarsk maltesisk nederlandsk polsk portugisisk rumænsk slovakisk slovensk finsk svensk\nDenne side indeholder oplysninger om sagsomkostninger i Østrig.\nRegler om salærer for de juridiske erhverv\nIfølge den østrigske advokatlovgivning kan salæret for advokaters tjenester normalt aftales frit mellem klient og advokat.\nSalæret kan aftales ud fra en timetakst eller en fast pris. Ved fast pris tages der ikke hensyn til, hvor meget arbejde og tid der lægges i sagen. Hvis der ikke er indgået en udtrykkelig aftale om salæret, antages det, på grundlag af de satser, der er fastlagt i lov om advokatsalærer eller Allgemeine Honorar-Kriterien (generelle kriterier for salærer), at advokat og klient er blevet enige om et rimeligt salær.\nI henhold til reglerne om civile søgsmål og loven om advokatsalærer skal retten i civile sager træffe afgørelse om, hvor stor en andel af omkostningerne den tabende part skal betale til den vindende part. Omkostningerne baseres på kravets størrelse samt på varigheden og arbejdets indhold. På den anden side finder lov om advokatsalærer kun direkte anvendelse på klienter, hvis dette er aftalt mellem advokat og klient.\nI straffesager skal alle (tiltalte, private anklagere og civile sagsøgere), som har antaget en advokat til at repræsentere dem, i princippet selv betale omkostningerne dertil. Dette gælder også, selv om forsvarsadvokaten udpeges på eget initiativ, hvis betingelserne for beskikkelse ikke er opfyldt. Omkostningerne afhænger som regel af den enkelte domstols type og struktur (f.eks. underret, delstatsret, enedommer, lægdommerpanel eller nævningeting).\nDet honorar, som fogeder modtager for deres arbejde, er fastlagt i Vollzugsgebührengesetz (lov om fuldbyrdelsesafgifter). I henhold til denne lov skal kreditorer ved indsendelse af begæring om fuldbyrdelse betale en fuldbyrdelsesafgift sammen med en fast afgift i henhold til loven om retsafgifter (Gerichtsgebührengesetz – GGG).\nFuldbyrdelsesafgiften ( § 2 i loven om fuldbyrdelsesgebyrer eller Vollzugsgebührengesetz) er en del af omkostningerne ved en fuldbyrdelsesprocedure. Efter anmodning fra kreditor kan retten pålægge debitor at betale fuldbyrdelsesafgiften.\nFogeden har også krav på en godtgørelse for modtagelse af betalinger. Denne godtgørelse kan trækkes fra det inddragede beløb ( § 11 i loven om fuldbyrdelsesgebyrer eller Vollzugsgebührengesetz).\nOmkostninger i civilsager\nOmkostninger for parterne i civile sager\nDe retsafgifter, der beregnes for brug af domstolene, kan enten være faste (Festgebühren) eller beregnes som en procentdel af vurderingsgrundlaget (Hundertsatzgebühr eller Tausendsatzgebühr). De afhænger både af sagens genstand og kravets størrelse (reguleres i overensstemmelse med vurderingsgrundlaget).\nI civile sager i første instans skal den faste afgift principielt betales i det øjeblik, sagen anlægges. Afgiften skal kun betales én gang, uanset om sagen vedrører et eller flere krav eller en eller flere personer. Den dækker hele retssagen i første instans. Hvis det rejste krav forhøjes i løbet af retssagen, kan der fra det tidspunkt blive pålagt en yderligere afgift. Denne skal betales, når der indgives processkrift.\nHvis et krav øges ved mundtlige forhandlinger, betales afgiften, når forhøjelsen registreres. I civile sager i anden og tredje instans betales afgiften ved indlevering af ankestævningen (§ 2, stk. 1, i lov om retsafgifter (Gerichtsgebührengesetz)). Som undtagelse fra denne paragraf skal der under den frivillige retspleje undertiden betales en afgift for, at retten træffer afgørelse i en sag, i stedet for en afgift for at anlægge sagen.\nOmkostninger i straffesager\nOmkostninger for sagens parter i straffesager\nKun i retssager med privat retsforfølgning skal der betales afgift i henhold til punkt 13 i loven om retsafgifter.\nTidspunkt i en straffesag, hvor sagens parter skal betale omkostninger\nDe faste omkostninger betales ved retssagens påbegyndelse.\nOmkostninger i forfatningssager\nOmkostningerne for parterne i sager, der føres ved forfatningsdomstolen\nAfgiften udgør 220 euro ifølge § 17a, nr. 1, i forfatningsdomstolsloven (VfGG).\nTidspunkt i en forfatningssag, hvor sagens parter skal betale omkostninger\nGenerelt er advokaten forpligtet til at informere sin klient om, hvilke omkostninger denne kan forvente at skulle afholde, og hvordan de beregnes. I denne forbindelse indeholder § 50, stk. stk. 2, i Richtlinien für die Ausübung des Rechtsanwaltsberufs und für die Überwachung der Pflichten des Rechtsanwalts (retningslinjer for udøvelse af advokathvervet og tilsyn med advokaters forpligtelser) en anbefaling om, at advokaten, når han eller hun modtager instrukser i en ny sag, skal informere klienten om det grundlag, som anvendes til beregning af salæret, og om, hvorvidt advokaten er berettiget til acontobetaling.\nI sidstnævnte tilfælde er klienten, medmindre der er truffet aftale om et fast honorar, berettiget til med rimelige intervaller at få udleveret en foreløbig opgørelse over det arbejde, der er udført, eller den tid, der er brugt indtil videre (såfremt bistanden er timetakstbaseret).\nDerfor skal det fastlægges, hvornår og hvor ofte salæret opkræves, når advokaten antages.\nOmkostningskilder - retsgrundlag\nHvor kan jeg finde oplysninger om omkostningskilder i Østrig?\nDe lovbestemte regler for, hvem der skal betale omkostningerne i civile tvistemål (herunder handelssager), findes i §§ 40-55 i Zivilprozeßordnung (den civile retsplejelov). Familiesager, især skilsmisse efter fælles overenskomst, tvister vedrørende forældremyndighed og samværsret samt sager vedrørende krav om underholdsbidrag behandles til gengæld under den frivillige retspleje. Der gælder særlige regler for, hvem der skal betale omkostningerne i sager under den frivillige retspleje; De generelle regler om tilkendelse af omkostninger er fastlagt i § 78 i Außerstreitgesetz (lov om frivillig retspleje). Der er dog visse undtagelser til disse generelle regler, bl.a. i sager vedrørende forældremyndighed og samværsret og sager vedrørende krav om børnebidrag til mindreårige. Omkostningerne i straffesager er omfattet af bestemmelserne i §§ 380-395 i Strafprozessordnung (strafferetsplejeloven).\nOplysninger om advokatsalærer kan findes i en informationsbrochure på websitet for Österreichischer Rechtsanwaltskammertag (det østrigske advokatkammer). Generelle oplysninger kan findes på HELP-Amtshelfer für Österreich under: Leben in Österreich > Zivilrecht > Zivilverfahren.\nDette website indeholder almindelige oplysninger om retsafgifter: HELP-Amtshelfer für Österreich. Der er gratis adgang til lovtekster (retsafgifter og takster) på websitet for det østrigske forbundskancellis retsinformationssystem.\nPå hvilke sprog kan jeg finde oplysninger om omkostningskilder i Østrig?\nEn liste over mediatorer (der føres af justitsministeriet) er offentlig tilgængelig på en særlig side på justitsministeriets website.\nMed hensyn til genoprettende retfærdighed i straffesager findes der oplysninger om mægling mellem tiltalte og offer på portalen NEUSTART (også på engelsk).\nWebsites med oplysninger om omkostninger\nGenerelle oplysninger om retssystemet og retstjenester i Østrig, herunder oplysninger om omkostninger og justitsministeriet, kan findes på Østrigs officielle juridiske hjemmeside og på websitet for borgerinformation, HELP, der indeholder generelle, læsevenlige oplysninger.\nOplysninger om nedenstående love findes på webstedet for det østrigske forbundskancellis retsinformationssystem:\nLov om retsafgifter (Gerichtsgebührengezetz – GGG)\nLov om ret til honorarer (Gebührenanspruchgesetz – GebAG)\nLov om advokater (Rechtsanwaltsordnung – RAO)\nLov om advokatsalærer (Rechtsanwaltstarifgesetz – RATG)\nTeksten til de generelle kriterier for honorarer findes på webstedet for det østrigske advokatkammer.\nDisse oplysninger kan fås ved direkte henvendelse til det østrigske justitsministerium.\nDen retsafgift, der skal betales i den enkelte retssag, er fastlagt på forhånd (i loven om retsafgifter). Den kan ændre sig, hvis kravets værdi forhøjes eller sænkes.\nDe omkostninger, som den tabende part skal betale til den vindende part i civile sager (advokatsalærer, honorarer til sagkyndige, udgifter til tolkning og oversættelse) fastsættes af retten. Dette sker på grundlag af loven om advokatsalærer (for advokatsalærernes vedkommende) og loven om ret til honorarer (hvad angår honorarer til sagkyndige, tolke og oversættere). Disse omkostninger er i stor udstrækning baseret på de afholdte udgifter og den tid, der er brugt på sagen. Derfor kan der ikke på forhånd fastsættes noget nøjagtigt beløb.\nAdvokatens salær kan i princippet aftales frit mellem klient og advokat.\nHvor finder jeg oplysninger om moms? Hvor meget er de gældende satser?\nAdvokatbistand er pålagt moms. I Østrig er momssatsen 20 %. I lighed med andre udgifter skal denne betales særskilt til advokaten, som det udtrykkeligt er fastlagt i § 16 i lov om advokatsalærer og § 17 i de generelle kriterier for honorarer. De takstoversigter, der fremgår af lov om advokatsalærer og de generelle kriterier for honorarer, er eksklusive moms.\nBerettigelsen til retshjælp er ikke baseret på en lovbestemt indkomstgrænse. I civile sager (og handelssager) er berettigelsen til retshjælp underlagt reglerne i den østrigske civile retsplejelov. Bestemmelserne i den civile retsplejelov finder tilsvarende anvendelse i sager henhørende under den frivillige retspleje. Afgørelsen om, hvorvidt der skal bevilges retshjælp, træffes af den domstol, der behandler sagen i første instans.\nDer ydes retshjælp til en part, hvis vedkommendes indkomst, økonomiske forhold og underholdspligt betyder, at han eller hun ikke i er stand til at betale sagsomkostningerne, uden at vedkommende bliver ude af stand til at opretholde et eksistensminimum. Derudover må sagen ikke være anlagt uden grund (unødig trætte), og der skal være en reel udsigt til at få medhold. Retten afgør, hvilken af nedenstående typer retshjælp, der ydes i den enkelte sag.\nI Østrig omfatter retshjælpen i al væsentlighed følgende:\nmidlertidig fritagelse fra at betale retsafgifter, honorarer til vidner, sagkyndige, oversættere og tolke, udgifter til nødvendige officielle meddelelser, udgifter til en kurator og omkostninger afholdt af en kurator samt beløb, der er betalt til en retlig repræsentant eller advokat, som er beskikket af retten\nEn part, der modtager retshjælp, kan blive pålagt at tilbagebetale retshjælpen eller betale retshjælpen med tilbagevirkende kraft, i det omfang og så snart parten bliver i stand til at foretage fuld eller delvis betaling, uden at vedkommendes minimumslevestandard påvirkes. Denne forpligtelse ophører senest tre år efter, at sagen er afsluttet.\nGældende indkomstgrænse for tiltalte på det strafferetlige område\nDer er ingen faste indkomstgrænser for retshjælp til tiltalte eller ofre i straffesager. Der gælder følgende rettesnor: En indkomst over eksistensminimum og under en passende levestandard.\nEksistensminimum reguleres regelmæssigt og offentliggøres i opdateret form på justitsministeriets website.\nBetingelser for retshjælp til ofre for forbrydelser\nHvis ofret ikke er berettiget til advokatbistand efter § 66, stk. 2, i retsplejeloven, kan private få retshjælp, såfremt\nofret ikke har råd til at blive repræsenteret, uden at det går ud over hans/hendes nødvendige levefod (se beskrivelsen af den nødvendige levefod ovenfor), og\nadvokatbistanden er i retsplejens interesse og bidrager til at sikre, at retfærdigheden sker fyldest, således at et senere civilt søgsmål undgås.\nBetingelser for retshjælp til tiltalte\nUd over de nævnte finansielle betingelser er det en forudsætning for at kunne opnå retshjælp, at denne er i retsplejens interesse, især så der kan skabes et formålstjenligt forsvar.\nDet er under alle omstændigheder i retsplejens interesse, at der beskikkes en forsvarer, når\nder er tale om et nødvendigt forsvar (notwendige Verteidigung) som omhandlet i § 61, stk. 1, i straffeloven (se nedenfor):\nhvis den tiltalte er blind, døv, stum eller på anden måde handicappet eller ikke har tilstrækkeligt kendskab til det sprog, der anvendes ved domstolen\nhvis sagen omhandler komplekse faktiske og retlige omstændigheder.\nI tilfælde af nødvendigt forsvar skal tiltalte repræsenteres af en advokat. Ifølge § 61, stk. 1, i straffeloven er der tale om nødvendigt forsvar i følgende tilfælde:\nhvis den tiltalte er varetægtsfængslet\ni alle sager om anbringelse på en anstalt for mentalt forstyrrede lovovertrædere\ni sager, hvor den tiltalte er anbragt på en institution for misbrugere med behov for rehabilitering eller en institution for farlige recidivister\ni sager, der behandles af et nævningeting eller et panel af lægdommere i delstatsretten\ni sager, der behandles af en enkelt dommer i delstatsretten, hvor strafferammen er over tre års fængsel, bortset fra indbrud efter § 129, nr. 1 til 3, i straffeloven, og hæleri efter § 164, stk. 4, i straffeloven\ni appelsager vedrørende kendelser, der er afsagt af et nævningeting eller et panel af lægdommere\nhvor appellen indgives med henblik på genoptagelse, og hvor appellen ønskes behandlet for åbne døre\nI straffesager er voldsofre, personer, der udsættes for alvorlige trusler eller sexovergreb, samt ægtefæller, livsledsagere, familiemedlemmer i direkte linje, brødre eller søstre til en person, hvis død kan have været forårsaget af en forbrydelse, eller andre slægtninge, som har været vidne til forbrydelsen, berettiget til gratis psykosocial eller juridisk bistand med henblik på at beskytte ofrets rettigheder i straffesagen. Den psykosociale bistand ydes i forbindelse med ofrets forberedelse til retssagen og den følelsesmæssige byrde, som ofret er udsat for i forbindelse med retssagen. Den psykosociale eller juridiske bistand ydes af organisationer til støtte af ofre, som i henhold til § 66, stk. 2, i straffeloven er udpeget af justitsministeriet.\nI sager henhørende under den frivillige retspleje, skal der ikke betales afgifter for sager vedrørende formynderskab, forældremyndighed og samværsret. Der betales heller ikke afgifter i sager, der reguleres af lov om anbringelse på en institution (Unterbringungsgesetz) og lov om institutionspleje (Heimaufenthaltsgesetz). Retshjælp kan bevilges i form af midlertidig fritagelse fra at betale omkostninger i tilfælde af lav indtægt og formue. Omfanget af fritagelsen afhænger af ansøgningen og er underlagt rettens skøn.\nOmkostningerne i civile sager (herunder handelssager) er reguleret af den østrigske civile retsplejelov. I henhold til denne skal hver part i første omgang selv betale de omkostninger, som vedkommende har pådraget sig, i forhold til dennes involvering i sagen. Hvis sagen har været for retten, skal denne træffe afgørelse om sagsomkostningerne. Her gælder princippet om, at den tabende part skal betale omkostningerne. Den part, der taber sagen, skal godtgøre modparten alle de afgifter og omkostninger, der er nødvendige for, at retfærdigheden kan ske fyldest, eller for det forsvar, som retssagen har givet anledning til. Hvis parterne vinder og taber sagen delvist, modregnes parternes omkostninger hinanden eller deles forholdsmæssigt.\nPrincippet om, at den tabende part betaler omkostningerne, kan fraviges i visse tilfælde af billighedsgrunde:\nhvis der er tale om et relativt lille nederlag, og den tabende part ikke har pådraget sig nogen særlige omkostninger\nhvis kravets størrelse fastsættes af sagkyndige eller efter rettens skøn eller ved gensidig modregning\nhvis den tiltaltes eller sagsøgtes adfærd ikke har givet anledning til et sagsanlæg, og han eller hun fra starten har anerkendt kravet\nhvis en retssag automatisk afvises eller erklæres ugyldig på grund af en af parterne, kan denne part blive pålagt at betale alle sagsomkostninger.\nFamilieretlige sager (om underhold, samværsret, forældremyndighed og skilsmisse efter fælles overenskomst) behandles under den frivillige retspleje. Den generelle bestemmelse om omkostninger i sager under den frivillige retspleje findes i § 78 i lov om frivillig retspleje (Außerstreitgesetz). Der er imidlertid undtagelser fra denne bestemmelse i en lang række sager. Også her gælder princippet om objektivt ansvar, men det kan fraviges af billighedsgrunde. Disse grunde er langt mere omfattende end de billighedsgrunde, der er fastlagt i den civile retsplejelov. Hvis der ikke fremsættes krav om godtgørelse, skal kontante udlæg (f.eks. honorarer til sagkyndige) deles forholdsmæssigt mellem parterne. Hvis forholdet ikke kan fastsættes, deles omkostningerne ligeligt mellem parterne.\nOplysninger om de forskellige sagstyper (underhold, samværsret og forældremyndighed samt skilsmisse):\nI skilsmissesager er det vigtigt at skelne mellem to typer skilsmisse, nemlig skilsmisse, hvor påstanden bestrides af modparten, og skilsmisse efter fælles overenskomst.\nSkilsmisse, hvor påstanden bestrides af modparten: Her finder særlige bestemmelser i den østrigske civile retsplejelov anvendelse. Hvis ingen af parterne vurderes at være "skyldig" i skilsmissen, modregnes parternes omkostninger hinanden. Hvis årsagen til skilsmissen er, at ægtefællernes fælles husstand er gået i opløsning, og hvis der i skilsmissedommen er truffet afgørelse om ansvaret for ægteskabets sammenbrud, skal den skyldige ægtefælle betale modpartens omkostninger.\nSkilsmisse efter fælles overenskomst: Ved skilsmisse efter fælles overenskomst gælder reglerne for den frivillige retspleje. I dette tilfælde indleverer ægtefællerne to identiske skilsmissebegæringer til retten. Da der ikke foregår nogen kontradiktorisk sagsbehandling, sker der ingen tildeling af omkostninger. Kontante udlæg deles ligeligt mellem parterne.\nSager vedrørende forældremyndighed og samværsret hører ligeledes under den frivillige retspleje. I kraft af en undtagelsesbestemmelse (§ 107, stk. stk. 3, i lov om frivillig retspleje) sker der ingen tildeling af omkostninger i sådanne sager.\nI kraft af en yderligere undtagelsesbestemmelse (§ 101, stk. stk. 2, i lov om frivillig retspleje) er det fastlagt, hvem der skal betale omkostningerne i sager vedrørende krav om underholdsbidrag til mindreårige.\nI straffesager skal enhver person, der har antaget en forsvarsadvokat eller en anden repræsentant, principielt selv betale omkostningerne til denne, også selv om advokaten blev udpeget på eget initiativ (§ 393, stk. 1, i strafferetsplejeloven).\nRetten skal i forbindelse med afsigelse af dommen træffe afgørelse om godtgørelse af omkostningerne (§ 389, stk. 1, i strafferetsplejeloven). Omkostningerne ved straffesager kan i henhold til § 381, stk. 1, i strafferetsplejeloven omfatte:\net fast beløb som del af omkostningerne, som ikke er nærmere specificeret nedenfor, i straffesager, inklusive omkostninger til undersøgelser og gennemførelse af statsadvokatens eller domstolens afgørelser, der efter stk. 3, samme lov, er begrænset til følgende: i sager, der behandles af et nævningeting i delstatsretten fra 500 euro til 10 000 euro; i sager, der behandles af et panel af lægdommere i delstatsretten fra 250 euro til 5 000 euro; i sager, der behandles af en enkelt dommer i delstatsretten fra 150 euro til 3 000 euro; i sager, der behandles af underretten fra 50 euro til 1 000 euro\nomkostninger til sagkyndige og som hovedregel også tolke\nomkostninger til indhentelse af oplysninger, rapporter og erklæringer fra myndighederne\nomkostninger til den tiltaltes eller vidners transport fra udlandet\nomkostninger i forbindelse med en kendelse vedrørende indefrysning af aktiver og oplysninger om bankkonti, beslaglæggelse af breve, telefonsamtaler og telefonaflytning\nomkostninger til fuldbyrdelse af dommen, dog ikke omkostninger til fængsling\nretlige omkostninger vedrørende retssagen\nsalær til forsvarsadvokat eller en anden repræsentant\nengangsbeløb til psykosocial og/eller juridisk bistand ydet til ofret (maksimalt 1 000 EUR).\nMed undtagelse af de omkostninger, der er nævnt under nummer 3, 7, 8 og 9, forudbetales omkostningerne af staten. Ved fastsættelse af engangsbeløbet efter stk. 1, nr. 9, tager retten hensyn til den tiltaltes økonomiske forhold. Udgifterne til en tolk skal ikke betales tilbage, hvis de var nødvendige, fordi den tiltalte på grund af manglende kendskab til sproget eller handicap ikke kunne kommunikere med domstolen.\nIfølge § 391, stk. stk. 1, i strafferetsplejeloven skal der ved fuldbyrdelse af rettens afgørelse om tildeling af sagsomkostningerne tages hensyn til den dømtes evne til at betale sine egne og sin families daglige leveomkostninger samt til den godtgørelse, der skal betales til modparten. Hvis den dømte ikke er i stand til at betale omkostningerne, kan retten erklære omkostningerne uinddrivelige. Såfremt retten antager, at omkostningerne vil kunne inddrives i fremtiden, skal den dømtes økonomiske forhold undersøges igen efter en vis periode. Den lovfæstede forældelsesfrist for inddrivelse af sagsomkostninger er fem år efter afsigelse af den endelige dom. Hvis retten afgør, at den dømte skal betale sagsomkostningerne, og det senere viser sig, at han eller hun ikke er i stand til at betale, kan de myndigheder, der er ansvarlige for inddrivelse af omkostningerne, udskyde betalingsfristen, give tilladelse til betaling i afdrag eller reducere omkostningerne.\nHvis den dømte idømmes at betale mindst delvis godtgørelse til en civil sagsøger, skal han eller hun også godtgøre den civile sagsøger omkostningerne ved straffesagen.\nI henhold til § 393, litra a, i strafferetsplejeloven kan en person, der frifindes, anmode staten om et bidrag til omkostningerne til hans eller hendes forsvarsadvokat. Dette bidrag dækker tidligere afholdte og kontante udlæg samt et engangsbeløb til dækning af forsvarsadvokatens omkostninger. Engangsbeløbet fastsættes under hensyntagen til omfanget af og vanskeligheden ved forsvaret samt de nødvendige og relevante tjenester, forsvaret har ydet. Det kan ikke overstige følgende beløb: 5 000 euro for nævningesager i delstatsretten; 2 500 euro for sager, der behandles af et panel af lægdommere i delstatsretten; 1 250 euro for sager, der behandles af en enkelt dommer i delstatsretten, og 450 euro i underretten.\nHvis en straffesag indledes af en privat anklager eller på anmodning fra en civil sagsøger i henhold til § 72 i strafferetsplejeloven (subsidiær påstand) og ikke fører til en domfældelse, skal den private anklager eller civile sagsøger selv betale omkostningerne i forbindelse med søgsmålet. I straffesager, der ender med, at sagen afvises (§§ 198 til 209 i strafferetsplejeloven), skal den civile sagsøger ikke betale omkostningerne.\nI tvistemål (herunder handelssager) skal parterne betale den del af omkostningerne til sagkyndige, som svarer til den andel af sagen, som den enkelte part har vundet (§ 43, stk. 1 , i den civile retsplejelov).\nI skilsmissesager, hvor påstanden bestrides af modparten, og hvor der ikke træffes afgørelse om ansvar, modregnes parternes kontante udlæg hinanden. Hvis den ene part har betalt mere end halvdelen af omkostningerne, skal den anden part godtgøre førstnævnte det overskydende beløb. Hvis den ene ægtefælle vurderes at være skyldig, skal denne godtgøre modpartens omkostninger til sagkyndige.\nI følgende sager godtgøres eventuelle honorarer til sagkyndige, der i første omgang dækkes af staten, af den part, der har givet anledning til brug af sagkyndige, eller i hvis interesse sagen er anlagt: skilsmisse efter fælles overenskomst, forældremyndighed og samværsret samt sager vedrørende krav om underholdsbidrag til mindreårige. Hvis omkostningerne godtgøres af flere personer, hæfter disse i fællesskab (§ 1, nr. 5, i lov om betalinger til retten (Gerichtliches Einbringungsgesetz) samt § 2, stk. 1, i samme lov).\nStørrelsen på honorarer til sagkyndige er fastlagt i lov om ret til honorarer (Gebührenanspruchgesetz – GebAG). De afhænger i al væsentlighed af indholdet i og omfanget af den rapport, som retten har anmodet om.\nI straffesager er honorarer til sagkyndige en del af sagsomkostningerne (§ 381, stk. 1, i strafferetsplejeloven), der i henhold til § 389, stk. 1, i samme lov skal betales af den dømte. Honorarer til sagkyndige fastsættes af retten eller statsadvokaten og betales af staten.\nOverstående oplysninger gælder også for oversætter- og tolkehonorarer.\nÖsterreichs Bericht zur Kostentransparenzstudie (829 Kb)\n§ 32 i loven om retsafgifter (GGG)\nSidste opdatering: 16/05/2018


Erhvervschefer hilser “omvendt” fradrags-forslag velkommen | Limfjord Update\nCorona-ramt thybo med vigtigt budskab: – Pas på Jer selv og hinanden! - 22 min siden\n– Forslaget vil blive hilst velkommen, men den umiddelbare vurdering er, at det sikkert vil skulle ledsages af andre og mere effektfulde tiltag, lyder det fra Per Søndergaard der er direktør for Morsø Erhvervsråd.\nHan fortæller videre, at der ikke skal herske tvivl om, at erhvervslivet på Mors har udfordringer med at skaffe den nødvendige arbejdskraft.\n– Konjunkturerne er vendt, og flere faggrupper, især industrien, kæmper med det knappe udbud på kvalificeret faglært arbejdskraft. Sikringen af arbejdskraft har været et fokusområde i de senere år, og indsatsen vil blive forstærket i de kommende år i erhvervsfremmeindsatsen på Mors, lyder det fra erhvervsdirektøren.\nInfrastruktur igen på dagsordenen\nHan henviser bl.a. til den nordvestjyske infrastruktur:\n– Det er ikke uden grund, at erhvervslivet på Mors igennem mange år har peget på en forbedret trafikal infrastruktur som den vigtigste forbedring af de lokale rammebetingelser. Både på Mors, men også uden for Mors på hele strækningen fra Hanstholm til Herning lange rute 26 og 34.\n– Forbedringer på den strækning vil have stor nytteværdi i erhvervslivet og bidrage til bl.a. at øge mobiliteten og lette adgangen til kvalificeret arbejdskraft og transporten af varer.\nBør se på Norge-modellen\nPer Søndergaard bakkes op af sin kollega i Thy, Kim Bak Kristensen der er erhvervschef i Thy Erhvervsforum:\n– Jeg tænker, at der ud over bedre infrastruktur, et omvendt befordringsfradrag måske også skulle tænkes i en model til at tiltrække pendlere til bosætning, siger han og fortsætter:\nKim Bak Kristensen Foto: Thy Erhvervsforum\n– Vi har i dag over 3500 medarbejdere, som pendler ind i Thy. Nogle af dem så vi gerne bosætte sig – og det kræver mere end et ”omvendt befordringsfradrag”. Denne løsning vil alene motivere til fortsat pendling – og er det løsningen, så vil trafiksikkerhed osv. kræve en udbygning af infrastrukturen.\n– Et alternativ til en ”pendler”-model er jo, som det er fremført tidligere i vores del af Danmark, at man kigger på de løsninger, som Norge arbejder med, slutter erhvervschefen.\nSom ordningen er skruet sammen nu, kan borgere i 25 yderkommuner få fuldt befordringsfradrag, hvis de har mere end 120 kilometer til og fra arbejde dagligt.\nForslaget fra Landdistrikternes Fællesråd og Finans Danmark går ud på, at man også indfører fuldt befordringsfradrag for folk, der bor i byerne, og som pendler på arbejde i de 25 yderkommuner.\nDet skal dog være begrænset til for eksempel halvandet år.\nMeningen er, at det skal give byboere smag for livet på landet, så de på sigt vil bosætte sig der.\nDe 25 kommuner, der er omfattet af den nuværende ordning med forhøjet fradrag, er: Bornholm, Brønderslev, Frederikshavn, Faaborg-Midtfyn, Guldborgsund, Hjørring, Jammerbugt, Langeland, Lolland, Læsø, Morsø, Norddjurs, Odsherred, Samsø, Skive, Slagelse, Struer, Svendborg, Sønderborg, Thisted, Tønder, Vesthimmerland, Vordingborg, Ærø og Aabenraa.\nKilder: Landdistrikternes Fællesråd og Finans Danmark.\nTags Finans Danmark, Kim Bak Kristensen, Landdistrikternes Fællesråd, Morsø Erhvervsråd, Per Søndergaard