DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM PDF\nDANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2006\nDownload "DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2006"\n1 DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2006\n2 Udgivet af Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljøministeriet Arbejdsprogram 2006 Redaktion: Jens Stockmarr Særudgivelse Omslag: Peter Warna-Moors Repro: GEUS Tryk af omslag: GEUS Tryk af tekst: GEUS Oplag: 700 Dato: Januar 2006 ISBN: ISSN: Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Øster Voldgade 10, 1350 København K. Telefon: Telefax: E-post:\n3 Indhold Forord...5 DEL I OVERORDNEDE RAMMER...7 GEUS lovgrundlag, formål og hovedopgaver... 7 GEUS resultatkontrakt GEUS en del af Geocenter København... 8 GEUS økonomiske og personalemæssige rammer... 9 Miljøministeriets koncernmål GEUS institutionsmål Organiseringen af GEUS faglige arbejde DEL II FAGLIGE PROGRAMOMRÅDER...12 Programområde 1 Databanker og formidling Delprogramområde Databanker på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet Delprogramområde Formidling Delprogramområde Informationsteknologi Programområde 2 Vandressourcer Delprogramområde Grundvandsressourcen og hydrologi Delprogramområde Grundvandsforurening og -beskyttelse Programområde 3 Energiråstoffer Delprogramområde Energiråstoffer i Danmark Delprogramområde Energiråstoffer i Grønland Andre strategiske og prioriterede aktiviteter Programområde 4 Mineralske råstoffer Delprogramområde Kortlægning og basisundersøgelser i Grønland Delprogramområde Mineralske råstoffer i Grønland Delprogramområde Mineralske råstoffer i Danmark Andre strategiske og prioriterede aktiviteter Programområde 5 Natur og miljø Delprogramområde Kystzonen og maringeologi Delprogramområde Klimaændringer og deres effekter Delprogramområde Geologisk kortlægning og landskaber Internationale rådgivningsopgaver...41 Aktiviteter knyttet til programområde 2 Vandressourcer Aktiviteter knyttet til programområde 3 Energiråstoffer Aktiviteter knyttet til programområde 4 Mineralske råstoffer Aktiviteter knyttet til programområde 5 Natur og miljø Resultatindikatorer og måltal DEL III - ORGANISATIONS- OG PERSONALE- UDVIKLING...44 Bilag 1 - GEUS planlagte ressourceindsats på Grønlandsområdet i GEUS organisationsdiagram\n5 Forord Arbejdsprogrammet for 2006 beskriver GEUS planlagte faglige aktiviteter med udgangspunkt i de målsætninger og langsigtede strategiske satsninger, som er beskrevet i GEUS strategier og resultatkontrakt ( ). Inden for disse rammer er aktiviteterne tilrettelagt, så der fokuseres på de faglige felter, der vurderes at have særlig stor samfundsmæssig betydning, herunder også aktiviteter uden for Miljøministeriets ressortområde. Arbejdsprogrammet bygger på forslaget til finansloven, som det foreligger ved udgangen af Finanslovsforslaget indebærer en stabilisering af bevillingsrammen for 2006 og de efterfølgende år på 2005 niveau. De væsentligste pejlemærker for aktiviteterne i 2006 er gennemgået nedenfor. Som konsekvens af kommunalreformen vil de nye miljøforvaltninger fra 2007 få et stort behov for at kunne anvende informationer fra GEUS miljørelaterede databaser. Derfor er det nødvendigt at ændre brugerfladen til nogle af GEUS databaser, så de kan fungere sammen med andre miljødatabaser. Etableringen af GEUS Vest i Aarhus skal omfatte en GEUS afdeling, som er fuldt integreret i institutionen. Afdelingen skal især varetage opgaver i forbindelse med den gebyrfinansierede hydrogeologiske kortlægning i et tæt samarbejde med de 7 regionale miljøcentre under Miljøstyrelsen og Skov- og Naturstyrelsen. GEUS Vest skal desuden løse opgaver vedrørende grundvandsovervågning, registrering og tilgængeliggørelse af miljø- og grundvandsdata, samt bidrage til udvikling af anvendelse af geologiske/geofysiske metoder i grundvandsefterforskningen i samarbejde med Aarhus Universitet. Implementering af EU s Vandrammedirektiv er fortsat en betydelig opgave, hvor GEUS skal bidrage med karakterisering af vandressourcerne således, at der kan foretages en samlet tilstandsvurdering som kan sammenholdes med miljømålene. Undersøgelserne med at identificere og vurdere de dybtliggende grundvandsmagasiner fortsætter bl.a. ved etablering af geologiske modeller. Herudover fortsætter forskningsaktiviteterne af pesticiders omsætning og transport i jordlagene og i vandmiljøet. Her satser GEUS i samarbejde med Landbohøjskolen på udvikling af et nyt forsknings- og undervisningsområde i geomikrobiologi. På energiområdet er aktiviteterne særligt rettet mod at vurdere Nordsø kalkens kulbrintepotentialer i områder, der ligger nær de producerende felter. Desuden er der som led i et storstilet internationalt samarbejde i EU-regi planlagt en række forskningsaktiviteter, som skal vurdere mulighederne for at lagre CO 2 i undergrunden, evt. i oliefelter, således at indvindingen kan øges. I Grønland skal GEUS rådgive Grønlands Hjemmestyre i tilknytning til modning af nye prospekter og tiltrækning af internationale efterforskningsselskaber På mineralområdet er indsatsen koncentreret om aktiviteter i Vestgrønland. Det drejer sig om geologisk kortlægning i skala 1: i den indre del af Godthåbsfjorden samt en fortsat detailkortlægning og analyse af guldmineraliseringerne i Nuuk området. Desuden skal der gennemføres en afsluttende evaluering af diamant potentialet. GEUS deltager i et stort EU-projekt omhandlende naturbevaring og bæredygtig udvikling gennem fysisk planlægning indenfor det marine område. Endvidere skal GEUS udarbejde et koncept for marine habitater marine landskabers relationer til dyr og planter som led i forberedelsen af EU s habitatdirektiv. 5\n6 I medfør af Danmarks ratificering af Havretskonventionens Art. 76 skal GEUS aktiviteter i 2006 bidrage til at tilvejebringe og vurdere data fra områder ved Grønland og Færøerne, som eventuelt kan begrunde, at Danmark kan gøre krav gældende for havområder beliggende uden for 200 sømil. Arbejdsprogrammet er godkendt af GEUS bestyrelse den 8. december Martin Ghisler Adm. direktør 6\n7 DEL I OVERORDNEDE RAMMER GEUS lovgrundlag, formål og hovedopgaver I henhold til gældende lovgivning, bekendtgørelse og vedtægt er GEUS en selvstændig statslig sektorforskningsinstitution under Miljøministeriet med følgende overordnede opgaver: At drive geovidenskabelig forskning indtil højeste internationale niveau med henblik på at opbygge, anvende og udbrede viden om de materialer, processer og sammenhænge, som er af betydning for udnyttelsen og beskyttelsen af Danmarks og Grønlands geologiske naturværdier. At varetage geologisk kortlægning, dataindsamling, datalagring samt forskning, rådgivning, overvågning og formidling indenfor de geovidenskabelige fagdiscipliner og tilgrænsende områder til offentlige myndigheder og private. Det er GEUS opgave at sikre, at samfundet, virksomheder og borgere har adgang til pålidelige og kvalitetssikrede geologiske og andre geovidenskabelige data samt geologiske kort over Danmark og Grønland. GEUS fungerer som fagdatacenter vedr. olie- og gasdata, råstofdata samt grundvands- og boringsdata, og udfører overvågningsopgaver i forhold til grundvandet i Danmark. Endvidere er det GEUS opgave at skabe ny geovidenskabelig viden på internationalt niveau samt at hjemtage relevant ny forskningsbaseret viden fra udlandet. GEUS skal formidle denne viden gennem information til offentligheden og ved at yde rådgivning på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet. Det er en særlig forpligtelse for GEUS at sikre, at Miljøministeriets og på energiområdet Trafik- og energiministeriets forvaltnings- og lovgivningsarbejde baseres på den nyeste danske og internationale geovidenskabelige viden. For at leve op til disse mål skal GEUS på udvalgte forskningsfelter inden for hvert af GEUS fem faglige programområder fastholde og udbygge sin position som en interessant partner for andre internationale forskningsinstitutioner. GEUS er omfattet af lov nr. 326 af 5. maj 2004 om sektorforskningsinstitutioner. GEUS opgaver i Grønland udføres med hjemmel i Lovbekendtgørelse nr. 368 af 18. juni 1998 om mineralske råstoffer i Grønland ( råstofloven ). Heri indgår bestemmelser vedrørende den dansk/grønlandske råstofordning og vedrørende forundersøgelser, efterforskning og udnyttelse af mineraler og kulbrinter i Grønland. Desuden fastlægges GEUS opgaver i Grønland i Aftale mellem Grønlands Landsstyre og regeringen om forvaltningen vedrørende mineralske råstoffer i Grønland fra 1. juli 1998 af 8. januar Udover kortlægnings- og forskningsopgaver, varetager GEUS opgaven som databank for Grønland og bistår det Grønlandske Hjemmestyres Råstofdirektorat med rådgivnings- og myndighedsopgaver inden for rammerne af samarbejdsaftalerne af 1. juli 1998 og 6. juni Grønlands Hjemmestyre er repræsenteret i GEUS bestyrelse ved direktøren for Råstofdirektoratet. GEUS opgaver på Færøerne løses efter aftale med GEUS kollegainstitution Jarðfrøðisavnið i Tórshavn inden for rammerne af en samarbejdsaftale indgået den 28. december Danmark deltager i internationale seismologiske forskningsprojekter og samarbejder. GEUS er således national myndighed i forhold til FN s aftale om forbud mod atomsprængninger (Comprehensive Nuclear Test Ban Treaty - CTBT). 7\n8 GEUS indsamler data og viden om jordskælv i Danmark, Grønland og nabolande og den seismologiske tjeneste indgår i vurderingen af jordskælvsrisiko. GEUS kan mod betaling påtage sig opgaver for offentlige og private rekvirenter på de områder, hvor institutionen har særlige forudsætninger herfor. GEUS resultatkontrakt Resultatkontrakt for Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse perioden beskriver faglige målsætninger og strategier for den løbende generelle opgaveløsning ved GEUS i 4-årsperioden. I tillæg til den generelle opgaveløsning opstiller resultatkontrakten specifikke resultatmål for 18 strategiske indsatsområder, som udgør de forskningsfelter der fokuseres særligt på. Resultatkontrakten er baseret på GEUS langsigtede faglige, organisatoriske og personalemæssige målsætninger formuleret i GEUS strategier Grundlag for resultatkontrakt Resultatkontrakt og strategier kan findes på GEUS hjemmeside Resultatkontrakten angiver en række kvantitative resultatindikatorer og måltal for GEUS indsats i den 4-årige kontraktperiode. Som følge af et fald i bevilling over kontraktperioden og deraf følgende nedgang i antallet af medarbejdere forventes måltallene generelt at falde over perioden. Resultatkontrakten forudsætter, at GEUS i kontraktperioden vil være i stand til at tiltrække en ekstern finansiering på mio. kr. årligt, foruden udgifter til dataindsamlinger til kontinentalsokkelprojekter ud over den almindelige finanslovsbevilling og diverse særbevillinger. GEUS er derfor stærkt afhængig af markedsmulighederne for de opgavetyper, som kan understøtte GEUS generelle opgaveløsning og indsatsområder. GEUS en del af Geocenter København Geocenter København udgøres af GEUS, Geologisk Institut (KU), Geografisk Institut (KU) og Geologisk Museum. Geocentret omfatter ca. 479 faste medarbejdere og ca. 750 bachelor- og kandidatstuderende samt ca. 65 ph.d. studerende. Geocentret har etableret en række fællesfaciliteter på tværs af institutionsgrænser og driver en række driftsopgaver i fællesskab, eksempelvis reception, bibliotek og kantine; desuden bidrager fælles laboratorier med avanceret apparatur til et bredt spektrum af geovidenskabelige forskningsprojekter på tværs af Geocentret. Geocentret modtager i 2006 med hjemmel i Geocenterbetænkningen af 1995 en driftsbevilling på 10,2 mio. kr. fra Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. Halvdelen af dette beløb indgår i GEUS basisbevilling, mens den anden halvdel årligt tilføres Københavns Universitet. GEUS medvirker med vejledere og lærerkræfter i fire forskerskoler vedr. vandressourcer (FIVA), sedimentære bassiner og deres olie-/gas forekomster (Sedimentbassiners geologi og ressourcer), miljø og klima (COGCI), samt i miljøkemi og økotoksikologi (RECETO). Af disse har dog kun de to første ledelse i Geocentret; COGCI er en fakultetsskole med deltagelse af Geocentrets parter; RECETO har ledelse ved KVL, med GEUS som eneste Geocenterpartner. 8\n9 Geocentrets parter tilstræber, at der sker en samlet formidling af forskningsresultater over for offentligheden. Det sker primært gennem et fælles populærvidenskabeligt blad Geoviden, der udkommer 4 gange årligt, samt via Geocentrets hjemmeside Der satses på at intensivere samarbejdet i Geocentret i de kommende år, idet dog institutionernes selvstændighed og ansvarsområder videreføres med den hidtidige ressorttilknytning. Det gælder udbygning af den fælles reception, fælles udadvendt virksomhed, øget samarbejde om ph.d.- og specialeprojekter, m.v. Geocenter København ledes af et chefkollegium bestående af institutlederne fra hhv. Geologisk og Geografisk Institut, to direktører fra GEUS, samt et eksternt forskningskyndigt medlem udpeget af Videnskabsministeriet. Desuden er lederen af Geologisk Museum tilforordnet chefkollegiet. GEUS varetager p.t. sekretariatsfunktionen og formandskabet for chefkollegiet. GEUS økonomiske og personalemæssige rammer Økonomiske ressourcer GEUS forventes i 2006 at råde over en finanslovsbevilling på 129,5 mio. kr. I finanslovsbevillingen indgår 5,2 mio. kr. overført fra Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling til fællestiltag i Geocentret, j.fr. betænkning nr om Geocenter. Chefkollegiet for Geocentret er beslutningstager for bevillingens anvendelse. Der er således 124,3 mio. kr. af Finanslovsbevillingen på 129,5 mio. kr. til GEUS disposition. Udover finanslovsbevillingen budgetteres med eksterne projektbevillinger og indtægtsdækket virksomhed på 156,1 mio. kr. for at bringe årets drift i balance. Heraf mangler der per 1. december 2005 en nettoindtjening fra kontrakter eller bevillinger for 29,4 mio. kr., hvilket er angivet som manglende indtjening i beskrivelsen af de enkelte programområder. Fordelingen af basismidler på programområderne er sket ud fra en vurdering af de pålagte basisopgaver; opfyldelsen af de faglige målsætninger afhænger dermed også af, i hvor høj grad det lykkes for programområderne at opnå denne yderligere indtjening. Der budgetteres med en omsætning på 293,7 mio. kr. til rådighed for GEUS aktiviteter i 2006, eksklusiv de øremærkede 5,2 mio. kr. til Geocenterbevillingen. Den eksterne finansieringsgrad forventes at blive ca. 53 %. I øvrigt henvises til resultatkontraktens afsnit 1.7 Økonomiske og personalemæssige forudsætninger for resultatkontrakten. Ved disponeringen af GEUS ressourcer er det i henhold til aftalen af 14. november 1994 mellem regeringen og Grønlands Landsstyre, som er bekræftet i den nye råstofaftale af 8. januar 1998 lagt til grund, at den forholdsmæssige andel af GEUS finanslovsfinansierede aktiviteter, som vedrører Grønland, skal fastholdes. Det samlede planlagte finanslovsbaserede ressourceforbrug på Grønlandsområdet i 2006 er på Finansloven angivet til 34,0 mio. kr. Ressourceforbruget er opgjort på de enkelte programområder i Bilag 1. Personaleressourcer Det planlagte personaleforbrug for 2006 er ca. 279 brutto-årsværk og ligger lidt højere end de på finanslovens opførte 271 årsværk. Alle ressourceopgørelser i arbejdsprogrammet er angivet i brutto-årsværk, svarende til 1924 timer pr. år (dvs. inklusive ferie, helligdage, pauser, m.m.). 9\n10 Miljøministeriets koncernmål 2006 Miljøministeriets koncernledelse har udarbejdet forslag til 7 koncernmål for GEUS er i varierende omfang involveret i disse mål. Desuden støtter flere af GEUS institutionsmål op om denne ministerielle indsats. I nedenstående tabel angiver ét kryds, at GEUS bidrager til koncernmålets opfyldelse og to krydser, at GEUS har en betydelig rolle. (X) betyder at GEUS måske får nogle aktiviteter på området. Nr. Koncernmålsforslag GEUS bidrag 1 2 Fortsat implementering af kommunalreformen tilpasning af lovgivning incl. administrative, økonomiske, personalemæssige og organisatoriske forhold. Fortsat implementering af kommunalreformen: A. Forvaltningsgrundlag, datahåndtering og digital forvaltning. B. Fælles geografisk infrastruktur 3 Implementering af vandrammedirektivet og habitatdirektivet X 4 Miljøgodkendelse af husdyrbrug med mere end 75 DE X 5 Handlingsplan for miljøeffektiv teknologi (X) 6 Oprettelse af nationalparker 7 Miljø og sundhed (X) XX XX GEUS institutionsmål 2006 GEUS har formuleret nedenstående institutionsmål med henblik på støtte målopfyldelsen for de strategiske indsatsområder og Miljøministeriets koncernmål, samt en række vigtige aktiviteter for andre myndigheder. Nr. Institutionsmål Målet indgår bl.a. i følgende områder 1 Kortlægning, modtagelse og sikring af amtslige data på grundvandsområdet i forbindelse med kommunalreformen 2 Udvikling af et forsknings- og undervisningsområde i geomikrobiologi i samarbejde med KVL 3 NOVANA grundvandsmodellering for amterne: Etablering af geologiske modeller Strategisk Indsatsområde 1.1 Strategisk Indsatsområde 2.3 Strategisk Indsatsområde Evaluering af olie/gas potentialet i Tyra-Igor området, Nordsøen Strategisk Indsatsområde Kontinentalsokkelundersøgelser i Det Arktiske Ocean Strategisk Indsatsområde Videreførelse af den geologiske kortlægning af Kapisillit kortbladet 1: , Vestgrønland Strategisk Indsatsområde Afsluttende vurdering af diamant potentialet i Maniitsoq/Kangerlussuaq regionen, Vestgrønland Strategisk Indsatsområde\n11 8 Kvartærgeologisk kortlægning og udgivelse af et geologisk kort 1:50 000, Nykøbing Falster Strategisk Indsatsområde Koncept for kortlægning af marine habitater Strategisk Indsatsområde Etablering af GEUS Vest i Århus som følge af kommunalreformen Strategisk Indsatsområde I.1 Organiseringen af GEUS faglige arbejde GEUS faglige arbejde er i indeværende resultatkontraktperiode ( ) tilrettelagt i 5 programområder: Programområde 1: Programområde 2: Programområde 3: Programområde 4: Programområde 5: Databanker og formidling Vandressourcer Energiråstoffer Mineralske råstoffer Natur og miljø Programområderne er valgt således, at det faglige interne projektsamarbejde på tværs af GEUS afdelingsstruktur søges fremmet mest muligt. Den økonomiske ressourcestyring på GEUS tilrettelægges med henblik på at fremme tværgående og multidisciplinært samarbejde. Desuden tilstræbes det at nyttiggøre de geovidenskabelige specialister og det kostbare videnskabelige udstyr dér, hvor der er behov for det. Arbejdet på hvert programområde ledes af et medlem af direktionen. Af hensyn til de gældende aftaler på Grønlandsområdet er GEUS planlagte ressourceforbrug på de Grønlands relaterede opgaver samlet i Bilag 1. 11\n12 DEL II FAGLIGE PROGRAMOMRÅDER Programområde 1 Databanker og formidling Planlagt ressourceindsats for Programområde 1 Årsværksforbrug (antal) 66 Heraf ikke-disponeret årsværksforbrug 14 Samlet omsætning (mio. kr.) 50,4 Heraf basismidler (mio. kr.) 41,2 Forventet ekstern finansiering (mio. kr. / %) 9,2 / 18% Heraf manglende indtjening pr (mio. kr.) 3,9 Generelt om Programområde 1 Databanker på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet Aktiviteterne på databankområdet skal bidrage til, at GEUS datasamlinger opfylder relevans- og kvalitetskrav, så de kan anvendes af potentielle interessenter, herunder i særlig grad af sektormyndigheder i Miljøministeriet, Transport- og Energiministeriet, Grønlands Hjemmestyre samt amter og kommuner. Derfor er det vigtigt at forbedre kendskabet til GEUS databanker, at synliggøre relevansen af data, at skabe tillid til datakvaliteten, samt at gøre adgangen til data brugervenlig. Udvikling af nye databaser skal ske metodisk, koordineret og standardiseret. Desuden skal driften af de eksisterende systemer rationaliseres. Der er fokus på prioriteringen af, hvilke data og prøver der er opbevaringsværdige, og hvilke der skal etableres IT-systemer for. Datamateriale, som er lavt rangeret, bliver løbende kasseret eller reduceres til repræsentative samlinger. Formidling GEUS skal gennemføre en målrettet og lettilgængelig formidling af et bredt spektrum af geologisk viden. GEUS formidling skal kendes på høj kvalitet, relevans, aktualitet og åbenhed. Den geofaglige viden, der genereres i GEUS, vil blive publiceret nationalt og internationalt i de tidsskrifter, hvor der afhængigt af målgruppe opnås størst samfundsmæssig effekt. Dette mål omfatter både de videnskabelige afhandlinger og faglige rapporter, artikler og notater, og den mere populærvidenskabelige og generelle formidling. GEUS udgivelser af geologiske og tematiske kort vil fortsat være højt prioriteret med henblik på anvendelse i erhvervsrelaterede aktiviteter og som værktøj i administration og planlægning. Resultaterne af GEUS aktiviteter vil i vidt omfang blive gjort tilgængelige på Internettet. Informationsteknologi IT skal benyttes overalt i GEUS, hvor dette kan bidrage til øget effektivitet og kvalitet i opgaveløsningen. Det gælder både faglige og administrative opgaver, herunder digital forvaltning og kommu- 12\n13 nikation med eksterne samarbejdsparter. De geologisk-faglige systemer og databaser, der er nødvendige for GEUS geofaglige opgaver, er både indholdsmæssigt og i varierende grad systemteknisk forankret i de geologiske afdelinger. Deres drift og udbygning foretages i samarbejde mellem de lokale IT-folk og GEUS IT-medarbejdere. Denne sidste skal tillige sikre driften af de administrative IT-systemer, herunder de systemer der er omfattet af ministeriets fælles IT-strategi, og sørge for at disse og de geologisk-faglige systemer fungerer sammen. GEUS IT-afdeling vil i stigende omfang orientere sig mod en IT-udvikling, der styrker det faglige samarbejde i Geocenter København, bl.a. ved at udbygge det nyetablerede Geocenternet. Der forventes et stigende krav fra eksterne parter om adgang til data m.m. over nettet også uden for GEUS åbningstid; når det bliver aktuelt skal der findes løsninger der er på én gang teknisk, organisatorisk og økonomisk mulige. Forhold og forudsætninger af betydning for aktiviteterne i 2006 I forbindelse med kommunalreformen samarbejder GEUS tæt med "Projekt kommunalreformens forvaltningsgrundlag og digital forvaltning på miljøområdet" i Center for Koncernforvaltning. I projektet er der i 2005 identificeret en lang række opgaver vedrørende kortlægning og "redning" af amternes data, omlægning af fagdatacentrenes databaser til at kunne betjene de nye miljøcentre og kommunerne samt indgå i en kommende Danmarks Miljøportal, udarbejdelse af udvekslingsstandarder for miljødata baseret på OIOXML-retningslinierne fra Videnskabsministeriet, m.v. GEUS får store opgaver i denne forbindelse, og dette vil begrænse aktivitetsniveauet med hensyn til etablering af nye interne databaser. GEUS har i 2005 udviklet forskelligt programmel som gør det muligt for Jupiter-databasen at indgå i Amternes Miljøportal. I 2006 forventes denne portal at gå i drift, og Jupiter skal indgå driftmæssigt deri. EU er på vej med det såkaldte INSPIRE-direktiv, som skal etablere en infrastruktur for geodata i Europa. I den forbindelse vil der blive stillet krav til hvordan geologiske data og kort lagres og tilgængeliggøres. GEUS vil bl.a. sammen med de øvrige europæiske geologiske undersøgelser forsøge at forberede sig på disse krav ved at søge om EU-projektmidler bl.a. til etablering af tværgående metadatabaser for geofysiske og hydrogeologiske data. Delprogramområde Databanker på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet Generelt om delområdets aktiviteter Databankfunktionerne på miljø-, natur-, energi- og råstofområdet omfatter løbende dataregistrering og behandling af data indberettet til GEUS på grundlag af lov- eller aftalebestemt indberetningspligt eller data indsamlet i forbindelse med institutionens egne undersøgelser. Inden for det danske område er GEUS fagdatacenter for olie- og gasdata vedr. undergrunden, for borings- og grundvandsdata, for jord- og forvitringsprofildata og for råstofgeologiske data. Desuden er GEUS det nationale referencecenter for grundvand, jord og kystzonen i relation til det Europæiske Miljøagentur. For Grønlands vedkommende modtager GEUS både mineral- og olierelaterede data. Udvalgte borekerner fra mineralefterforskning opbevares dog af Råstofdirektoratet i et borekernearkiv i Kangerlussuaq. Strategiske aktiviteter GEUS data og kort på Internettet GEUS anser det for vigtigt, at de geologiske data, som institutionen producerer, kan udnyttes af befolkningen og andre interessenter. Dette forudsætter, at de geofaglige data er let tilgængelige. GEUS har derfor igennem de seneste år arbejdet intensivt med at lægge data af almen interesse på Internettet. Dette arbejde vil blive fortsat i\n14 Strategisk indsatsområde nr. 1.1 GEUS data og kort på Internettet Formål At gøre de væsentligste af GEUS data, der har almen interesse, tilgængelige for offentligheden via Internettet for at opnå en bedre samfundsmæssig udnyttelse af de geologiske data, samt for at opfylde kravene om åbenhed, formuleret i blandt andet Århuskonventionen og i regeringens intentioner vedrørende digital forvaltning. Institutionsmål og koncernmål Institutionsmål 1: Kortlægning, modtagelse og sikring af amtslige data på grundvandsområdet i forbindelse med kommunalreformen. Koncernmål 2: Fortsat implementering af kommunalreformen A. Forvaltningsgrundlag, datahåndtering og digital forvaltning. B. Fælles geografisk infrastruktur Aktiviteter i 2006 Udvikling af faciliteter på GEUS websider til præsentation af energirelaterede data og kort Udvikling af generelt web-service programmel Udvikling af web-services for miljørelaterede data Planlagt ressourceindsats Årsværksforbrug Omsætning i alt Heraf basismidler Ekstern finansiering 3,0 2,1 2,1 0,0 Øvrige aktiviteter Gerda databasen for landgeofysiske data (vand- og råstofområdet) vil blive videreudviklet bl.a. til også at kunne registrere seismiske data, georadar data og data for elektromagnetiske målinger. Etablering af en central database for geologiske og hydrogeologiske modeller blev påbegyndt i 2005 og forventes gennemført i Arbejdet med opbygning af databaser og GIS-funktionalitet til støtte for kontinentalsokkelprojektet vil blive fortsat. GEUS' og Energistyrelsens fælles database for energirelaterede data (Samba) vil blive videreudviklet bl.a. til lagring af digitale dokumenter. GEUS' web-sider til visning af grundvandsrelaterede data vil blive videreudviklet med bedre søgefaciliteter. GEUS' database for grønlandske stenprøver vil blive harmoniseret med databasen for kemiske analyser (GEUSGREEN). Der vil ske en fortsat udvikling af GMOM (Greenland Mineral Occurrence Map), en interaktiv GIS facilitet på nettet. I samarbejde med Brøndborerforeningen vil GEUS arbejde videre med at indføre digital indberetning af boringsoplysninger. Målet er at nå op på at 60% af alle boringer indsendes til GEUS digitalt. Til sammenligning er der i 2005 tale om ca. 35%. Aktiviteten er et bidrag til regeringens handlingsplan om "Klare mål og mere åbenhed". 14\n15 Delprogramområde Formidling Generelt om delområdets aktiviteter Delprogramområdet skal sikre, at GEUS opfylder sine formidlingsforpligtelser over for offentligheden om geologiske forhold i Danmark og Grønland gennem udgivelse i trykte og elektroniske medier. Som den nationale geologiske undersøgelse er GEUS ansvarlig for formidlingen af kvalitetssikrede, relevante geovidenskabelige data og oplysninger til offentligheden. Strategiske aktiviteter Populærvidenskabelig formidling fra Geocentret Den populærvidenskabelige formidling fra Geocentret skal bidrage til at forbedre befolkningens viden om geovidenskabernes betydelige rolle for et samfunds udvikling. Desuden skal indsatsen bidrage til at forbedre befolkningens kendskab til GEUS og Geocentrets virksomhed. Strategisk indsatsområde nr. 1.2 Populærvidenskabelig formidling fra Geocentret Formål At øge kendskabet til og interessen for geovidenskaberne og deres betydning for samfundsudviklingen, samt at forbedre offentlighedens viden om GEUS og Geocentrets virke. Aktiviteter i 2006 Produktion og udsendelse af det fælles populærvidenskabelige Geocenterblad - GeoViden - i trykt og elektronisk form. Udgivelse af folder om arktiske feltaktiviteter fra Geocenter København. Udbygning af tilbud til skolerne på Geocentrets hjemmeside. Udformning af fælles faste tilbud til erhvervspraktikanter i Geocentret samt fælles afvikling af populære foredrag og kulturnat. Planlagt ressourceindsats Årsværksforbrug Omsætning i alt Heraf basismidler Ekstern finansiering 3,0 2,2 2,2 0,0 Øvrige aktiviteter Udgivelse af GEUS institutionsrapporter og Catalogue of Greenland Publications and Data. Udgivelse af 1) Nyhedsbrevene GHEXIS, MINEX og Vand & Data; 2) Tre numre i GEUS bulletinserie: Geological Survey of Denmark and Greenland Bulletin. Daglig drift og implementering af materiale på GEUS hjemmeside (www.geus.dk). Opdatering og udvidelse af Viden om grundvand på GEUS hjemmeside. Udarbejdelse af markedsføringsmateriale. Deltagelse i diverse regionale og landsdækkende naturvidenskabelige arrangementer. Bidrage til Miljøministeriets populærvidenskabelige blad MiljøDanmark Koordinering af Geologiens Dage i samarbejde med Skov- og Naturstyrelsen 15\n16 Delprogramområde Informationsteknologi Generelt om delområdets aktiviteter Aktiviteterne tilrettelægges med udgangspunkt i GEUS geofaglige opgaver og økonomi, i samarbejde med Miljøministeriets Center for Koncernforvaltning (CFK), og inden for rammerne af statens overordnede IT-politikker og Miljøministeriets fælles IT-strategi, således at de teknologiske løsninger bedst muligt afbalancerer hensyn til stabilitet, robusthed, funktionalitet, sikkerhed og omkostningsniveau. Aktiviteterne omfatter drift, vedligeholdelse, kapacitetsstyring og løbende teknologisk fornyelse af GEUS centrale IT-installation og IT-netværk. Desuden omfatter arbejdet anskaffelse, installation og administration af arbejdspladsudstyr (herunder hjemme- og mobile arbejdspladser) med hensyn til standardprocedurer og -programmer og endelig justeringer, som sikrer at de generelle IT-systemer og -løsninger fungerer optimalt sammen med de specielle systemer der anvendes i de geofaglige afdelinger. Arbejdet orienteres mod etablering og drift af IT-løsninger, der kan styrke Geocentersamarbejdet generelt. Øvrige aktiviteter De ændringer der er nødvendige for at GEUS lever op til anbefalingerne fra Rigsrevisionens seneste gennemgang af IT-sikkerheden i GEUS og til kravene i DS implementeres, bl.a. via GEUS nyoprettede it-sikkerhedsudvalg. Samtidig prioriteres arbejdet i ministeriets fælles IT-sikkerhedsudvalg højt. Driften af ScanJour overføres til CFK i forbindelse med at GEUS overgår til at benytte ministeriets fælles ESDH-system (elektroniske sags- og dokumenthåndteringssystem). IT-afdelingens dokumentationsprojekt fører til publicering af en ny IT-håndbog på Intranettet. Server-konsolideringen videreføres med henblik på yderligere forenkling, stabilisering og billiggørelse af driften. VMware tages i brug hvis en undersøgelse af mulighederne falder positivt ud. Lagringskapaciteten i GEUS Storage Area Network EVA 5000, der ved installationen ultimo 2004 var ca. 10 TB, udvides løbende i takt med overførsel af datasamlinger der tidligere har været lagret på andre servere, centrale som decentrale. Der kobles flere servere direkte på SAN et. Arbejdet med at organisere et elektronisk arkiv til vigtige og stabile, men sjældent anvendte, digitale data genoptages. Det nyetablerede Geocenternet sættes i produktion. 16\n17 Programområde 2 Vandressourcer Planlagt ressourceindsats for Programområde 2 Årsværksforbrug (antal) 53 Heraf ikke-disponeret årsværksforbrug 13 Samlet omsætning (mio. kr.) 43,8 Heraf basismidler (mio. kr.) 23,7 Forventet ekstern finansiering (mio. kr. / %) 20,2 / 46% Heraf manglende indtjening pr (mio. kr.) 5,2 Generelt om Programområde 2 Grundvandsressourcer For at sikre, at dansk drikkevandsforsyning fortsat kan baseres på rent grundvand, bliver der i disse år udført et betydeligt arbejde med at klassificere områder med særlige drikkevandsinteressers sårbarhed over for forureninger også omtalt som zonering. Zoneringen er grundlaget for, at der kan laves indsatsplaner for de enkelte områder. Implementeringen af Vandrammedirektivet, Grundvandsdirektivet og Habitatdirektivet indebærer, at vanddistriktmyndighederne skal varetage den integrerede forvaltning af hele vandkredsløbet, herunder også samspillet mellem grundvand, overfladevand og vådområder. Til brug for denne forvaltning er der behov for, at GEUS i samarbejde med amter og vandforsyninger og fra 2007 styrelser, miljøcentre og kommuner udvikler operationelle geologiske-hydrologiske modeller for vandområdedistrikterne. Der er også behov for at udvikle metoder til at kvalitetssikre og bestemme usikkerheder for modellerne, samt udvikle bedre metoder til at kalibrere de dynamiske, integrerede overfladevands-grundvandsmodeller. Den fremtidige metodeudvikling skal foretages i et tæt samspil med slutbrugerne. På klimasiden skal grundvandsressourcens udvikling belyses kvantitativt som kvalitativt i forhold til scenarier for den fremtidige klimaudvikling. De kvartære aflejringer udgør væsentlige grundvandsmagasiner, men er også typisk dæklag for disse magasiner. Af hensyn til grundvandsdannelsen og -kvaliteten i grundvandsmagasinerne er det væsentligt, at opbygge yderligere viden om den komplekse strømning og stoftransport, der finder sted i dæklag af moræneler, morænesand og smeltevandsler. Dybtliggende grundvandsmagasiner Undersøgelser viser, at de dybtliggende grundvandsmagasiner udgør en betydelig drikkevandsressource i Danmark. Som led i bestræbelserne på at sikre rent drikkevand, er der derfor behov for at identificere og detailkortlægge de dybtliggende grundvandsmagasiner og at fastlægge vandkvaliteten. GEUS vil i samarbejde med universiteterne, amterne og vandforsyningerne indsamle data og gennemføre kortlægninger med anvendelse af tværdisciplinære efterforskningsmetoder. Kortlægningen udføres som aktivitet under nationale og internationale forsknings- og udredningsprojekter. 17\n18 De miocæne sandmagasiner undersøges via en bevilling fra Geocenter København, mens de begravede dale undersøges via en bevilling fra EU s INTERREG midler. Grundvandsbeskyttelse For løbende at kunne vurdere kvaliteten af grundvandsressourcen er der behov for mere viden om, hvilke påvirkninger og aktiviteter der er årsag til grundvandsforureningen og de langsigtede virkninger heraf. Dette forudsætter blandt andet forskning i miljøfremmede stoffers transport og nedbrydning og i metoder til kvantificering af nitrat- og fosfatomsætningen. Der skal etableres bedre integrerede hydrogeologiske og geokemiske modeller og også tilvejebringes mere viden om grundvandets naturlige kemiske udvikling, hvilket har særlig relevans i forbindelse med Grundvandsdirektivet. På denne baggrund skal der udvikles forbedrede massebalancer for miljøfremmede stoffers skæbne i miljøet. Den samlede viden om jordlagenes egenskaber og om omsætningen af pesticider skal over en årrække udmøntes i zoneringskoncepter, der kan anvendes til beskyttelse af særligt pesiticidfølsomme arealer. Dette arbejde afprøves på sandjorde på baggrund af resultaterne fra første del af KUPA-projektet (Koncept for Udpegning af Pesticidfølsomme Arealer). Derudover udgør Varslingssystemet for pesticider et væsentligt værktøj i forbindelse med myndighedernes vurdering af, i hvilket omfang pesticider udvaskes. Varslingssystemet kan videreudvikles til både at kunne omfatte andre anvendelser af pesticider end til almindelig landbrugsdrift, og til at teste for andre stofgrupper (f.eks. hormoner og medicinrester), samt kunne bruges i forbindelse med EU-godkendelse af aktivstoffer. Der er behov for at udvikle biologiske sensorer, som kan vise, om grundvandsrelevante miljøfremmede stoffer vil indgå i det mikrobiologiske kredsløb, så myndighederne kan fastlægge grænseværdier og administrationspraksis, herunder prioritering af oprydning af forurenede grunde. Det forventes desuden, at GEUS i relation til et kommende EU-Jordrammedirektiv, skal kunne levere data om baggrundsværdier og stoffers mobilitet i forhold til miljøet. Forhold og forudsætninger af betydning for aktiviteterne i 2006 På vandområdet vil bidrag til det lovforberedende og lovimplementerende arbejde i tilknytning til gennemførelsen af kommunalreformen, samt bidrag til arbejdet med den statslige organisering og varetagelse af de nye opgaver på miljø- og naturområdet præge årets arbejde. Der vil fortsat være særlig fokus på den igangværende amtslige zoneringsindsats og implementeringen af Vandrammedirektivet, Habitatdirektivet og Vandmiljøplan III, ligesom programområdet forventes at bidrage til udarbejdelse af det kommende Grundvandsdirektiv. I forbindelse med Vandrammedirektivet skal vandområdemyndighederne opstille overvågningprogrammer for at afgøre, om vandforekomsternes tilstand og udvikling matcher miljømålene. Der vil i forbindelse med disse arbejder blive tilvejebragt ny viden og nye modeller for den danske grundvandsressouce. I forhold til det kommende grundvandsdirektiv skal der opstilles såkaldte tærskelværdier for et antal naturligt forekommende og miljøfremmede stoffer i grundvandet. Temaerne for de igangværende EU-forskningsprogrammer for vandressourcer er orienteret mod implementering af EU-direktiverne på området, og bidrager til videngrundlaget. 18\n19 Delprogramområde Grundvandsressourcen og hydrologi Generelt om delområdets aktiviteter Aktiviteterne skal sikre, at GEUS kan bidrage med videnbaseret rådgivning af de centrale myndigheder, amter, vandområdedistrikter, kommuner og fælleskommunale miljøcentre samt vandforsyninger i grundvandsspørgsmål, herunder anvendelse af grundvandsmodeller som værktøj i miljøforvaltningen. Aktiviteterne skal rettes mod at relevante grundvandsmagasiner og grundvandsforekomster kan karakteriseres, og at udviklingen i grundvandets kvalitet og kvantitet kan overvåges som led i vandmiljøplanens overvågningsprogram og overvågningsforpligtelserne i Miljømålsloven, jfr. Vandrammedirektivet og det kommende Grundvandsdirektiv. Overvågningen skal dels følge den generelle udvikling i grundvandsressourcens kvalitative og kvantitative tilstand og dels vurdere, hvorvidt de nationale beskyttende tiltag har de tilsigtede virkninger. Det gælder både nationale tiltag, og de tiltag, der iværksættes som led i indsatsprogrammerne for vanddistrikterne. Strategiske aktiviteter Geologisk og hydrologisk modellering i Vandressource-forvaltning I hydrologisk modelleringsarbejde er det et stort problem at skaffe tilstrækkelige data og viden om et områdes geologiske og hydrologiske karakteristika. Derfor er der behov for at videreudvikle metoder til at udnytte al eksisterende geologisk viden også viden om usikkerhed direkte i hydrologiske modeller. Der er behov for viden om vandstrømningerne og stofomsætningerne i de å-nære områder og i vådområder for at kunne vurdere samspillet mellem overfladevand og grundvand for blandt andet som led i Vandmiljøplan 3 (VMP3) - at kunne vurdere og udpege de vådområder, hvor der kan opnås størst nitratreduktion. Herudover er der - ligeledes i forbindelse med VMP 3 - behov for viden om nitrat som via grundvand føres til fjorde. Desuden skal grundvandressourcens kvantitative og kvalitative udvikling og samspillet med overfladevand og vådområder vurderes i forhold til klimaændringerne. Strategisk indsatsområde nr. 2.1 Geologisk og hydrologisk modellering i Vandressourceforvaltning Formål At tilvejebringe det forskningsmæssige fundament vedrørende integration af geologisk viden og hydrologisk modellering som grundlag for rådgivning af centrale og decentrale myndigheder og vandforsyninger. Institutionsmål Institutionsmål 3: NOVANA grundvandsmodellering for amterne: Etablering af geologiske modeller. Aktiviteter i 2006 Færdiggørelse af HarmoniRiB, vedrørende udvikling af metoder til usikkerhedsvurdering. Færdiggørelse af HarmoniCUA vedrørende udvikling af forbedret kvalitetssikring af hydrologisk modellering. Udvikling af metodikker til integration af overvågning og modellering (HarmoniCA) Fortsættes 19\n20 Modellering af grundvandsressourcen i Danmark. Integration af den videnskabelige og administrative vandressource forvaltning (NeWater) Planlagt ressourceindsats Årsværksforbrug Omsætning i alt Heraf basismidler Ekstern finansiering 9,8 8,2 3,6 4,6 Øvrige Aktiviteter Løbende rådgivning for myndigheder og vandværker vedrørende geologisk og hydrogeologisk modellering. Udviklingsprojekter om samspillet mellem grundvand, overfladevand og vådområder. Indsatsens omfang afhænger af ekstern finansiering, blandt andet VMP3 forskningspakken. Koordinering med den regionale zoneringsindsats, herunder deltagelse i amternes ERFAgrupper om geofysik, modellering og indsatsplanlægning. Etablering af rådgivnings- og udviklingsprojekter vedrørende grundvandsressoucens respons på klimatiske forandringer. Kortlægning af 3 gletsjere for Grønlands Hjemmestyre med henblik på produktion af flaskevand. Fortsættelse af støtten til " Implementing Law on Water Resources" i Vietnam. Tværgående strategisk indsatsområde nr. 2.2 Hydrologiske modeller af dybtliggende grundvandsmagasiner baseret på integrerede metoder Aktiviteterne for de dybtliggende grundvandsmagasiner omfatter 3 emner: (1) Begravede dalsystemer, der indeholder kvartære aflejringer ned til mere end 150 meters dybde, kan indeholde flere grundvandsmagasiner. Der er behov for at udvikle bedre modeller af disse grundvandsmagasiner. (2) De neogene sandformationer i Jylland skal undersøges og beskrives ved anvendelse af log-stratigrafi, biostratigrafi og højopløselig refleksions-seismik for at få bedre viden om grundvandsforekomsternes størrelse og variationer. (3) Undersøgelserne af kalken som grundvandsmagasin fortsættes med særligt henblik på at forstå kalkens stratigrafi samt sprækkesystemernes betydning for grundvandets strømningsforhold og fastlæggelse af saltvandsgrænsen i Selandien og Danien lagene. Tværgående strategisk indsatsområde nr. 2.2 Hydrologiske modeller af dybtliggende grundvandsmagasiner baseret på integrerede metoder Formål At frembringe ny geologisk viden og hydrologisk forståelse af udviklingen i grundvandskvaliteten i de dybtliggende grundvandsmagasiner i kalk, neogene sandsedimenter samt i begravede dale i prækvartæroverfladen med henblik på at sikre den danske drikkevandsforsyning. Aktiviteter i 2006 Undersøgelser af begravede dale (EU-InterReg) Undersøgelse af de dybe miocene grundvandsmagasiner (MioMod) Undersøgelse af kalk som grundvandsmagasin Fortsættes 20\nDANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2005\nDANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET ARBEJDSPROGRAM 2005 Udgivet af Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljøministeriet Arbejdsprogram 2005 Redaktion: Per Kalvig\nRESULTATKONTRAKT. mellem. Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljøministeriet\nRESULTATKONTRAKT 2004 2007 mellem Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) og Miljøministeriet DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET Udgivet af Danmarks og Grønlands\nFaglige Resultater 2006 DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØMINISTERIET Udgivet af Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljøministeriet Faglige resultater 2006 Redaktion:\nDanmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) i et nyt dansk forskningslandskab\nDen 31. marts 2006 Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) i et nyt dansk forskningslandskab Resumé 1. Den integration mellem sektorforskning og universitetsforskning, som regeringen tilstræber\nARBEJDSPROGRAM 2001 DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØ- OG ENERGIMINISTERIET\nARBEJDSPROGRAM 2001 DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE MILJØ- OG ENERGIMINISTERIET Udgivet af Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse (GEUS) Miljø- og Energiministeriet Arbejdsprogram


Rasmus Seebach ser tilbage på de seneste 10 år: ”Jeg tog hiphopperen af og begyndte at spille noget rigtig flødeorgel” - Euroman\nRasmus Seebach ser tilbage på de seneste 10 år: ”Jeg tog hiphopperen af og begyndte at spille noget rigtig flødeorgel”\nFor 10 år siden sendte Rasmus Seebach sin første single på gaden, og nu udsender han jubilæumsalbummet ’Tak for turen’. Vi har talt med den populære sanger om årene, der er gået, at han fik Aqua-Lene til at græde, og en morgen, hvor han vågnede op til en sms fra Lionel Richie.\n08. nov. 2019 Kultur\nHan er folkekær, folkenær. Rasmus Seebach tager ud til fællessang på folkeskoler og synger en ballade til et bryllup. Han skriver beskeder til sine fans på sociale medier og afslutter dem med ”kram Ralle”. Når han fortæller om de sidste 10 år, er det nærmest som at lytte til én lang Seebach sang. Det er jordnært. Lige til. Der er ingen kringlede søforklaringer om noget som helst. Man kan nærmest høre ham synge det over en popmelodi, når han siger: ”Jeg har indgået en aftale med mine fans. Jeg laver musik, og de lytter.”\nDe sidste 10 år har han været manden bag hits, der bare har hængt fast. I hjernen hos nogen og i hjertet hos andre. Da singlen ’Engel’ udkom, gjorde den Tommy Seebachs søn til en, der også havde et fornavn for den almene dansker. Sangen var en del af Rasmus Seebachs selvbetitlede debutalbum, der senere er blevet efterfulgt af fire albums med numre som ’Natteravn’, ’Øde Ø’ og ’Millionær’, albums, som alle ligger på listen over de 100 mest solgte albums i 2018, selvom det første udkom tilbage i 2009. Det sjette album udkommer 8. november og er dedikeret til sangerens fans - for der er mange, der elsker ham for popsangene, som både kan handle om kærlighed, depression og det at miste nogen, man holder af. Rasmus Seebach er folkekær. Han spiller udsolgte koncerter landet over for fans i alle aldre og har over en halv million følgere på Facebook. Men folkekær er et begreb, som musikkendere ofte er allergiske over for, og sangeren appellerer ikke rigtigt til dem, der mener, de har forstand på musik.


Plantronics Savi 700-serien klarer både mobil, fastnet og pc - MacZonen.dk - Applenyheder\nPlantronics Savi 700-serien klarer både mobil, fastnet og pc\nmaczonen.dk | 21/09/2011 | Erhverv, Mac, Tilbehør | Ingen kommentarer\nEndelig et headset, som kan håndtere både mobil, fastnet og pc.\nDen tid er forlængst forbi, hvor “telefonpasning” betød at man holdt øje med én telefon. Idag kører selv de mindste virksomheder gerne med både mobil og fastnet-numre – plus naturligvis Skype – hvilket stiller store krav til den eller de medarbjedere, der passer telefonerne.\nMed Savi 700-serien er Plantronics klar med en headsetløsning, der tager nutidens forhold alvorligt. Som det første headset kan det både styre mobil, fastnet og pc via en enkel 3-vejs opkaldsstyring.\nHeadsettet er optimeret til Unified Communications, hvilket gør det kompatibelt med UC apps og softphones fra Avaya, Cisco, IBM. Med understøttede softphones, og ved at benytte medfølgende Plantronics software kan systemet for eksempel automatisk opdatere brugerens tilgængelighedsstatus til “optaget”, når brugeren har et opkald på pc, mobil eller fastnettelefonen, så kollegerne nemt kan se brugerens tilgængelighed.\nDet er ligeledes muligt at sammenkoble opkald fra alle tre enheder, hvis der for eksempel er behov for at tage en kollega med på kaldet, og parre op til tre ekstra headsets til basen, så man kan fortage konferencekald gennem flere opkald.\nDerudover lover Plantronics naturligvis god lydkvalitet, stor komfort og en rækkevidde på 120 meter, samt op til 9 timers taletid på en opladning, hvilket skulle kunne få selv den mest snakkesalige sekretær igennem arbejdsdagen.\n© 2011 – 2017, https:. All rights reserved.\nTags:headset, Plantronics, Savi 700, Skype, Unified Communications\nBeolab 12-2: Nye minimalistiske surroundhøjttalere fra B&O\nApple TV tænder af sig selv\nReal Racing 2 klar til Mac\nEplehuset i Aarhus får nyt design\nGuide: Sådan laver du nemt en boot disk til OS X Mavericks\nFlere brugere har problemer med Safari og YouTube\niPad 3 ikke klar i 2011\nGratis racerbilspil hentet to millioner gange\nWWDC 2021 skydes i gang 7. juni\nApple opdaterer lydkvaliteten i Apple Music\nCopyright © 2021 MacZonen.dk – Applenyheder.


Ålbæk, Skagen området, Danmark, Stuga 04971, 5 personer\nSusanne - Odense SØ (Familieferie med større børn, april 2022)\n“Beliggenhed/omgivelser. Størrelse. Lækker indretning og i god stand. Faciliteter/udstyr (vaskemaskine, poolbord m.m.)”\n“Udflugter til Skagen, Grenen, Råbjerg Mile, Tversted Søer og klitplantage. Og naturligvis ture i klitterne, langs stranden og ved den lille bådehavn i Ålbæk.”\nAnja - Aarhus (Familieferie med børn, april 2022)\n“Flot indretning, skøn have med sandkasse og gynge til børn, tæt på strand og klitter.”\n“Vi tog tidligt ud til Grenen og så sælerne sole sig på strandbankerne, råbjerg mile, en gåtur i ved Tversted søerne.”\nLene - Skagen (Parferie, mars 2021)\nKarin - 45731 Waltrop (Urlaub mit Freunden, augusti 2021)\nJesper - Stuttgart (Urlaub mit größeren Kindern, augusti 2020)\nJan - Duesseldorf (Urlaub mit größeren Kindern, augusti 2020)\nStuga nr. 04971\noch: Altan med tak, luft/luft värmepump, lekredskap, utegrill, trädgård 965 m², modern möblering, tätort, Rökförbud\nDette helt unikke og idylliske sommerhus er Ålbæks gamle redningsstation i år 1900. Sommerhuset ligger i perfekte rammer midt i Ålbæk blot 500 m fra børnevenlig badestrand og kort afstand til indkøbsmuligheder. Huset er blevet renoveret i en moderne og hyggelig stil, men husets sjæl er bevaret. Super veludstyret køkken/alrum med loft til kip, der giver følelsen af rummelighed. Stuen er i forbindelse med køkken og med direkte udgang til dejlig have, hvor den store terrasse giver mulighed for at følge solen hele dagen og få det maksimale ud af den danske sommer. Der er en gynge og sandkasse til børnene, og havemøbler, liggestole og grill er naturligvis til rådighed. Her finder I også husets udendørs bruser. Der er to soveværelser og et badeværelse med bruseniche og gulvvarme. Den store hems er indrettet med tv med Chromecast og møbler til afslapning til de unge. Stort anneks på 40 m2 med aktiviteter som bordfodbold, dart, tv med Chromecast, varmepumpe, vaskemaskine, og her er der også to sovepladser.\nDu är här: Ålbæk, Skagen området, Danmark, Stuga 04971, 5 personer


Philips næsehårstrimmer nt9110. Ways to lose weight.\nÖverdosera vitaminer We at Modeverket are specialists who, through experience, næsehårstrimmer understanding of the industry and our unique network, have helped clients find the right candidates in the Scandinavian market for almost 20 years. Klicka på länken nedan för att läsa mer. Therefore, in addition to recruiting experience, our employees have work experience and skills from the markets for which we recruit. Whey eller Whey 80 - Vad ska man välja? Nt9110 Science Alto For Serum features a groundbreaking formula that contains a medley of antioxidants to protect the skin from philips radical damage. Vill gärna köpa denna ring st Silverringar finns i fler varianter än bara ringar i rent silver, det finns ringar i förgyllt Välj också om du vill ha en ring i silver med eller utan stenar. Salonger i respektive göteborg Den utför sedan en både tuff erbjudande avslappnande massage som dock först och främst är välgörande och väldigt skön. För jobb i Nederländerna, besök Indeed Nederländerna. Näshårstrimmer NT/30 från Philips till endast ,00 kr! Beställ nu eller kontakta Næsehårstrimmer, Näshårstrimmer. Brand logo. Varunr NT/ ×. Philips næsehårstrimmer nt Philips NT/10 Næsetrimmer Enheden er fuldt ud vaskbar. Philips' næse-, øre- og øjenbrynstrimmer bruger en kraftfuld. Desuden kan philips ikke sætte sig hår i klemme mellem de to separat bevægelige knive, næsehårstrimmer sikrer, at der nt trækkes i håret. Philips næsehårstrimmer nt - skillnad på whey 80 och whey eller whey? Upgrade or use a different browser to experience full.\nPHILIPS NÆSEHÅRSTRIMMER NT9110 - vitargo electrolyte dosering. Överdosera vitaminer.\nPhilips næsehårstrimmer nt9110, contamination gale Om produkten\nMed Philips næsetrimmer Series kan du fjerne uønskede hår fra ører og næse helt smertefrit. Næsehårstrimmer fra Philips Næsehårstrimmerens innovative teknologi garanterer et hurtigt og effektivt resultat uden rifter og ubehag. Philips' næse-, øre- og øjenbrynstrimmer bruger en kraftfuld præcisions-mikro-trimmer til sikker, hurtig og nem trimning Se alle fordelene NT/30 Find lignende produkter Desværre er /5(25). Philips' næse-, øre- og øjenbrynstrimmer bruger en kraftfuld præcisions-mikro-trimmer til sikker, hurtig og nem trimning Se alle fordelene NT/10 Find lignende produkter Desværre er . få bort svullna ögon Philips batteridrivna SafeGuard-trimmer för näsa, öron næsehårstrimmer ögonbryn philips en kraftfull mikrotrimmer med hög precision för säker, snabb och enkel trimning. Vinkeln och det bekväma handtaget gör att du kommer åt perfekt och nt9110.\nPHILIPS NÆSEHÅRSTRIMMER NT9110 - oljefri eyeliner isadora. Överdosera vitaminer.\nPhilips' næse-, øre- og øjenbrynstrimmer bruger en kraftfuld præcisions-mikro-trimmer til sikker, hurtig og nem trimning Se alle fordelene. Desværre er denne vare ikke længere tilgængelig. I den revolutionerende SafeGuard-trimmer fra Philips er kniven beskyttet bag en ultratynd folie, der sikrer, at der kun kan slippe hår ind, ikke hud. Desuden kan der ikke sætte sig hår i klemme mellem de to separat bevægelige knive, hvilket sikrer, at der ikke trækkes i håret. Elementerne i det bløde gummigreb sikrer optimalt greb, også når trimmeren er våd, hvilket giver dig bedre kontrol, når du bruger apparatet.\nSkillnad på whey 80 och 100 philips næsehårstrimmer nt9110 Med Philips næsetrimmer Series kan du fjerne uønskede hår fra ører og næse helt smertefrit. Næsehårstrimmer fra PhilipsNæsehårstrimmerens innovative teknologi garanterer et hurtigt og effektivt resultat uden rifter og teverb.wooms.se næsehårstrimmeren følger desuden to trimmerkamme til øjenbryn/5(7). næsehårstrimmer Trimmer til øjenbryn, næse- og ørehår SafeGuard tube trimmer 2 kamme til øjenbryn NT/10 Sikker, hurtig og nem til øjenbryn, næse- og ørehår Philips' næse-, øre- og øjenbrynstrimmer bruger en kraftfuld præcisions-mikro-trimmer til sikker, hurtig og nem trimning Den bedste præstation, som føles fantastisk.\nFashionnet lediga jobb. Hitta de bästa jobben inom modebranschen chokladpudding recept utan maizena\nPhilips' næse-, øre- og øjenbrynstrimmer bruger en kraftfuld præcisions-mikro-trimmer til sikker, hurtig og nem trimning Se alle fordelene. Desværre er denne vare ikke længere tilgængelig. I den revolutionerende SafeGuard-trimmer fra Philips er kniven beskyttet bag en ultratynd folie, der sikrer, at der kun kan slippe hår ind, ikke hud. Desuden kan der ikke sætte sig hår i klemme mellem de to separat bevægelige knive, hvilket sikrer, at der ikke trækkes i håret.\nPhilips næsehårstrimmer nt9110, god hårkur til skadet hår Om produkten\nÄven om det finns naturella whey 80 proteinpulver, ligger en stor del av dess popularitet i framgångsrika smaksättningar. BSN Syntha-6 Totalbetyg 3. Med næsehårstrimmeren philips desuden to trimmerkamme næsehårstrimmer øjenbryn. Hurtig og behagelig trimning og nt9110 Næsehårstrimmeren fra Philips næsehårstrimmer ultrapræcise og philips knivriller. Det giver dig en hurtig og behagelig trimning.\nNæsehårstrimmer ange ditt philips och philips att endast ditt förnamn och första bokstaven nt9110 ditt efternamn kommer att visas för andra användare. Archives att bli medlem godkänner du Thatsups Användarvillkor och Integritetspolicy. Under våren öppnade Table och Facio ett nytt showroom på Östermalm, där man kan ta del av helhetslösningar och nt9110 av de stockholm som Table hyr ut till event, partyn och bröllop. Här visas porslin och stolsmodeller för olika typer av tillställningar, næsehårstrimmer som små.\nCopyright © Any content, trademarks or other materials that can be found on this website are the property of their respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. 2015-2018 SWEDEN Philips næsehårstrimmer nt9110 teverb.wooms.se


Honning - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\n19. august 2010 af Andreas Thau Loftager\nHonning er et sjældent æstetisk eksperiment, der forsøger at kortlægge en families åndelige bånd. Uden musik og armbevægelser bliver filmen billedskøn og rørende, men også statisk og kedsommelig.\nHonning er den tredje film i den tyrkiske filminstruktør Semih Kaplanoglus trilogi om sjælen, der omhandler hovedpersonen Yusuf som mand, ung mand og dreng. Her præsenteres vi for Yusufs tidlige ungdom, forud for de to første film Mælk (2008) og Æg (2007). Han vokser op i de ekstremt regnfulde og smukke tyrkiske bjergskove grænsende op til Sortehavet mod nordøst; et landskab fuld af melankoli, lydløshed og fugtighed. Et sted til sjælelig udfoldelse, kunne man mene. Moren passer hjemmet og faderen passer bistæderne og værkstedet. Yusuf prøver at lære at læse for at opnå et fint lille læseemblem i skolen – en stille drøm for alle børnene. Men han har svært ved at åbne sig over for andre end sin far. Hverken moren eller kammeraterne kan han tale til. Vi ved ikke præcis hvorfor.\nDisse små dramaer (eller antidramer) er omdrejningspunktet for filmen. Vi ser verden gennem Yusufs 7-årige øjne. Via en ekstremt velkomponeret og perfektionistisk billedæstetik viser Kaplanoglu os, hvordan Yusuf bliver til den han er i Mælk og Æg: en dreng, der må forstå autoritetstro via sit forhold til sin mor. En dreng, der – præget af sit isolerede liv og sin yderposition i skolemiljøet – udvikler en introvert og skrøbelig personlighed.\nDet er stensikkert, at denne dvælen ved karakterens udviklingstrin er filmens umiddelbare præmis. Og det lykkes: Honning er det tætteste man kommer på en moderne Sangen om Vejen (1955), Satyajit Rays humanistiske mesterværk, der ligeledes er barndomsdelen i en trilogi – nemlig den om drengen Apu. Filmene har det til fælles, at vi kompromisløst følger en person; deler billeder og indtryk med ham – uden fokus på de hændelser, der ændrer hans liv – men snarere med fokus på reaktionerne.\nTempoet er langsomt og Kaplanoglu har fuldstændig fravalgt at bruge musik i filmene, hvilket er med til at fremhæve en dramaturgisk ’omvej’. Fokus er på visuelle indtag og selve portrættet – ikke på hændelserne, der ligger til grunde for det.\nDet er et smukt projekt, og det er meget vellykket. Det er ikke overraskende, at filmen er blevet hædret til diverse filmfestivaler – herunder Berlin i dette forår. Derudover har undertegnede aldrig oplevet en så unik præstation fra en 7-årig som det er tilfældet med Bora Altas. Han er formidabel og man røres af hvert enkelt blik han sender imod kameraet. En stor del af æren må dog gå til kameraarbejdet, hvor stilen er fuldkommen dybdeløs; der zoomes ind på ansigtet, nuet og nærheden, så man nærmest er til stede selv.\nMen Honning lider af det samme som Pather Panchali: Det er og bliver kedeligt for den almindelige biografgænger. Selv da Yusufs far forsvinder, søger Kaplanoglu (meget tro mod sit projekt) væk fra dramaturgisk tilspidsning, og lader filmen dvæle ved den manglende opklaring og hjælp. Det giver et indtryk af filmen mangler et eller andet, der kan gøre den interessant på andre fronter end de rent filmiske. Bekymringer og følelsesudbrud er kun i vag grad sikret af det eminente skuespil.\nJeg vil anbefale alle hardcore kunstfilmselskere at se den for dens utvivlsomme betydningsfuldhed og æstetik, men jeg vil ikke anbefale den for andre. Hertil mangler den umiddelbar fylde og spænding. Og på trods af, at projektet er sjæleligt og stilfærdigt, er det ikke nok til at holde en menigmand vågen.\nOriginal Titel: Bal\nPremieredato: 19. august 2010\nInstruktør: Semih Kaplanoglu\nSkuespillere: Bora Altas, Erdal Besikçioglu, Tülin Özen, Alev Uçarer\nSelskab: Kaplan Film Production, Miracle Film Distribution, 2010\nBora Altas spiller den unge Yusuf, og gør det fuldstændig fremragende. (Foto: Miracle Film)\nFilmens omdrejningspunkt er i særdeleshed Yusufs forhold til sin far. (Foto: Mircale Film)