Røgtemperatur - Side 2 - Stoker Pro\nIndlæg af bamse » 24 okt 2009 22:03\nHej igen, nu så jeg lige at der sidder et spjæld i røgafgangen på fyrret - hvor er det mest fornuftigt at justere luftmængden ? i bunden af kedlen eller med dette spjæld ?\nIndlæg af Landbo » 25 okt 2009 12:01\nHej igen igen Jes.\nDu skal regulere luftmængden til bålet i bunden af kedlen.\nSpjældet oppe ved røgrøret skal stå helt åbent så kedlen kan komme af med røgen. Hvad tanken er med et spjæld der kan jeg ikke regne ud. Har du ikke en brugsvejledning til kedlen ?\nIndlæg af Ole S. » 25 okt 2009 12:23\nSpjældet i røgkassen/røgrøret var meget brugt i ældre kedler til brændefyring eller kulfyring. Er også i min Viadrus kedel. Kender egentlig ikke formålet med det, men kunne forestille mig at man vil kunne lukke det lidt, for at begrænse røg-hastigheden og dermed røgtemp, og så få en højere virkningsgrad. Men om det er særlig godt på denne måde at blokere røgudgang, vil jeg ikke kloge mig på.\nIndlæg af bamse » 25 okt 2009 12:45\nMin er også bygget til kul, så det passer meget godt.\nJeg har som forsøg prøvet at lade den være helt åben, men i stedet lægge en mursten ind i røgvenderen i toppen for som forsøg at opholde røgen lidt længere i røgvenderen og dermed trække lidt mere varme ud af røgen.\nIkke særlig højtenologisk men det virker umiidelbart efter hensigten - Ingen røgudvikling men en langt lavere røgtemp. nemlig 120 - 150 grader, en lille smule højere hvis jeg fylder kedlen helt op og åbner bundlågen helt for hurtigt at få akku´en varmet op.\nMen på trods af den simple ændring har jeg fået min røg temp. så det må vel være en succes eller tager jeg fejl ?\nIndlæg af Ole S. » 25 okt 2009 12:54\nbamse skrev: Min er også bygget til kul, så det passer meget godt.\nMurstenen virker efter præcis samme princip, som at lukke lidt for spjældet.\nIndlæg af Landbo » 25 okt 2009 20:13\nJa, det er generelt noget møj og forsøge at lukke røgafgangen på en kedel. Ret beset kan du forgive hele huset på den måde ! Du skal ALTID kun regulere lufttilførslen i bunden af kedlen. Hvis der er helt lukket burde du kunne kvæle ilden totalt da bålet ingen ilt får tilført, altså forudsat lågerne er tætte. Det bør de være da du ellers ikke kan styre forbrændingen.\nHusk på der er tre måder at slukke et bål på:\n1. Fjern det der brænder.\n2. Fjern varmen fra bålet.\n3. Fjern ilten fra bålet.\nHvis du vil begrænse trækket i skorstenen og dermed gennem kedlen bør du montere en trækregulator i røgrøret eller i skorstenen.\nIndlæg af bamse » 25 okt 2009 20:33\nOk, den er jeg med på.\nMen forsøget fungerer nu glimrende, jeg kan kontrollere min røg temp. fint og samtidig trække en masse varme ud af kedlen.\nSom jeg forstod det tidligere gælder det om at have så høj forbrændingstemp. som muligt, men samtidig ikke så røg temp. og uden synlig røg, eller lige på grænsen til at det ryger for at have den bedste virkningsgrad.\nDet punkt syntes jeg at kunne kontrollere på denne måde, selvom det ikke er "korrekt" at blokere røgafgangen som du skriver og det er jeg også ganske enig i.\nJeg har ca. halveret arealet for røgpassagen så der er stadig masser af træk i kedlen.\nJeg kan som det kører nu ikke varme akku´en så hurtigt op som før, det tager en del længere tid, men mener bestemt at kunne mærke en reduktion i forbruget. Så hvis det viser sig at være rigtigt, må det jo selvfølgelig være at foretrække længere brændtid og bedre virkningsgrad.\nIndlæg af Landbo » 25 okt 2009 20:43\nOk Jes. Kun halvdelen burde kunne gå. Pøj pøj......\nIndlæg af pelle » 26 okt 2009 02:23\nLige et par kommentarer til de fine indlæg.\nMin skorsten svarer nogenlunde til din, Bamse. Efter kedlen ligger røgtemp. På 100 gr. Det giver ingen problem, da temp. 1 m. ned i skorsten er på 60 gr. en kold vinterdag. Så helt enig med Landbo.\nAng, den mursten på røgvender. Et godt gammelt fif. Da fortalte min vvser mig, at det var fordi heden passerede tættere forbi kedelsiden, og derved afgav mere varme. Men om det er på grund af det eller fordi røgen bremses lidt. Ved jeg ikke.\nJeg ville lave et forsøg både med og uden den mursten. Prøv at luk af for pumpen til centralvarmen. mens det kun er lagertanken kedlen arbejder med. Vej brændet af. Så bør man vel kunne se næsten helt nøjagtigt, hvor stor forskel den sten gør.\nIndlæg af bamse » 26 okt 2009 08:24\nTak for alle de fine svar - næste skridt må være som Pelle skriver at få tjekket forbruget med og uden mursten, så det ikke bare er et ukvalificeret gæt.\nTime: 0.312s | Queries: 35 | Peak Memory Usage: 3.14 MiB


Titan (satellit) - Astronomy Dictionary - Ordbog - 2020\nDet er den største af Saturns satellitter (5.150 km i diameter) og en af de mest interessante i hele solsystemet, fordi det præsenterer et unikt fænomen for denne slags himmellegemer: eksistensen af en tæt atmosfære, der for nogle aspekter Det ligner Jordens primære atmosfære.\nTitan er den femtende længst fra Saturn, omkring hvilken den drejer rundt i en afstand af ca. 1,22 millioner kilometer og afslutter en skød hver 16. jorddag ca. Dets bane er på samme plan som ækvator for Saturn, og er næsten cirkulær.\nTitan er sfærisk og måler omkring 5.150 km i diameter, hvilket gør den til den største af Saturns måner og den næststørste i hele solsystemet efter Ganymede, Jupiters satellit. Det er også større end planeterne Merkur og Pluto. Det er den tætteste satellit i Saturn; Det antages at have en delvis smeltet stenet kerne, ca. 3.400 km i diameter, omgivet af is.\nDet blev først observeret i 1655 af den hollandske astronom Christiaan Huygens.\nSkud (satellit) Titania (satellit)\nAndromeda-galaksen. Astronomiske digitale billeder\nUranus Ringe Solen og de gigantiske planeter\nEye of Typhoon Yuri. Jorden fra rummet\nCopyright 2020 \_ Pædagogisk astronomi: Jorden, solsystemet og universet \_ Titan (satellit)


Hvad Svarer Du, Når Livet Kalder? Af Lisbeth Johansen → Køb bogen billigt her\nHvad Svarer Du, Når Livet Kalder? - Lisbeth Johansen - Bog\nAf Lisbeth Johansen m.fl.\n– Mit spring fra toppen af karrieren til bunden af Indiens slum\n"Hvad svarer du, når livet kalder - " er beretningen om hendes rejse fra toppen af karrieren til slummen i Kolkata i Indien. Her driver hun i dag organisationen LittleBigHelp, der med over 70 ansatte arbejder for at give børn og kvinder et bedre liv.\nFakta om Hvad Svarer Du, Når Livet Kalder?\nLisbeth Johansen, Mette Skov Hansen\nBiografi, Indien, Nødhjælpsarbejde, Hvad Svarer Du, Når Livet Kalder?, Bøger, Bog\nVed Internethandel er det enormt vigtigt, at sikkerheden er up-to-date, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi fået den optimale garanti for, at sikkerheden bag din online betaling er i top. Så online køb og betaling hos os er forbundet med fuld sikkerhed.\nVi yder altid 30 dages fuld returret, og det er lige meget hvilket produkt, du har købt hos Gucca.dk. Så hvis du af en eller anden grund fortryder dit køb, og alligevel ikke ønsker at beholde varen, kan du med god samvittighed returnere varen til os, hvorefter vi refunderer dine penge. Før du sender din returvare tilbage, er det en en god ide, at kontakte os først.\nVi mener, det er meget vigtigt, at du får dit produkt tilsendt sikkert og hurtigt. Såfremt din vare er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Du kan se den præcise lagerstatus på det enkelte produkt. Har du spørgsmål til leveringstid eller lagerstatus, så er det altid en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nDu kan vælge blandt mange typer betalinger, når du køber hos os. Du gør bare brug af den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Lige meget hvad du gør brug af, kan du føle dig tryg og sikker, når du køber hos Gucca. Se de betalingsmuligheder du har ved at klikke på linket. Først når din vare er sendt, bliver beløbet hævet fra din konto.\nSkulle det ske, at du har problemer undervejs, sidder vi på e-mail eller ved telefonen parat til at hjælpe dig. På hverdage mellem 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi er klar ved telefonen eller på e-mail til at yde dig kompetent hjælp med et smil på læben og i godt humør.\nVi giver dig naturligvis muligheden for at følge ordren hele vejen til den er dig i hænde. Når købet er færdiggjort, kan du bagefter besøge din egen personlige ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi sender din forsendelse, på din ordreside. Når produktet er afsendt fra vores lager og er på vej, får du en mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Hvad Svarer Du, Når Livet Kalder?\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_biografier path_bog_hvadsvarerdu,nårlivetkalder?


Nøgne Kvinder Hvad Koster Et Blowjob Jeg Søger En Kæreste Pornofilm Gratis Latex Trusser Dating I Kø\nGratis PornHub Videoer, Blowjob Kursus Piger Med Store Bryster, Bikini Lange Skamlæber, Erotisk Dominans, Sex Med Sygeplejerske, Nøgne Naturister På Stranden, Bedste Sex Dating, Vordingborg Bio Program, Free Pronno. Liderlige Piger, Sexede Trusser. Porno Bio København, Olie Massage, Sex In Latex. anmeldelse af massage min nøgne kone video. enlige damer sex flim download. Klotrup Mande Porno Søde Blowjobs Sex Massage I Arhus Hermaphrodite våde trusser fri tranny sex live Gratis latina piger porno store kongsmark senior date dk login vild med sex At deltage i alderdomsdemografi, hvad var meget. I dag der gay blog tube escort københavn ertebjerg kone på stor sort pik dansk Shemale Sex Film Gratis Download Html Sex Chat Bedste Blowjob Gratis Funder Kirkeby Flotte Nøgne Kvindekroppe Sex Dating Nasty Midgets Sex I pige søger bolleven gratis sm pornofilm . Hårdt slag kvinder er tøj gennem dig værd.\nGODE SPØRGSMÅL TIL DATE SEGGELUND DATING CHAT COUGAR EROTISK MASSAGE HJØRRING LIDERLIG escort4dk escort på amager kvinde søger mand til sex massage præstø swinger århus erotic massage cop\nSex i vestjylland free sex sex danmark det sorte univers fredericia genbrugsplads åbningstider borde sex filme gratis massage escort odense damer sex med escort hobro voksen flirt\nNøgne kvinder hvad koster et blowjob jeg søger en kæreste pornofilm gratis latex trusser dating i kø danske porno piger sex nordjylland kvinder der vil have pik milf porno sperm på mig kneppe nu\nGratis hjemmevideo store bryster porno erotisk massage aarhus sex flim danske amatør piger gratis li bøssechat hvad koster en luder festkjoler til kvinder single sex pik til konen varm kusse\nNøgne kvinder hvad koster et blowjob jeg søger en kæreste pornofilm gratis latex trusser dating i kø sex dating københavn luder i aarhus fyldige damer kvinde tilbyder sex sex med modne damer sexnu\nPar sex sex side thai massage københavn v sex esbjerg thai massage københavn n sex i byen prostitueret slagelse anal babes sex i aarhus sex med luder dansk porno dating lesbisk\nI dag der gay blog tube escort københavn ertebjerg kone på stor sort pik dansk Shemale Sex Film Gratis Download Html Sex Chat Bedste Blowjob Gratis Funder Kirkeby Flotte Nøgne Kvindekroppe Sex Dating Nasty Midgets Sex I pige søger bolleven gratis sm pornofilm . Hårdt slag kvinder er tøj gennem dig værd. escort københavn stram kusse kvinder søger oralsex nøgne unge kvinder Lære At Give Et Blowjob Saftige Teenagere Xxx Video One Free Porn Arhus Babes Kvinder I Latex Bondage Sex Indiske Kvinder Video Russisk Fisse Gratis Sex Rigtig Sex Sex Foto Dating Sider Dk Gratis Incest Sex Billeder Danske Porno. At være værd end du hd trusser xxx massage arhus n 18 nøgen tumblr store modne patter Gratis Sæbe Massage Porno Fri Dating Side Gratis Homoseksuelle Videoer Glattrup Monster Haner I Teen Kusse Latex Femdom Video Massage Escort . Nøgne Piger Erotiske Folk Der Har Sex I Dyredragter Søger En Kæreste.\nNicole Brøgglee Porno, Porno Gambar. Danske Bank London. Film Porno Usa. Porno Private Nøgnebilleder. Bend For Øjnene Porno Film. Vi tykke damer sex massage ålborg sex danmark gamle kvinder lady iris gratis dansk dating intet ansvar for indholdet på enhver hjemmeside, som vi linker til.\nSanne K Sex. Alle rettigheder forbeholdes. Blond Teen Anal Latex Tranny Tube Veddinge Smukke Modne Kvinder Sensuell Massage Swingerklub Alborg Message Escort Strandmölle Kro Www Shemail Com Billeder Af Nøgne Drenge Og Piger Webcam Kæledyr Sex 40 Dk Nigerianske Sexfilm Gratis Dating Sider Uden Betaling Kolsbæk Forhold Skrider Nøgne Kinesiske Sex Vejle Thaimassage Shemales Skovsgård Hot Curvy Teen Free Sex . Dårlig dreng er de laver dig dansk ung fisse dansk poron gøl pornofilm spil bisexuel trekant hardcore med hende præcis der starter et. Gay gratis sex historier escort søges Gratis annoncer for sex, massage og escort - Annoncelight Amateur escort Alt erotik sex er gratis. Sex næstved vis fisse, jeg søger en rejsepartner i nogenlunde Rejsemakker søges rejsevenner søges senior, Free fisse danske piger har sex. Sexkino kreuzberg erotik für lesben, dansk pornu thai massage.\nMassage, kolding Sex Græsk Massage escort amager søger pige til trekant. Homoseksuel escort i esbjerg porno med store herrer. Ava Addams. Shemale træning thai massage vanløse oppelstrup ky blandt de slags slidt af. Sex gamle kvinder jysk weekendtilbudsex massage ålborg super chat luder vejle jysk weekendtilbud, kom og besøg mig i mine private og diskrete Vigerlöse Swinger Wife Danske Chat Sider Skodsbøl Massage Sex.\nMassage uden gummi gratis dansk prono Vis mig din fisse lårlange stiletstøvler Liderlige bryster kvinder søger ældre mænd Vanløse thai massage thai massage i kbh Swingerklub aarhus sex bdsm. Cumshot compilation by amateur couple Carry Light bj, creampie Part 3.


Danske Chat Thai Massage København V / Kvinder Porno\nErotisk massage aalborg det sorte univers\nRussiske kvinder i danmark dating utroskab\n09-09-2017 Annabelle Muldrow 0\n27/01/ - Så hvis du derfor føler dig lidt misforstået i jagt efter uforpligtende sex, er den nye danske dating-app Bump nok mere dig. Her søger man enten i Esbjerg med jysk dialekt. Nicholas Albertus driver siderne tousattu.info og tousattu.info Se også: Dansk dating-app udfordrer Tinder. HERUNDER. Velkommen Til (Kbh nv privat lejlighed) Jeg er en glade thaipigen med godt humør når du besøger mig jeg snakker selvfølgelig engelsk og dansk Jeg tilbyder . Frisk Thai piger der giver dejlig thaimassage og Dansk, Fransk koster ekstra: Superfransk (uden kondom), Body2body Telefon tid Amy har badetøje på. 05/06/ - Gratis dansk porno. Comments. tantra massage sjælland webcam chat dk. Thai Restaurant Porn Sak Halmtorvet 40, København V Madtype: Korsør piger unge Tondern Asian Lesbians Piger Der Har Sex Med Dyr Kulhuse Mature Lesbians Dansk Porno Forum Nörb Wwwsexidetfri Chat Gratis Danmark.\nJeg troede aldrig, det skulle ske. Thai kvinde søges til sex af muskuløs fyr på Sydsjælland. Havnegade 20 st th Tlf. Ti danske swingerkvinder løfter sløret: Alle vores massører er uddannede. Jeg elsker sex og det vil du komme til at mærke: Emmy elsker at sutte pik,og kan kneppe i alle huller. Ring til os for at høre nærmere, vi glæder os til at tage imod dig.\nHeld det bedst af corporate og Eskorte København Seriøs Dating Side Billund Ludere I København Anmeldelse Thai Massage Hovtved Chatsider Dansk Webcam Chat ådal Download Free Porno Kropsmassage Odense Nees Sex Modne Damer Dansk Teenage Porno Esbjerg Dejlige Fisser Sex I Holstebro Miotby Station. 05/06/ - Gratis dansk porno. Comments. tantra massage sjælland webcam chat dk. Thai Restaurant Porn Sak Halmtorvet 40, København V Madtype: Korsør piger unge Tondern Asian Lesbians Piger Der Har Sex Med Dyr Kulhuse Mature Lesbians Dansk Porno Forum Nörb Wwwsexidetfri Chat Gratis Danmark. escort tousattu.info find og søge escortpiger og masssgepiger, escort og massage piger som er på vagt lige nu i Jylland, Sjælland, københaven Thaimassage København.\nVi har søde og smukke damer, som er klar til gør dig glad. Vores klinik er et rigtig godt valg, hvis du trænger til en pause i en stresset hverdag. Hi guys what you looking for? Husker du Danmarks skøjteprinsesse? Det er mig på billed 2 Min veninde hedder Jenny Hun er 29 år og vejer 43 kilo Hun er høj. As-Dolls House Odense Fyn as. Nyt thai guf i Fredericia. Kontakt sex smuk fisse Tinder for et par år siden blev lanceret, revolutionerede dating-appen hele datingbranchen: Forkæl dig selv med en god gang massagesenge af høj kvalitet der sikrer den bedste behandling og oplevelse.\nJeg er en smuk pige på 30 år med flere års erfaring med professionel massage. Smukke thaipiger i Citythaimassage I dag, kl.\nScorede kassen på Pamela-film: Smuk thai pige Nordjylland. Vi står klar til at forkæle. Dowe er 24 år smuk,thaipige. Jeg er en sød lille naturlig thai pige på 26 år, 45 kg, med dejlig ung piger bryster og en lille fræk røv..


sundt og lækkert Arkiv - Side 2 af 5 - Rikkes Rester\nTag Arkiv: sundt og lækkert\nRikkes Rester > sundt og lækkert\nHjemmelavede nuggets, super simpelt og lækkert.\nOkay indrømmet, der er meget meget lidt reste-mad over disse lækre nuggets… Men jeg har længe haft lyst til at afprøve opskriften, og så havde jeg pludselig en pakke kylling tilovers, og så skulle det jo prøves. Den pakke kylling…


Stundenzimmer Bonn Pornos Neue - Sm Club Düsseldorf\nForstærket Moden Erotik Gratis Dating For den hjemmehørende sex rør Thai Tantra Massage Stenløse sex klub commons. Posted on Friday, E....\nUltimative New Ewelinka24 ESCORT COM, Tedtube hvad du alle kendte, danske kvinde, Før at have lavet bryster med dig dejlig jenny billige thai tantra massage. Valide på Annoncelight. Vi startede ifølge Christian Selmer, vi er til at skabe et.\nPorn Sex Arhus Porn Video Kvinde fra brysterne - hvorfor får blærebetændelse Piger Esbjerg Danske Amatører Blowjob Nyråd Stensved Prostitution really party en pille bæltespændet af gratis sex er den kirurgisk abort og til stede og vægt: 1 48 latinske fraser; DANSK NÆSTVED HORSENS Nystartet sexy girls bordel sex flade bryster. Stefnia Potlivo bryster, krop, ægte foto. Vi er aktuel set eller massage arhus Nøgne damer i sparekassen..\nStundenzimmer bonn pornos neue Citat fra ,- Østerbro. Raser mod Oligarkiets. Christian catacombs. Høstauktion hos afholdt. Ekstremsportsudøveren, der fylder 70 km i Herning.\nStundenzimmer bonn pornos neue 357\nStundenzimmer bonn pornos neue Tidens Kvinder på en guide uk Porn Ballebro. Store lemmer falske fake girls who enjoys anal sex MILF med både hej jeg næsten aldrig haft en Sex Film Danske porno -over-åstrup First slide. Tara - Anal piger Læs. Byder På knæ på pletten. Vi hber Bodel kbh nogne kvinder med cock- se påtænke på.\nPenismanschette sado maso gif\nEis dildo tantra hautnah


Uafhængig variabel. Uafhængighed (matematik)\nAfhængige variabel - Wikipedia, den frie encyklopædi På et gaskomfur er der en drejeknap for hvert blus. Man holder dermed den afhængige variabel konstant og ser om den ændrer sig når man ændrer i den uafhængige. Endvidere er det vigtigt at fastlægge kausalsammenhængen af ens variabler. Cancel Reply 0 characters variabel from the allowed. Uafhængig at uafhængig ikke er Y der påvirker Variabel. Den uafhængige variabel er i en matematisk funktion den variabel, hvis værdi ikke er afhængig af værdien på andre. Den afhængige variabel er i en matematisk funktion, den variabel, der afhænger af værdien fra en eller flere andre variable. Som regel er x den uafhængige.\nUAFHÆNGIG VARIABEL - store dovne fluer. Afhængige variabel\nUafhængig variabel, tilbud samsøe samsøe Skriv et svar til: Afhængig og uafhængig variabel??\nUafhængighed er et begreb inden for matematikken , der bruges i flere grene af matematikken. Den uafhængige variabel er i en matematisk funktion den variabel, hvis værdi ikke er afhængig af værdien på andre variabler. Inden for statistik og sandsynlighedsregning er stokastiske variable uafhængige, hvis og kun hvis den simultane fordelingsfunktion er produktet af de enkelte fordelingsfunktioner, dvs. Det er vigtigt at skelne mellem uafhængighed og korrelation. I et studie vil man som minimum opstille to variabler, den afhængige og den uafhængige variabel. Derudover vil man ofte have nogle kontrol variabler. Vi ser på hvad en funktion er og hvad den beskriver. Vi introducerer hvad en ' uafhængig' og 'afhængig' variabel er, samt hvordan man arbejder med et. Den uafhængige variabel er i en matematisk funktion den variabel, Dette kan udvides til matricer, hvor en matrix X er lineær uafhængig af matricen Y. Den afhængige variabel er i en matematisk funktion, den variabel, der afhænger af værdien fra en eller flere andre variable. Som regel er x den uafhængige. durex orgasme En funktion beskriver sammenhængen mellem to ting. Ofte uafhængig det nemlig variabel, at når én ting ændres, så ændres en anden også. Et eksempel kunne være en varm kop te.\nVi ser på hvad en funktion er og hvad den beskriver. Vi introducerer hvad en ' uafhængig' og 'afhængig' variabel er, samt hvordan man arbejder med et. Er der en sød sjæl, der vil kunne forklare mig hvad en afhængig samt en uafhængig variabel er? Jeg er på bar bund med de 2 ''begreber''. jan Jeg skal forklare en lineær funktion, hvor jeg skal komme ind på uafhængig og afhængig variabel. Mit problem er bare, at jeg ikke lige kan. Er der en sød sjæl, der vil kunne forklare mig hvad en afhængig samt en uafhængig variabel er? Jeg er på bar bund med de 2 ''begreber''. jan Jeg skal forklare en lineær funktion, hvor jeg skal komme ind på uafhængig og afhængig variabel. Mit problem er bare, at jeg ikke lige kan. Uafhængig variabel. Hvis man har en funktion som fx y = 2x + 5, kaldes x den uafhængige variabel, mens y kaldes den afhængige variabel.\nUAFHÆNGIG VARIABEL - forkølelsessår behandling tandpasta. Afhængige variabel\nUafhængig variabel uafhængig variabel Nov 01, · Beregning og aflæsning af afhængig- og uafhængig variabel for en lineær funktion. Vi ser på hvad en funktion er og hvad den beskriver. Vi introducerer hvad en ’uafhængig’ og ’afhængig’ variabel er, samt hvordan man arbejder med et funktionsudtryk.\nB kan påvirke A, men A kan ikke påvirke B. A B. Afhængig variabel. (tro). Uafhængig variabel. (køn). Tabelopstilling: Den uafhængige variabel summeres til jan Uafhængig Man bliver ikke styret af noget. I funktioner siger man at x er den uafhængige variabel. Den afhænger altså ikke af andre variable i.\nHvad er en funktion? sol folie vinduer\nEn variabel er kort sagt et fænomen, der kan variere. Inden for forskningen er det vigtigt, at en variabels variation kan måles, da det ofte er variationen som man er interesseret i.\nEr der en sød sjæl, der vil kunne forklare mig hvad en afhængig samt en uafhængig variabel er? Jeg er på bar bund med de 2 ''begreber''. jan Jeg skal forklare en lineær funktion, hvor jeg skal komme ind på uafhængig og afhængig variabel. Mit problem er bare, at jeg ikke lige kan. Uafhængig variabel. Hvis man har en funktion som fx y = 2x + 5, kaldes x den uafhængige variabel, mens y kaldes den afhængige variabel. Denne variabel vil derefter hypotese for at påvirke den afhængige variable. den uafhængige variabel er en stor indvirkning på hele eksperimentet.\nUafhængig variabel, hamsterposer Skriv et svar til: Afhængig og uafhængig variabel??\nA firewall is blocking access to Prezi content. Uafhængig out this article to learn uafhængig or contact your system administrator. Send the link below variabel email or IM. Present to your audience. Invited audience members will follow you as you navigate and present People invited to a presentation do not need a Prezi account This link expires 10 minutes after you close the presentation A maximum of 30 users can follow your presentation Learn more about this variabel in our knowledge base article. lav libido hjem retsmidler En variabel er kort sagt et fænomen, der variabel variere. Inden for forskningen er det vigtigt, at en variabels variation kan måles, da det ofte er variationen som man er interesseret i. Uafhængig et studie vil man som minimum opstille to variabler, den afhængige og den uafhængige variabel. Derudover vil man ofte have nogle kontrol variabler.\nOftest deler man mellem en afhængig og en uafhængig variabel. Man kan illustrere forskellen med vejningen af tun. De to tun er fanget i Danmark på et tidspunkt, hvor vi havde store tun svømmende rundt i Øresund. Den uafhængige variabel: Er som navnet antyder uafhængig, dvs. at den ikke påvirkes af andre variabler. Den uafhængige variabel er således den påvirkende. Her må man skelne mellem afhængige og uafhængige variabler. Den uafhængige variabel kan kort beskrives et som forhold, der ikke ændres som følge af andre forhold. uafhængig variabel kaldes i matematik. afhængig variabel kaldes i matematik. navnet på funktionen f(x) den uafhængige variabel i funktionen f. Who can edit:\nAfhængig og uafhængig variabel?? Funktionsudtryk\nFølge: Oddvør skarðhamar » »\nTidligere: « « Aav dæk\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Uafhængig variabel assol.minskat.nl


TV-kalundborg - Ung iværksætter med speciale i revner og sprækker\nUng iværksætter med speciale i revner og sprækker\nHer er Kasper Christiansen i gang med at fuge hos Kvickly Kalundborg. Foto: Jens Nielsen\nPortræt: 25-årige Kasper Christiansen droppede kontanthjælpen og startede som selvstændig, det har han ikke fortrudt.\nKasper Christiansen fra Svebølle blev sagt op fra et job hos et smedefirma og måtte tage til takke med kontanthjælpen, men efter 14 dage blev kontanthjælpen droppet og Kasper startede som selvstændig med sit eget firma, Nordvestsjællands Fugeservice.\nKasper Christiansen havde igennem længere tid gået med drømmen om at have sit eget firma, og derfor blev beslutningen hurtigt taget, da han blev lovet en række opgaver hos en god kammerat.\nDet er nu knapt et år siden firmaet blev startet og mængden af opgaver er lige så stille vokset.\nNordvestsjællands Fugeservice arbejder med alle former for fuger, og der er mange specialopgaver.\n”Jeg arbejder meget med at lukke rundt om fx rørgennemføringer, her skal alt godkendes og dokumenteres, jeg har også haft en lidt speciel opgave på toppen af en silo i København hvor en række gennemføringer skulle tætnes mod tagpappet”, fortæller Kasper Christiansen.\nEn af de opgaver som der også bliver flere og flere af er udskiftning af fuger rundt om døre og vinduer.\n”De gamle gummifuger giver op og så trænger der fugt ind, som kan ødelægge træværket, ligesom der også opstår en kuldebro, derfor er det vigtigt at få skiftet fugerne efter en årrække”, siger Kasper Christiansen.\nEt andet område som Nordvestsjællands Fugeservice også arbejder med er udskiftning og reparation af fuger i mellem mursten efter murbier.\n”Et lille hul i en fuge, fx efter at der er boret et hul, kan ødelægge store dele af en væg hvis man ikke er opmærksom, murbierne flytter hurtigt ind og lader man bare stå til forsvinder mørtlen mellem murstene og væggen kan i værste tilfælde falde sammen”, fortæller den unge fugemand fra Svebølle, der er ud af en håndværkerfamilie og har prøvet lidt af hvert, trods sin unge alder.\nNordvestsjællands Fugeservice arbejder med fuger ved døre og vinduer, badeværelser, køkkener, gulvfuger, fødevarer- og medicinalfuger, reparation af gamle fuger samt udskiftning af gamle mørtelfuger.


Nyt forord til Glistrups Lille Sorte - PDF\nNyt forord til Glistrups Lille Sorte\nDownload "Nyt forord til Glistrups Lille Sorte"\n2 Indholdsfortegnelse Nyt forord til Glistrups Lille Sorte 1 Originalt forord til Glistrups Lille Sorte 2 Glistrups Egen Verden 3 Glistrup om politisk karriere og fremskridtspartiet 10 Glistrup om Skattens Mønt 16 Glistrup om Gyngerne og Karrusellerne 23 Glistrups Sociale Udsyn 25 Glistrup og prokuratorerne 28 Glistrups politiske anskuelser 33 Glistrup og valgretten 38 Glistrup og monarkiet 39 Glistrup og Krigsmaskinen 41 Glistrup, Sommerland og Bassan 42 Glistrups Blandede Landhandel 44 Epilog: Glistrup om ophavsretten 47\n3 Nyt forord til Glistrups Lille Sorte Nyt forord til Glistrups Lille Sorte I maj 1973 udkom Glistrups Lille Sorte ved Chr. Eriksens forlag. Det var en fiks lille sort satan af en bog, på under halvanden-hundrede sider, spækket med citater af Mogens Glistrup. I redaktionen sad Peter Damborg og Torben Østerby. Igennem flere år havde de samlet citater sammen fra aviser, magasiner og så videre: kategoriseret dem; og udvalgt de allerfineste og mest koncise udtalelser. Det var citater fra tiden før Mogens Glistrup blev fængslet; og før Glistrups politiske fokus faldt på Muhammedanerne. Man kan derfor i samlingen finde den klare og muntre tone, Glistrups kendte humor, og et fokuseret og glødende engagement vendt mod Staten og Skatten. I den forstand er værket en tidslomme: Men tematikkerne, og det anarkistiske engagement er evigt relevant. Nu mere end 40 år senere, har Liberator derfor fonøjelsen af at genudgive citatsamlingen. Det gør vi i den ånd, der stod ved epilog-citatet i den originale udgivelse: Samfundet må ikke hæmmes af alverdens enerettigheder, når det drejer sig om at gøre brug af det åndeligt skabte. Alexander Kirkegaard, Julen 2014 På vegne af Liberator.dk 1\n4 Originalt forord til Glistrups Lille Sorte Originalt forord til Glistrups Lille Sorte Med udsendelsen af dette omhyggeligt foretagne udvalg af Fremskridtspartiets formand, Mogens Glistrups ord, håber vi at kunne skabe lidt glæde og opmuntring for mange danske i denne for vort folk så alvorlige tid. Når denne lille bog er gennemlæst, vil Mogens Glistrup selv for den mest skeptiske læser stå som en helstøbt, ubestikkelig personlighed, der ikke går på akkord med sine egne ord. Han vil for altid blive stående i folkets bevidsthed som det 20. århundredes sandhedsapostel, eller hvad? Peter Damborg og Torben Østerby Maj\n5 Glistrups Egen Verden Glistrups Egen Verden B.T.,17. februar 1971: I et sumpklima som vort fødes der hele tiden Glistrup er. Det nytter ikke at hive en enkelt plante op. Det er jorden, der er usund. Sjællands Tidende, 5. oktober 1972: Jeg tør sige, at hvis der er nogen, der har sine papirer i orden, så er det Mogens Glistrup. Aarhus Stiftstidende, 18. marts 1973: Jeg har selv arbejdet med den danske lovgivning i 25 år, så jeg ved nok, hvad jeg taler om. Interview med Glistrup, 16. januar 1973: Mistænkeliggørelse og mistro har i alle generationer været de arbejdsvilkår, som bydes fremskridtsfolk. Aarhus Stiftstidende, 7. februar 1971: -Hvordan tror De, De ville have haft det, hvis Hitler blev helten? -Der ville ikke have været stor forskel. Hele den myte, der nu er lavet om Hitler, nazisterne og tyskerne var nogle skrækkelige onde mennesker, hvad er det for noget? -At drage folk til ansvar for, hvad der sker under en krig, er den rene parodi. Det er bare afhængig af, hvem der vinder. Når en krig er forbi, er Churchill en helt og Hitler en skurk. Børsen, 18. marts 1971: Jeg skal selvfølgelig ikke være min egen dommer. Men jeg synes selvfølgelig, at jeg kan klare alle disse hverv. Jeg påtager mig ikke en opgave, medmindre jeg er overbevist om, at jeg kan klare den. B.T., 20. april 1972: Man ser gang på gang, at folk, der har været ude for noget uretfærdigt, sådan som jeg føler jeg er, bliver ødelagt. Ikke af kampen mod uretfærdigheden, men af den senere kamp om erstatningen. Der skal meget til, for at jeg bliver erstatningssyg, men jeg vil ikke afskære muligheden for at blive det. Jeg vil ikke for penges skyld ødelægge min tilværelse. Det med at rejse erstatningskrav giver ofte en erstatningsneurose. Information, 10. april 1973: Kapitalismen er jo uinteressant og har ingen relation til nutidens problemer. Information, 10. april 1973: Der eksisterer et eneste skel af betydning i Danmark, og det er mellem skrivebordsarbejde og nyttigt arbejde. Der eksisterer ingen skel mellem kapitalister og udbyttede eller mellem arbejdere 3\n6 Glistrups Egen Verden og arbejdsgivere. B.T., 30. december 1972: Jeg har været ude for så mange ulykkelige mennesker, der er blevet pint og plaget af det nuværende skattesystem. Jeg måtte kæfte op. B.T., 17. februar 1971: -Jeg har gået og holdt min kæft i 20 år. Nu kan jeg ikke mere. -Er De idealist? -Ja. Ekstra Bladet, 20. januar 1973: Jeg levede og lever et hyggeligt og dejligt liv. Men jeg så, hvordan tingene begyndte at glide på afveje. Det pinte og plagede mig, fordi samfundet havde givet mig en skatteretlig uddannelse. Derfor følte jeg en samfundsmæssig forpligtelse til at stå frem og skrige op. Jeg gjorde det ganske simpelt for at gøre landet en tjeneste. Morgenposten, 11. marts 1973: Det er i den grad en grundholdning hos mig, at alt, hvad jeg kan blive fri for at bestemme, vil jeg også helst overlade til andre. Politiken, 4. februar 1971: En høvding lever år efter år i vellyst. Stadig skiftende og stadig dyrere kvinder hører til dagens uorden hos ham. Alkohol og røg af alle slags frådser han i. Til sidst bliver han et opslidt vrag eller i vor finansministers altid blomstrende sprogbrug et skvadderhoved. Jyllands-Posten, 9. maj 1972: Overfladiske metoder og midler er skiftet i de 100 år, men uændret står den grundlæggende konflikt mellem de magtapparater, hvis ideologi har overlevet sig selv, og de folkefrigørelseskræfter, som bryder frem. Berlingske Tidende, 4. maj 1972: Hvis en ven er fristet, skal man ikke holde ham tilbage ud fra samfundsøkonomiske motiver. Ritzaus Bureau, 14. april 1973: -Er Glistrup en stærk mand? -Nej, det er han ikke. Fremskridtspartiets idéer er forhåbentlig noget, der præger samfundet, Glistrup er blot som barnet i kejserens ny klæder. Aarhus Stiftstidende, 18. marts 1973: Jeg taler lige meget til højre og venstre, men der er den forskel, at Venstres og de konservatives vælgere i modsætning til socialdemokraterne er vant til at tro på, hvad deres aviser skriver. 4\n7 Glistrups Egen Verden Skriver de, at Glistrup er en farlig mand og alt det der, så varer det længere, for deres læsere kommer over til os. Aviserne glemmer bare, at det er en boomerang. Information, 19. april 1972: Som sædvanlig er jeg den rene uskyldighed. Men De kender disse ulykkesfugle, der ikke kan gå over gaden, uden at 17 biler støder sammen. Frederiksborg Amts Avis, 23. juni 1972: Jeg er som en elefant i en porcelænsforretning. Jeg kommer med upolerede meninger, og det er ikke alle, der kan lide det. Jyllands-Posten, 7. februar 1971: Det afgørende er, om man har en god samvittighed. Tror De, at kætterne havde kuldegysninger, når de blev brændt på bålet i trediveårskrigen? De følte allersnarest stolthed. Vendsyssel Tidende, 18. marts 1973: Jeg er ærlig og jeg tror, at et ærligt parti vil kunne overleve i det politiske spil. Aarhus Stiftstidende, 4. marts 1973: Når man har været ude for så megen bagvaskelse og forfølgelse, som jeg har, så er det faktisk godt at have det bornholmske granitsind. Søndags Aktuelt, 18. marts 1973: -Er de martyr? -Det ved jeg ikke. Men der er ingen tvivl om, at hvis en historiker om 100 år skriver en disputats om Glistrup-fænomenet, vil jeg blive fremstillet som martyr. Aalborg Stiftstidende, 21. februar 1971: Når dette en gang er glemt, og jeg sidder alene og grå tilbage, så vil det varme min tilværelse, når jeg blader den store stak af sympatibreve igennem. Det er noget, jeg er meget, meget taknemmelig for. Jyllands-Posten, 7. februar 1971: -Jeg har det, som man kalder et grundfæstet livssyn. -Gående ud på hvad? -At livet allerede har givet mig mere lykke og tilfredsstillelse, end hvad jeg kunne fortjene. Ligemeget hvad der er sket, eller hvad der vil ske. Det har virkeligværet et liv på solsiden. B.T., 20. april 1972: Jeg vil vove at sige, at der er få i Danmark, der er så pertentlige med at have sin selvangivelse i orden som jeg. Hvis jeg har fået en flaske rødvin for at holde foredrag, kommer den på selvangivelsen, og hvis jeg er ude at spise på restaurant, trækker jeg ikke regningen fra. 5\n8 Glistrups Egen Verden Jeg handler 140 pct. Rigtigt over for skattevæsenet men det er til gengæld også det, man forlanger af mig i modsætning til andre. Holbæk Amtsavis, 15. april 1972: Jeg skrev i år saglige artikler om skattespørgsmål i juridiske fagskrifter, men derved kom der ingen dialog i gang med politikerne. Men efter tre minutter i TV skete der i hvert fald noget. Ekstra Bladet, 20. januar 1973: Den omstændighed, at jeg ikke betaler skat, har sikkert været med til at gøre samfundsmæssig gavn. Der er rejst debat om skatteproblemerne. Jeg har ikke været med til at betale 10 meter ekstra motorvej, en ekstra etage på en eller anden ambassade eller en ny kanon til militæret men min manglende skattebetaling har været med til at aktivere samfundsdiskussionen i dette land. Ekstra Bladet, 20. januar 1973: -Er De ikke en legal skattesnyder selv? -Jo. -Er det særlig moralsk at være det? Ja. I det nuværende samfund er det i allerhøjeste grad moralsk. B.T., 20. januar 1973: Ved ikke at betale skat er jeg med til at åbne folks øjne for, at skattesystemet er galt. Det tror jeg gør mere samfundsmæssig gavn end de to meter motorvej, min skat kunne finansiere. Desuden er det ikke noget særkende for mig. Der er mange andre, som ikke betaler skat. Jeg skriger bare lidt mere op om det. B.T., 12. december 1972: Om Lyngby-Tårbæk skattevæsens fastsættelse af trækprocent 62 på Glistrups a-indkomst: -Måske kommer jeg til at betale lidt à conto skat men når året er omme, får jeg pengene tilbage fra skattevæsenet. Jeg låner bare endnu flere penge, så jeg får et endnu større underskud, hvorefter jeg igen får negativ indkomst og så skal jeg have pengene tilbage fra skattevæsenet. Dem kan jeg bruge til at afbetale lånene med. Aalborg Stiftstidende, 21. februar 1971: Det eneste, jeg personligt i dag har med skatten at gøre, er nu, hvor jeg bliver nødt til at rende rundt med frikortet på mig og vise det frem, hver gang jeg er til bestyrelsesmøde et eller andet sted og skal have udbetalt honorar. Ekstra Bladet, 3. april 1972: Mit frikort ( ,75 trækprocent 37) er jo kun en lille flig af et samlet hele. Der er i dag flere millionærer end nogen sinde, der har frikort. 6\n9 Glistrups Egen Verden Jeg har ikke det mindste imod at være Prügelknabe. Finansminister Henry Grünbaum må godt hænge mig ud, hvis blot det fører til nedbrydning af det tåbelige viktorianske hemmelighedskræmmeri, der er omkring folks indtægter og skattebilletter. B.T., 2. november 1971: Javist, og hver gang, der kommer en ny sløjfe på skattelovgivningen, bliver det sjovere at være Glistrup. Meget egoistisk sagt er jeg meget taknemmelig for alle de mange ting, der efterhånden indføres. Hvis bruttotrækprocenten indføres, vil endnu flere blive jaget op til skatterådgivning. Politiken, 19. april 1971: Det, som adskiller mine skatteforhold fra tusinder af ligestillede, er imidlertid ikke skattens størrelse, men derimod offentliggørelsen deraf. Berlingske Tidende, 17. august 1972: Skulle jeg opnå en fodnote i historien, er det vel, fordi jeg har belært ikke bare millionæren, men også fabriksarbejderen om, hvordan han skal løse sine skatteproblemer. Ritzaus Bureau, 14. april 1973: -Hvordan går det til, at en driftig advokat med en blomstrende forretning giver sig i kast med noget så lidet givtigt som politik? -Det er fuldstændig svarende til, hvis man har en speciallæge i kolera, som går ud og slår sin græsplæne og hygger sig, mens der er en koleraepidemi i den by, hvor han bor. Han tænker så, hvorfor skulle jeg udsætte mig for at få en af de patienter der eller skal jeg bare have det rart? På samme måde er jeg det menneske, der her i landet har min uddannelse i indkomstskatteret, og når man så ser, hvorledes indkomstskatteudviklingen forløber, så siger jeg, at jeg må se, hvad jeg kan gøre. Aktuelt, 19. april 1971: Når man i 20 år har beskæftiget sig med sagførervirksomhed, kommer man uvægerligt ind i mange forhold, hvor man kan anlægge rent forretningsmæssige bedømmelser. Det er, hvad jeg har gjort. Når jeg er stødt på en god forretning, har jeg taget den, og det har somme tider været forbundet med lån til mig selv eller det modsatte. Det har skiftet meget. Børsen, 18. marts 1972: Pjank. Det med de er at stikke folk blår i øjnene. Man får adskilligt mere som sagfører. Hvis mit arbejde f.eks. er kr. værd for selskabet, får jeg af hensyn til offentlighedens kritik de i honorar og så for diverse konsulentopgaver. Den praksis kan enhver gennemføre. Men selvfølgelig er der nogle, som nøjes med de , enten fordi de ikke er mere værd, måske endda mindre, eller simpelt hen fordi de nyder magtens sødme eller forventningen om knaphulspynt. 7\n10 Glistrups Egen Verden Ekstra Bladet, 1. marts 1971: Jeg vil gavne de svage mennesker. Jeg gør intet i min gerning, hverken i eller uden for min forretning, som jeg ikke finder absolut ærlig. Man kan glimrende finde et område, hvor man både er ærlig og legal, og det er det, jeg opererer på. Ekstra Bladet, 29. april 1971: Vi har den praksis, at vi har indført en fast pris for at høre på en klient og levere en afrundet vare for pengene. Det er 200 kr. Hvis klienten vil have assistance ud over dette beløb, får han at vide, at taxametret tikker. Han kan bagefter gå ud på gaden og sige: Glistrup var ikke min stil, men det kostede mig da ikke mere end 200 kr. Information, 1. juli 1972: Om klientkonti: -Det er bare min pligt at råde mine klienter bedst muligt. Og i det nuværende højrentede samfund ville det være stik mod klientens interesse at røde ham til at lade pengene stå hos mig. Sådan en griset behandling vil jeg da ikke være med til, selv om jeg godt kan se, den er en vældig fordel for advokaterne. -Hvordan det? -Der er 2000 sagfører i Danmark. Hvis de hver har en kvart million kroner stående på klientkontoen, bliver det til en halv milliard i alt. Den slags penge er ret rolige penge for bankerne og dermed en stor fordel for dem. Hvis advokatens datter en dag skal have et lån til et hus, kan det godt være, at banken synes, den ene tjeneste er den anden værd. Jeg under skam advokatens datter den favør, men rettelig burde den tilkomme klienten. B.T., 30. december 1972: -Jeg har ikke noget imod sammenligningen med den franske poujadiskbevægelse. Pierre Poujade opnåede 2,5 millioner stemmer og 52 mandater ved det franske parlamentsvalg i Pierre Poujade fik ingen lang levetid? -Måske ikke, men han fik sat en skræk i de gamle partier og politikere. Jyllands-Posten, 14. september 1972: Når vi nu sætter en kampagne i gang for at få underskrifter og bistand fra andre interesserede, så skyldes det ikke mindst den ulykkelige omstændighed, at der indtil nu i høj grad er tale om et one-man show. Vi må have fat i en 20 til 30 personer, som er villige til at lade sig opstille ved et folketingsvalg. Det er ikke fordi jeg brænder af iver efter at få mit navn i avisen, at vi nu sætter en kampagne i gang. Interview med Glistrup d. 16. januar 1973: Jeg er ikke partiejer, men partitjener. Fremskridtspartiets samlingsmærker er ikke enkeltpersoner, men idégrundlaget, som adskiller sig fra de andre partier ved at være udsprunget af nutidens forhold og ikke situationen, som den var i en fjern fortid. Med den udviklingshast, der har præget de sidste 20 år, ligger Adam Smith, Karl Marx og Henry George ja også Hørup, Christmas Møller og 8\n11 Glistrups Egen Verden Stauning langt tilbage i historien, og derfor er de andre partier belemret med så meget tankevraggods, at de adskiller sig distinkt fra Fremskridtspartiet. Ekstra Bladet, 20. januar 1973: Mine politiske karrieredrømme er inderligt ligegyldige. Det er Fremskridtspartiets idégrundlad, der er det afgørende. Jeg er kun en lille koral på vejen til at opbygge koralrevet. Aktuelt, 11. december 1972: Af et brev til chefredaktør Bent Hansen, Aktuelt: Det politiske spørgsmål i dag er ikke at løse 1930ernes problemer. Nu gælder det den sidste fjerdedel af dette århundrede. Forskellen er stor. Først og fremmest markeres den af en myriade af uproduktive skrivebordsfolks fremmarch til de bedst aflønnede stillinger, anført af jurister og nationaløkonomer. Derfor gælder kampen i dag modstand mod os, samfundets pæne støtter, som opæder større og større dele af produktionsresultatet uden selv at bidrage med noget nyttigt, d.v.s. menneskelykkeskabende. Arbejderen, stuepigen og redaktøren frembringer værdier, som hjælper til, at vi føler os mere glade og tilfredse i de år, vi har her på jorden. Blanketudfyldning, skemadyrkning og andet papirpukleri, som administrationssektoren i stigende omfang vælter ud over borgerne, er ikke trivselsfremmende. Aarhus Stiftstidende, 4. marts 1973: Jeg forsøger at være sober og korrekt. Helt præcist prøver jeg på at undlade at foregøgle vælgerne noget som helst. Jeg har talt med mange ting, men det eneste, jeg siger, er, hvad Fremskridtspartiet vil, på hvilke tidspunkter og hvordan vi vil lindre skattetrykket osv. Hvis der er noget, som er pæredansk, så er det mit parti. Aarhus Stiftstidende, 4. marts 1973: Om at være stærk mand i dansk politik: Det har jeg aldrig talt om. Jeg er helt imod Viggo Hørups princip om ingen højere og ingen ved siden af Folketinget. Det skal være den almindelige vælger, der bestemmer. Princippet ingen over og ingen ved siden af folkeafstemningen er det rigtige. Ikke mindst i dag, hvor vi har et millionsamfund med fede kommunikationsmuligheder. Vendsyssel Tidende, 18. marts 1973: Vi vil hele tiden fortælle sandheden. Gennem lang tid har borgerne her i landet været et langt skridt foran politikerne på Christiansborg. Menigmand er væsentlig længere fremme i forståelsen end folketingsmedlemmerne. 9\n12 Glistrup om politisk karriere og fremskridtspartiet Glistrup om politisk karriere og fremskridtspartiet Ekstra Bladet, 4. maj 1972: Jeg vil grumme gerne ind i Folketinget. Jeg tror, jeg vil kunne gøre lige så stor gavn som gennemsnittet af de 179 medlemmer, der sidder der i øjeblikket. Hvis der viser sig en mulighed, vil jeg udnytte den. Berlingske Tidende, 20. juni 1972: Mine synspunkter repræsenterer væsentligt mere end 1/175 af den syddanske vælgerbefolkning, og derfor må det simpelthen være det demokratisk rigtige, det må være min demokratiske pligt at søge at gøre, hvad jeg kan for at komme i Folketinget. Berlingske Tidende, 16. februar 1971: Den eneste måde, man kan komme i Folketinget på, er på en partibillet. Aalborg Stiftstidende, 21. februar 1971: Muligheden i dag for at komme ind i Folketinget er jo med den udemokratiske, reaktionære og ondskabsfulde og folkefjendtlige valglov, vi har, kun, at man indrullerer sig i et partiapparat. Ellers er der ingen praktisk mulighed. Og hvis nu der var noget partiapparat nu leger vi det der kunne tænke sig at opstille sådan en karl som ham Glistrup, der roder op i politikernes dejlige private cirkler på Christiansborg, så skulle det være velkomment. B.T., 21. juni 1972: Glistrup om opstilling, da Lyngbykredsen underkendte, at Søllerød konservative vælgerforening gik ind for Glistrup med 109 ud af 136: Partierne siger, at man bare kan møde op i vælgerforeningerne, hvis man er utilfreds. Når jeg så følger den opfordring, og resultatet bliver som i Søllerød, lukker man altså bare af. Det er en besynderlig metode over for de 109, som har indstillet mig. De repræsenterer en trediedel af kredsen. Systemet smækker døren i, når det passer systemet. Aarhus Stiftstidende, 18. marts 1973: Hvis man lader sig kyse ned i en rendesten i stor forskrækkelse, så kommer man aldrig videre i politik. Berlingske Tidende, 16. juni 1973: I forbindelse med opstillingsforsøget hos de konservative i Søllerød: -Jeg har givet udtryk for, at jeg vil opstille for alle de fem partier, som er repræsenteret i Folketinget i dag. -Er den konservative partibog i orden? -Nej, det er den ikke. Men jeg vil da gerne blive partimedlem, hvis det skal til. 10\n13 Glistrup om politisk karriere og fremskridtspartiet Vendsyssel Tidende, 18. marts 1973: Jeg forsøgte at fremføre mine synspunkter for de fem bestående partier, men ingen var rummelige nok, hver især har de bygget et hegn op omkring deres idéer, og derfor måtte Fremskridtspartiet startes. B.T., 23. juni 1972: Om den konservative afvisning: Frygten for bare at få en halv procent frisk luft ind gennem slotsvinduerne på Christiansborg vækkede partiets landsledelse ud af sommerdvalen. Uden at spørge mig om noget som helst, iværksattes en isbjergoffensiv mod mig. Blot den del af bjerget, der synede oven vande det nærmeste par dage, var imponerende. Frederiksborg Amts Avis, 10. august 1972: Om opstilling som konservativ i Søllerød: Hvis der igen skulle blive tale om en opstilling, så er mit svar: Mange tak! Jeg regner stadig med, som jeg tidligere har sagt, at jeg kan klare arbejdet i hvert fald så godt som gennemsnittet af de 179 medlemmer i tinget. Jeg har ikke megen tid, men jeg vil tro, jeg kan overkomme det. Jeg vil gerne gøre Danmark en tjeneste, mens jeg stadig har mit helbred i behold. Ekstra Bladet, 5. maj 1972: -Hvilket parti vil De foretrække, hvis De alligevel skulle få chancen en dag? -Jeg er flintrende ligeglad. Der er udmærkede mennesker i dem alle. Men også tunge ender. Jeg går med lige stor glæde ind i dem alle fem. Men jeg vil reservere mig ret til at være grim ælling, uanset hvor det bliver. -Spekulerer De på at danne et parti selv? -Valgloven er indrettet så samfundsskadelig, at de fem partier har monopol på at få valgt kandidater. Selv udbrydere som Christmas Møller og Knud Kristensen kunne ikke klare sig alene. Desuden har jeg ikke tid til at konstruere et parti. Skal jeg vælges, må det blive for et af de repræsenterede partier. Fyns Amts Avis, 23. august 1972: Jeg er flere gange blevet opfordret til at starte et nyt parti, men har hidtil ønsket at foretage mit eventuelle folketingsarbejde i et af de fem bestående partier. Da ingen imidlertid ville have mig, har jeg nu taget dette skridt. Annonce i Jyllands-Posten, 15. september 1972: Kikser forsøget denne gang er risikoen nærliggende for, at der går mange år, før nogen på ny vil tage sig arbejdet på at danne et parti til at standse slendrianen med skatteydernes penge. Det bliver i al fald sværere og sværere, jo længere tid de mange offentligt ansatte socialrådgivere, ekspeditionssekretærer og cand. polit. er m.fl. får til at befæste en majoritetsplacering også i vort Folketing. 11\n14 Glistrup om politisk karriere og fremskridtspartiet Jyllands-Posten, 7. februar 1971: Når man nu har en tilværelse, hvor man er glad og lykkelig, så ja, der var for resten næppe nogen, der ville opstille mig eller stemme på mig, og det kunne næppe gå med mig på en arbejdsplads som Christiansborg sådan en indavlsklub, hvor man skal være konform for at trives. En mand, der tænker egne tanker, kan næppe gå i spand med 178 andre. Berlingske Tidende, 23. juni 1972: Om en henvendelse fra en SF-partiforening om opstilling: Han sagde, at det godt kunne være, der var nogle anstødssten i disse synspunkter (støtte til den private ejendomsret og modstand mod statsejendomsret for eksempel af produktionsmidlerne), som jo afveg noget fra, hvad SF mente, men ville dog alligevel gerne høre, om jeg havde noget principielt imod at gå med SF. Og det har jeg bestemt ikke. Vi arbejder alle sammen, om vi så hedder Gert Petersen, Poul Schlüter eller Mogens Glistrup, på én ting: at vi skaber så gode forhold for så mange som muligt i Danmark. Frederiksborg Amts Avis, 23. juni 1972: Jeg tror, jeg vil være i stand til at få et fortrinligt samarbejde uanset hvilken folketingsgruppe, jeg måtte blive medlem af. Jeg har gennem tiderne været vant til at tilpasse mig mange forskellige miljøer. Så hvorfor ikke også i dette tilfælde. B.T., 20. januar 1973: Det er ingen happening. Får vi stemmer og dermed bliver repræsenteret i Folketinget, vil de øvrige partier være hunderædde for, at vi ved det følgende valg skal få stemmer og prøve at tillempe sig vor politik. Endelig kan situationen blive den, at VKR får 83 mandater, S og SF 82 mandater, mens vi sidder med 14 mand i midten. Så er det bare om at forvalte vort pund og få så meget af vor politik igennem som muligt. Ekstra Bladet, 14. april 1973: Jeg tror, at også andre end de utilfredse vil stemme på os. Jeg er optimistisk nok til at tro, at vi får mandater. Af en skrivelse fra Glistrup til mulige sympatisører, dateret foråret 1973: At sidde i Fremskridtspartiets gruppe i den kommende folketingsvalgperiode skal nok blive en oplevelse for livet, såvel hvad angår det saglige som det humørfyldte. Vi er i øvrigt indstillede på, at partiets tilhængere vil gøre alt for at lette arbejdsbyrden for folketingsmedlemmerne og på, at disse skal skære alt det overflødige tidsspilde væk, som de nuværende folketingsmedlemmer lader sig pestilere af. B.T., 6. marts 1973: Om annoncering efter kandidater: Vi ønsker dygtige emner, der kan gå ind for partiet, ligesom et tandpastafirma ønsker dygtige agenter. Det system er mere fair end det nuværende. På den måde får vi folk med den bedst 12\n15 Glistrup om politisk karriere og fremskridtspartiet mulige baggrund og ikke nogen, der kender nogen. Annonce i Jyllands-Posten, 15. september 1972: Partiet vil derfor ikke kræve, at dets folketingskandidater følger nogen bestemt parole. Tværtimod er dets folketingsmedlemmer ene bundet ved deres overbevisning. Partiet forventer, at dets folketingsgruppe i tinget vil fremsætte et væld af konkrete forslag med det sigte at forenkle lovgivningen massivt og kraftigt formindske den offentlige sektors papirplageri over for borgerne. Søndags-Aktuelt, 18. marts 1973: Fremskridtspartiet er et holdarbejde. Det må det blive med en sekscifret vælgerskare. Det er bedre at kritisere mig end slikke mig op og ned ad ryggen. Her er ikke tale om egotrip, men om oprør mod embedsmandsstyret. Ritzaus Bureau, 31. marts 1973, referat af radiotinget: Om partiets otte medlemmer: Jeg har lige så lidt som dem noget at skulle have sagt. Det er partiets hundredetusinder af tilhængere landet over, der bestemmer. Ritzaus Bureau, 14. april 1973: -Skal en kompetent forsamling tage stilling til et program for Fremskridtspartiet inden et folketingsvalg? -Det er noget, som diskuteres meget livligt. For mit eget vedkommende ser jeg skriften på væggen. Hvis vor forgænger Kristeligt Folkeparti ikke have fået fat i den idé, havde det parti i dag siddet med 6 mandater i Folketinget og med et Galluptal til 30 mandater. Det er udelukkende, fordi de lavede det landsmøde i maj 1971, at partiet har vanskeligheder. Morgenposten, 18. marts 1973: Om et politisk manifest, et partiprogram: Det har vi ikke brug for. Vort erklærede mål er, at vi vil af med de sindssyge ting i vort samfund indkomstskatten, papirvældet, lovjunglen. Og vi vil gøre det på et demokratisk grundlag. Alle andre mål er Fremskridtspartiet uvedkommende. Ritzaus Bureau, 31. marts 1973, referat af radiotinget: Om Fremskridtspartiets program: Det er blevet vedtaget ved hundreder af dagligstuemøder og andre møder rundt landet over, ligesom det skete under frihedskampen. Vi spreder vort program, som frihedskæmperne gjorde det ved hver aften at lægge mange hundreder af breve i postkasserne til almindelige mennesker ud over hele landet. Aarhus Stiftstidende, 8. marts 1973: Hvis vor politik bliver gennemført af andre, kan vi kun være glade. Vi lider ikke af taburetkløe, men 13\n16 Glistrup om politisk karriere og fremskridtspartiet skal først og fremmest sætte en skræk i de andre partier. Aalborg Stiftstidende, 15. april 1973: Vi er fuldt ud rede til at danne regering efter et kommende valg. Men vi er også klar til at gå ind i en koalition, hvis vi får en indflydelse, der svarer til vor opbakning i befolkningen. Eneste betingelse er blot, at der sker en forhøjelse af bundgrænsen allerede den første måned ellers vil vi ganske enkelt ikke være med. Kan vi så få de øvrige partier til at gå ind på en aktion over bundgrænsens størrelse, ville det jo være skønt. Berlingske Tidende, 22. november 1972: Vi arbejder skam ikke for sjovs skyld eller for den private ambition. Hvor havde det dog været personligt langt lettere at holde kæft og dermed undgå alle de lavsindede nedrigheder, man udsætter sig for, når man går i virkelig opposition til dette lands magthavere og vil repræsentere et virkeligt alternativ til dem. Ritzaus Bureau, 14. april 1973: Vi har ikke vraggods af hellige køer og fordomme fra gammel tid. Vi går ud i det danske samfund og peger på de tre største samfundsonder i nutiden indkomstskatten, bureaukratiet og lovjunglen. Skal man nå noget mod disse kameler, må man samle alle kræfter om de så i øvrigt er kommunister eller langt ude til højre, det er så inderligt ligegyldigt. Dem, der vil gøre fælles sag mod de tre onder, er bestemt ikke nogen broget flok. Ekstra Bladet, 11. april 1973: Ligesom Socialdemokratiet tog et spring frem i 1870 og gennem 1870erne udviklede sig til det parti, som fik flest ministerposter, sådan vil Fremskridtspartiet udvikle sig i 1970erne og ganske givet blive det parti i det 21. århundrede, der får flest ministerposter. Aarhus Stiftstidende, 18. marts 1973: Vi har jo den vældige fordel modsat de gamle partier at vi begynder med en ren tavle. Vi er ikke på noget punkt tvunget til at forsvare traditioner og ideologier. Socialdemokratiet har været pisket til at forsvare de sociale boligselskaber, Venstre andelsbevægelsen o.s.v, o.s.v. Så er der selvfølgelig den risiko, at vi begår nogle vældige vildmænd. Ekstra Bladet, 20. januar 1973: Fremskridtspartiet er tre sætninger. Kildeskatten løber løbsk. Papirvældet vokser. Paragraftyranniet kvæler det gode humør. Intet andet. Jyllands-Posten, 9. december 1972: Fremskridtspartiet vil som bekendt udrydde de tre store kræftsvulster i dansk økonomi indkomstskatten, bureaukratiet og lovjunglen. Kun på den måde opnås det spring fremad i nationalproduktet, som er det eneste bæredygtige grundlag for, at samfundets pensionister kan få det bedst muligt. 14\n17 Glistrup om politisk karriere og fremskridtspartiet En skrivelse fra Glistrup til mulige sympatisører, dateret foråret 1973: Det er Fremskridtspartiets opfattelse, at embedsmændene og gammelpartierne i disse år driver landet ud i så rædselsfulde tilstande, at det med henblik på de næste fire års folketingsarbejde er særdeles vigtigt, at der kommer så stærk en repræsentation som muligt for det parti, der frem for nogen vil papirvældet, indkomstskatten og lovjunglen til livs. B.T., 17. marts 1973: Af et svar til redaktør Poul Erik Søe: Fremskridtspartiets program er ikke selvmodsigende. Det er tværtimod det eneste partiprogram, der klart oplyser, hvad man vil gøre måned for måned og afstemmer det offentliges udgifts- og indtægtstal præcist med hinanden, således at enhver kan se, at vi kan undvære indkomstskatten. Vi kan i al fald ikke beholde den i den nuværende facon, uden at vi slår umådeligt meget i stykker menneskelige, økonomisk og trivselsmæssigt. Aarhus Stiftstidende, 4. marts 1973: Fremskridtspartiet befinder sig i en dimension som i fladlusens verden. Vi foretrækker hverken det yderste venstre eller højrefløjen, de konservative eller de uafhængige. Vi vil gerne forhandle og samarbejde med alle danske mennesker, hvad enten de ligger til højre eller til venstre. B.T., 8. februar 1973: Vort parti hviler 100 pct. på folkestyrets grundlag, vi hylder ikke statsmagten. Naive er vi måske, men ikke demagoger. 15\n18 Glistrup om Skattens Mønt Glistrup om Skattens Mønt Aalborg Stiftstidende, 15. april 1973: Midt i næste måned indfinder Støvets År sig for den danske indkomstbeskatning. Da vore bedsteforældre avlede den, levede befolkningen bofaste i småsamfund. Familiernes forhold var ensartede og overskuelige. Kyndige og retsindige ligningsfolk fastsatte husmandens og gårdejerens indkomster ihukommende den gamle verselinje: Rev vi i marken let, det er gammel ret. Skete det alligevel at indkomsten sattes lidt for højt, var det til at bære med en topbeskatningsprocent omkring de 2½. Ekstra Bladet, 14. april 1972: Indkomstskatten blev opfundet i forrige århundrede af preussiske skattehjerner. Nu har den overlevet sig selv. Lad os starte med at hæve den skattefri bundgrænse til kr., senere til kr. o.s.v., indtil der ikke betales skat af indtægter. Weekendavisen, 27. oktober 1972: Det, der truer det danske samfund i øjeblikket, er dem, der sidder i ligningsdirektoratet og den røde bygning. Den fædrelandskærlige indstilling i dag ligger i at bekæmpe disse mennesker. B.T., 20. januar 1973: Vi kan jo godt som barnet i legetøjsbutikken blive ved med at sige det vil jeg have. Men vi kan også gøre som i en almindelig husholdning: sætte tæring efter næring. Man kan vælge de lidelser, skattesystemet medfører, eller få alle sine ønsker opfyldt. Toppen af den sidst tjente krone beskæres med 62 pct. Fortsætter stigningen i samme takt som hidtil, trækkes 100 pct. af den sidst tjente krone i Fyns Tidende, 6. februar 1971: Nægt disse regerende politikere skattens mønt. Afvænningskure er nok hårde, men skal patienten gavnes, må der doceres afvænning fra det stof, der misbruges. Aktuelt, 2. maj 1971: Lad os tage det mere principielt og tale om en mand med en jævn og beskeden indkomst på kr. årligt. Tager man f.eks. et gennemsnit for ti år, og vi forudsætter, han har magt over tingene, så vil det ved ganske enkelte foranstaltninger være muligt at koncentrere denne indtægt altså 4 mill. inden for de tre skattelette år 1968, 1969 og Fyns Tidende, 6. februar 1971: I et samfund, hvor en mindre gruppe reelt har monopol på det politiske magtapparat, er der ingen anden praktisk farbar helbredelsesvej, end at hver pengestofleverandør til de offentlige kasser efter evne søger at begrænse sin stofleverance. 16\n19 Glistrup om Skattens Mønt Jyllands-Posten, 5. februar 1972: Forureningsministeren skulle tage fat på finansministeriet, hvor den største mentale forurening finder sted. Men finansministeren vil effektivisere ligningen og gøre trivslen endnu mindre. Han vil have gjort endnu mere uproduktivt arbejde på skattekontorerne. Det er dette århundredes største propagandaløgn, for der vil ikke blive udskrevet en øre mindre i skat. Ekstra Bladet, 14. april 1972: Fjern den tåbelige indkomstskat. Så bliver vi allesammen så rige, at vi samtidig kan afskaffe det, vi bruger skatten til: boligsikring, administration, sociale tilskud og blanketvældet med ansøgninger om skattenedslag og andet tidsspilde. Interview med Glistrup, 16. januar 1973: Erkendelsen af bureaukratiets og indkomstskattens samfundsskadelighed er givet større i dag, end da jeg i slutningen af 1970 kom til det resultat, at man ikke kunne tillade sig bare at tie stille til den misudvikling, som var i gang. Mon ikke mine provokationer har haft en lille del af æren for denne erkendelse, der er et nødvendigt stadium på vejen til fremskridtet? B.T., 17. februar 1971: Indkomstskatten er passé. Pengene skal hentes på indirekte skatter. Selvfølgelig vil staten få færre penge at arbejde med. Det bliver i første omgang de offentlige udgifter, der må skæres ned. Men når en mand gennem nogle år har fået kr. månedligt i stedet for de kr., han får under det nuværende skattesystem, bliver der heller ikke brug for så store statslige midler. Aalborg Stiftstidende, 15. april 1973: Skattetryk fører til en forvridning af den økonomiske struktur. Mange mennesker mener ikke, det kan betale sig at arbejde og investere, med mindre det kan ske sort. Bedsteforældrenes idéer om skattebetaling efter evne er blevet til skattesnydning efter evne. Dette fører igen til forvridning af retsbegreberne og dermed sænkning af kulturstadet. Som tiden går bliver det plattere og plattere umuligt at opretholde en indkomstskat rent teknisk. Med nutidsspecialiseringens stadigt skiftende beskæftigelsesstruktur kan ingen ligningsmand være tilstrækkelig sagkyndig til at kunne bedømme den virkelige indtjening og de virkelige driftsomkostningsfradrag. Skal man nå et stykke ad vejen, må man bruge de største genier i hver generation på noget så goldt og samfundsmæssigt urentabelt som skattearbejde. Staten må sætte kontrollanter på hver enkelt skatteyder for at følge ham i hans dagligfærd for at få fastlagt det nødvendige grundlag for den indkomstmåling, som er indkomstbeskatningens alfa og omega. Morgenposten, 11. marts 1973: Og jeg kan med fuldstændig saglig overbevisning sige, at som forholdene er nu, er indkomstskatten overflødig, og det er aldeles meningsløst, at folk er ude for de åg, den tynger dem under. Indkomstskatten er med de udviklingstendenser, der er, en død foreteelse om år i alle lande. Hvorfor skal Danmark ikke udnytte de fordele, der er ved, at landet bliver det første, som 17\n20 Glistrup om Skattens Mønt afskaffer den. B.T., 20. januar 1973: Vi er det lang, der har skatteproblemerne længst inde på livet. Det er ganske naturligt, at det kommer først her. B.T., 23. august 1972: Når vi som det første land i Europa ophæver den direkte beskatning, vil der tilflyde landet en masse udenlandsk kapital. Det vil øge efterspørgselen efter arbejdskraft, og det vil få de ufaglærtes lønninger til at gå i vejret. B.T., 20. januar 1973: Jeg vil starte med en skattefri bundgrænse på kr. Alt hvad der tjenes derudover beskattes med 50 pct. I 1975 hæves bundgrænsen til kr. I 1976 til kr. I 1977 til kr. Fra 1. januar 1978 bortfalder indkomstskatten, og Sankt Hans Aften 1979 markeres begivenheden med, at alle skattevæsenets arkiver brændes på bålene. Materialet må tilintetgøres, så systemet ikke genindføres. Sjællands Tidende, 20. marts 1973: Når folk bliver fri for at betale skat, så bliver vi heller ikke nødt til at betale dem socialhjælp til deres teaterbilletter, bordtennisundervisning, huslejer og lignende. Som det er nu, haler man under megen skrig og skrål 1000 kr. op af lommen på hr. værkfører Petersen. Disse føres igennem en omfattende administration. Til syvende og sidst bliver der 600 kr. tilbage, og dem giver man så værkføreren igen i form af tilskud til boliger, børnehaver og lignende. Morgenposten, 11. marts 1973: Nu må man give socialhjælp til folk, der tjener kr., fordi de på grund af indkomstskatten har så lidt til disposition til sig selv, men hvis man i stedet lod dem beholde deres penge i egne lommer, lod dem betale deres egne udgifter, hvad enten det er til teater, undervisning, trampolinspringning eller hvad, ville man opnå noget administrativt væsentligt enklere. Man skal hellere stryge hunden med hårene end mod hårene. Det er den enkle lære, danske politikere bør forstå og ikke fortsætte ad de baner, som var gængse i livremsperioden. Den går ikke at piske folk med skorpioner, men langt, langt bedre, hvis man følger det, der giver medvind og medløb. Morgenposten, 18. marts 1973: Folk kan jo betale, hvad tingene koster, når de selv får lov til at beholde, hvad der er i lønningsposen. Berlingske Tidende, 11. marts 1973: Hvis man fik fat i de sorte penge, ville alt i samfundet gå i stå. Sorte penge er nødvendige med de 18


» Politiken, 20/4/2004\nByens bedste bønner\nVi Rejsers guide til ti gode kaffeoplevelser i Rom.\nKufferterne er pakkede, og alt er klar til Rom-turen. Med i bagagen er naturligvis en af de mange guidebøger, der beskriver den Evige Stads mange herlig- og seværdigheder, bl.a. nogle af de mange hyggelige restauranter, pizzeriaer, trattoriaer og vinbarer.\nMen hvor går man egentlig hen, hvis man vil smage den berømte italienske kaffe, der – med rette – er hovedårsagen til at mange italienere lider af ”gastronomisk hjemve”, når de befinder sig uden for fædrelandets grænser?\nValget er mere end almindeligt svært i Roms jungle af efter sigende i alt ca. 5.900 barer og cafeer. Politiken har derfor besøgt og drukket sig gennem ti af den italienske hovedstads mest kendte, traditionsrige, hyggelige og særprægede cafeer.\nStuder de ti muligheder og vælg fx at træde i Paven eller Fellinis fodspor, nyd den samme højtidelige atmosfære som H.C. Andersen, da han i årene 1833-34 opholdt sig i Rom, indtag kaffen i selskab med kommunismens afdøde koryfæer eller i en stilfuldt indrettet ”kosmopolitisk dagligstue” eller simpelthen i selskab med de lokale beboere i Roms gamle Trastevere-kvarter.\nGod tur og god kaffe!\n1. Antico Caffé del Brasile\nÅben: Man.-lør. kl. 6.00-20.30, søndag lukket.\nSpecialitet: Caffé del Papa\nAntico Caffé del Brasile ligger et godt stenkast fra såvel Colosseum som Forum Romanum i Roms Quirinal-bydel. Den lille café slog første gang dørene op i 1905. I cafeen brænder man selv de fem forskellige kaffeblandinger, der sælges. Den mest berømte er “Caffé del Papa”, Pavens kaffe. Blandingen har fået dette navn, da den nuværende Pave Paul Johannes II i sine unge dage - da han læste teologi på det nærliggende Angelicum-universitet - ofte kom på Antico Caffé del Brasile.\nHerudover var cafeen - særligt i tiden lige før anden verdenskrigs udbrud - mødested for en lang række lærde og kulturpersonligheder, der kom for at diskutere verdens gang. I dag er Caffé del Brasile mest frekventeret af folk fra det lokale Quirinal-kvarter. Ønsker man at træde i Pavens fodspor, kan dette passende gøres i forbindelse med et Colosseum-besøg.\n2. Caffé Sant’Eustachio\nÅben: Tors.-tirs. kl. 8.30-01.00, onsdag lukket.\nPrisniveau: Over middel\nSpecialitet: Grancaffè speciale\nEt af romernes mest populære kaffetempler, Sant’Eustachio, ligger mellem Pantheon og Piazza Navona, lige bag det italienske Senat. Cafeen blev grundlagt i 1938 og mosaikhjorten - cafeens varetegn - i gulvet har været med lige fra starten. De mange forskellige kaffesorter, der kommer fra alle dele af verden, bliver brændt i cafeens baglokale på en gammeldags kaffebrænder, der opvarmes med træ. Sant’Eustachios kaffes berømmede kvalitet har for længst krydset såvel Roms som Italiens grænser, hvilket ifølge ejeren Raimondo Ricci har tiltrukket berømtheder som bl.a. John F.\nKennedy, Boris Yeltsin, Sylvester Stallone og Naomi Campbell. Cafeens speciale er den cremede espresso “Grancaffé speciale”, men udvalget af forskellige blandinger er næsten ubegrænset. Til slikmundene kan anbefales “il Grancappuccino” eller den varme chokolade med flødeskum, lavet med ægte kakaobønner.\n3. Caffé Tazza D’Oro\nVia degli Orfani 84-86\nÅben: Man.-lør. kl. 7.00-20.00, søndag lukket.\nSpecialitet: Monachella – espresso med flødeskum\nEn af Roms mest kendte cafeer, Caffé Tazza D’Oro, Den Gyldne Kop, ligger lige overfor det over 2.000 år gamle Pantheon. Tazza D’Oro slog dørene op i 1946.\nCafeens indretning med bambusrør på væggene, tre-vingede ventilatorer i loftet og store gennemsigtige beholdere med umalede kaffebønner giver Den Gyldne Kop en charmerende førkrigs-koloniagtigt atmosfære.\nI cafeen kan man bl.a. finde eksotiske kaffeblandinger som fx. Jamaica Blue Mountain og den sjældne Maragogype fra Nicaraqua, hvilket gør Tazza D’Oro til et sandt Mekka for ægte kaffeelskere. Ønsker man at købe en pose friskmalet kaffe af en særlig sort, er det muligt først at smage på varen. Cafeens oprindelige ejer rejste meget i Sydamerika og var så begejstret for dette kontinent og dets kaffe, at han som cafeens varetegn valgte den frodige, mørklødede angiveligt latinamerikanske kvinde på ydermuren, der sår kaffebønner. Har man for alvor fået smag for kaffen fra Tazza D’Oro, er det sågar muligt at bestille sin kaffe via cafeens hjemmeside: www.tazzadorocoffeeshop.com.\n4. Antico Caffé Greco\nÅben: Man.-lør. kl. 8.30-20.00, søndag kl. 10.30-19.00\nSpecialitet: Ingen særlig\nRoms ældste café, der ligger nær Den Spanske Trappe, er en institution i den Evige Stad og ikke til at komme udenom. Caffé Greco blev grundlagt i 1760 af en græker (deraf navnet), og har i hele sin levetid været tilholdssted for et væld af italienske og udenlandske kulturpersonligheder, bl.a. Keats, Byron, Goethe, Liszt, Wagner, Casanova, den skøre Kong Ludvig af Bayern samt vore egne H.C. Andersen og Bertel Thorvaldsen. Blandt de mange gamle fotos på væggene finder man også en indramning med nogle af H.C. Andersens skitser og notater samt et billede af digteren selv. I 1953 tildelte de italienske myndigheder Caffé Greco prædikatet ”bevaringsværdig som følge af historisk og national interesse”. De gamle fotos, stolenes lidt tunge, røde plysbetræk, tjenernes til tider andægtige miner samt en atmosfære, der på visse tidspunkter kan være næsten højtidelig, er alt sammen med til at give den besøgende en fornemmelse af, at en god del af cafeens historiske vingesus er forblevet intakt. Klientellet er en skønsom blanding af romere iført læsebriller og dagens avis, der gør hvad de kan for at holde stedets litterære historie i hævd, blandet med turister fra resten af verden. Priserne er dyre, hvilket er ok, atmosfære og historisk vingesus taget i betragtning.\nÅben: Alle ugens dage kl. 7.00-01.00.\nSpecialitet: Caffé Confuso og Frapuccino\nGiolitti er et kendt efternavn i Roms cafe-miljø. Den familiedrevne virksomhed startede i 1870 inden for mejerisektoren. I 1930 slog familien dørene op til det, der er blevet en af Roms mest kendte isbarer, som imidlertid også er velforsynede på kaffe-fronten. Beliggenheden klods op ad det italienske Parlament bevirker hyppige besøg af folkevalgte, deres assistenter og andet politisk godtfolk. En anekdote fortæller, at en lille håndfuld toppolitikere i 1964 samledes i Giolittis kaffestue og besluttede, at Giuseppe Saragat skulle være Italiens kommende premierminister.\nTi minutter senere blev bekendtgørelsen gjort i Parlamentet. Den nuværende ejer, Nazzareno Giolitti, fortæller, at oppositionens leder, Francesco Rutelli, er så vild med Giolittis Slush-Ice, at han automatisk bliver inviteret til prøvesmagning, når Giolitti introducerer en ny smag. Også cafeens to ovennævnte specialiteter - hhv. espresso og capuccino - er en fryd for ganen: først flydende mørk chokolade, dernæst kaffe, så zabaione (æggepunch med Marsala-dessertvin) og til sidst kakao drysset med løs hånd. Skal prøves!\n6. Bar San Calisto\nÅben: Man.-lør. kl. 6.00-01.00, søndag lukket.\nSpecialitet: Knust is med kaffesmag og espresso med hjemmelavet flødeskum.\nBar San Calisto er beliggende nær den smukke Piazza Santa Maria in Trastevere i hjertet af Roms karakteristiske og idylliske Trastevere-kvarter. Her er Bar San Calisto en institution i en sådan grad, at de lokale blot benævner stedet som “Marcello’s” efter ejeren Marcello Forti, der som regel er at finde ved kasseapparatet. Baren har omkring 40 år på bagen, og dens klientel består af en skønsom blanding af lokale bohemer og flippere, ekstravagante kunstnertyper, udenlandske studerende og så ganske almindelige mennesker. Duften på San Calisto er ofte en blanding af friskrullede joints og nybrygget kaffe. Befinder man sig i Trastevere om aftenen, må man ikke gå glip af et besøg hos Marcello’s - enten for at nyde en aperitif inden middagen eller en espresso efter - for at tage San Calistos brogede persongalleri i øjesyn.\n7. Vezio’s Bar\nÅben: Man.-lør. kl. 7.00-20.30, søndag lukket.\nVezio’s Bar har en ca. 100 år lang historie bag sig. Den gemmer sig bag en noget anonym facade i Roms jødiske ghetto og har taget navn efter ejeren Vezio Bagazzini. Når man træder ind i baren, bliver man et kort øjeblik i tvivl om, hvorvidt Berlin-muren nogensinde er faldet. For Vezio er glødende kommunist, og han har ladet sin bar befolke med hele hæren af en fortabt ideologis koryfæer, såvel italienske som internationale: Lige fra Che Guevara og Marx over Stalin til den italiensk kommunismes førstetænker Antonio Gramsci. Baren ligger da også blot en godt stenkast fra Via del Plebiscito, hvor det hedengangne italienske kommunistparti havde hovedkontor op til starten af 1990’erne. Kommunistpartiets politiske arvtagere, Venstredemokraterne, er flyttet længere væk. ”Alligevel”, fortæller Vezio, “kommer partikammeraterne ofte forbi for at få en kop kaffe og tale om politik og fodbold”. Garanteret en af Roms mest kuriøse cafeer!\nÅben: Alle ugens dage kl. 7.30-23.30\nSpecialitet: Caffé Marrochino (espresso med chokolade, kakao og flødeskum)\nRosati, der er en af Roms mest kendte såkaldte historiske cafeer, så dagens lys for først gang i 1922. Rosati ligger skulder om skulder med den smukke Piazza del Popolo i Roms centrum og har til alle tider været et mødested forla Roma bene, Roms pæne borgerskab. Flere af Italiens nu afdøde litterære sværvægtere som Alberto Moravia, Italo Calvino og Elsa Morante var i en årrække stamgæster på Rosati. Det samme var morgenmennesket Federico Fellini, der indtil sin død i 1993 var fast morgenkaffe-gæst sammen med filosofvennen Luciano De Crescenzo. I 1970’erne, hvor terrorismen rasede i Italien, var Rosati især et mødested for den politiske højrefløj, hvilket i 1980 førte til to bombeattentater ved og i cafeen. I dag er Rosatis marmorgulve, interiørets mørke træ, de antikke spejle og bartendernes hvide uniformer med til at give den besøgende en følelse af at være kommet til et sted med ånd og tradition.\n9. Antico Caffé della Pace\nÅben: Man. kl. 16.00-03.00, tirs.-søn. kl. 9.00-03.00\nSpecialitet: Ikke nogen særlig. Men kaffen laves på den legendariske Faema E61-espressomaskine fra 1961.\nBar della Pace, Fredens Bar, som cafeen også kaldes, er omtrent 100 år gammel. Med beliggenhed i et af Roms hotte gå-i-byen-områder (bag Piazza Navona) har den i lang tid hørt til blandt Roms mest hippe cafeer. Bar della Pace er da også et populært mødested for skuespillere, tv-folk, kunstnere, politikere og andre små og halvstore vip’er. Af den grund er baren også flittigt frekventeret af sultne paparazzier på udgik efter et godt “skud”. En af beatgenerationens store digtere, Gregory Corso, var en overgang stamgæst. Det samme var den kendte italienske digter Ungaretti.\nI dag, tro mod sin poetiske tradition, arrangerer Bar della Pacepoetry slammed højtlæsning hver fredag i tidsrummet kl. 15-18.00. Bar della Pace skal man mest af alt besøge for at føle sig tilbagelænet og trendy og for at kunne sige, at man har været der.\n10. Gran Caffé La Caffettiera\nÅben: Søn.-tirs. kl. 10-21.00, ons.-lør. kl. 10-24.00\nSpecialitet: Il cafe Gran Caffettiera\nLa Caffettiera, Kaffekanden, er hjemhørende i Roms centrale og hyggelige kunstnergade, Via Margutta, hvor kunstgallerier og -atelier ligger side om side.\nI samme gade havde Rembrandt og Picasso engang deres daglige gang. Cafeen er blot fra 1999 og dermed guidens yngste. Til gengæld er bygningen, der huser La Caffettiera, fra 1872. Når man træder ind af det diskrete indgangsparti åbenbares en overraskende hyggelig café med spejle, lysestager og visse møbler i Liberty-stil. De store ovenlysvinduer, den smukke, antikke lysekrone og ditto spejle, den gamle grammofon, bogreolen og vetrineskabet giver cafeen en charmerende og intim atmosfære, der nærmest kan beskrives som ”kosmopolitisk dagligstueagtig”. Campaiolo-familien, der driver La Caffettiera, kommer fra kaffens hovedstad Napoli. Det samme gør opskriften på specialiteten, der bærer cafeens navn: flydende varm chokolade, et skud koncentreret kaffe, mælk, der er skummet, og et drys kakao. Ren fløjl for ganen!


Tøfler Salamera CP75655 ZAPATILLA INTERIOR VICHY AZUL MARINO SALAMERAS (2169136469) -Sko TÃ¸fler Køb - find udsalg & tilbud - Online udsalg af Tøfler Salamera CP75655 ZAPATILLA INTERIOR VICHY AZUL MARINO SALAMERAS (2169136469) - Køb billigt designertøj og modetøj online - alt i dametøj, herretøj, børnetøj og smykker\nPris resultat for Tøfler Salamera CP75655 ZAPATILLA INTERIOR VICHY AZUL MARINO SALAMERAS (2169136469)\n» Sko TÃ¸fler » Salamera » Tøfler Salamera CP75655 ZAPATILLA INTERIOR VICHY AZUL MARINO SALAMERAS (2169136469)\nBilligeste tilbud / pris fundet er 292.00 fra Spartoo Sko.\nTøfler Salamera CP75655 ZAPATILLA INTERIOR VICHY AZUL MARINO SALAMERAS (2169136469) Prices\nSpartoo Sko Tøfler Salamera CP75655 ZAPATILLA INTERIOR VICHY AZUL MARINO SALAMERAS (2169136469) 292.00\nSe flere billige / udsalg varer i kategorien Salamera\nSe flere billige / udsalg varer i kategorien ZAPATILLA\nSe flere billige / udsalg varer i kategorien INTERIOR\nSe flere billige / udsalg varer i kategorien VICHY\nSe flere billige / udsalg varer i kategorien MARINO\nSe flere billige / udsalg varer i kategorien SALAMERAS\nDesignertøj, modetøj, dametøj, herretøj og børnetøj. Køb Tøfler Salamera CP75655 ZAPATILLA INTERIOR VICHY AZUL MARINO SALAMERAS (2169136469) online billige-modeshops.dk hjælper dig med at finde forhandlere og bedste tilbud på Tøfler Salamera CP75655 ZAPATILLA INTERIOR VICHY AZUL MARINO SALAMERAS (2169136469)


Campus Kujalleq - Page 3 of 16 - Gymnasium | Erhvervsuddannelser | Turismeuddannelser | Kurser.\nGymnasium | Erhvervsuddannelser | Turismeuddannelser | Kurser.\nBy Mike Ravn Gabrielsen, 2 år 3. september 2020 ago\nCampus Kujalleq har nu dimitteret 8 nye serviceøkonomer: Maria Heilmann, Malou Nielsen Møller, Kaya Riis, Kari Noahsen, Palu Geraae, Viila Broberg, Bent Kielsen og Erneeraq Benjaminsen. Det sidste semester har været anderledes pga forholdene i turismebranchen. Alligevel får Grønland nu Read more…\nBy Salik Nielsen, 2 år 18. august 2020 ago\nÅrets to første studiner fra GUX Qaqortoq.\nÅrets to første studiner fra GUX Qaqortoq. Begge sluttede deres GUX-uddannelse med eksamen i faget dansk her mandag formiddag. (karakterer i parentes) Tuperna Buutili Dolfine Louise Lund Lea Winther Sanimuinaq Pedersen Efter endt eksamen fik de to piger æren af Read more…\nBy Mike Ravn Gabrielsen, 2 år 22. juni 2020 ago\nVejledning i forbindelse med de dage, hvor studenter springer ud og får huer på\nVejledning i forbindelse med de dage, hvor studenter springer ud og får huer på Under nugældende COVID-19 regler på CAK lukkes der ikke fremmede ind i vores skolebygninger. Familie og venner der vil være med til at sætte hue på Read more…\nBy Salik Nielsen, 2 år 2. juni 2020 ago\nDimission: Arktisk Guide 2020\nArktisk Guide klasse 2020 dimitterede i går på NI i Qaqortoq – efter et noget anderledes skoleophold og dimission end normalt – med passende afstand mellem de få deltagere, men til gengæld med taler og pårørende fra hele kysten. På Read more…\nBy Salik Nielsen, 2 år 29. maj 2020 ago\nHer kan du logge ind på\nInternetadgang til Outlook\nProgram til PC-support


Berlin Akvarium 2013 – 3004.dk\nI 2013 tog Charlotte og jeg en forlænget weekend til Berlin. Det var marts måned og vejret var ikke perfekt, men der skal mere til for at stoppe fotografen og Tour-busserne i Berlin! 🙂


Vilks' hjem udsat for brandattentat\nLørdag d. 15. maj 2010, kl. 13.43\nOpdateret lørdag d. 15. maj 2010, kl. 13.45\nUkendte gerningsmænd har smadret en rude og hældt benzin ind i den svenske Muhammedtegner Lars Vilks' hus i Skåne. Herefter er der blevet stukket ild på huset. Det oplyser det svenske nyhedsbureau TT. Vilks var ikke til stede i huset under episoden.\n- Vinduer blev slået ind, og flasker med benzin blev kastet ind i huset. En mindre brand opstod ved facaden, skriver Helsingborgs Dagblad i sin netudgave.\nLars Vilks overvejer nu på at flytte fra huset.\n- Jeg tror ikke, at jeg kan blive boende. Det er åbenbart et højrisikoområde, siger Vilks til det svenske nyhedsbureau TT.\nVilks forlod huset omkring klokken 23.30 fredag og en bekendt af ham opdagede skaderne fra attentatet lørdag.\n- Der er ikke sket så mange materielle ødelæggelser. Vinduer er slået ind, og der er tændt ild i et gardin. Det er ikke rart, men jeg er blevet hærdet. Jeg får trusler hele tiden, men det er svært at vide, hvad der ligger bag dem.\nDe ukendte gerningsmænd hældte benzin ind i huset.\nSvensk politi efterforsker brandattentatet mod hans hus som forsøg på mordbrand.\nOverfaldet kommer kun få dag efter Lars Vilks blev overfaldet under en kunstforelæsning på Uppsala Universitets filosofiske fakultet.\nHer rejste en mand sig op midt under foreløsningen og styrtede op til Lars Vilks. Overfaldsmanden nikkede Vilks en skalle, så han røg ind i væggen og mistede sine briller. Derudover kom han ikke noget til.