Handlingsplan Danmarks Evalueringsinstitut. Citat med kildeangivelse er tilladt - PDF\nHandlingsplan Danmarks Evalueringsinstitut. Citat med kildeangivelse er tilladt\nDownload "Handlingsplan 2015. 2014 Danmarks Evalueringsinstitut. Citat med kildeangivelse er tilladt"\n2 Handlingsplan 2015\n3 Handlingsplan Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse er tilladt Publikationen er kun udgivet i elektronisk form på: ISBN (www)\n4 Indhold Forord 5 2 Dagtilbud for børn 7 3 Grundskole 10 4 Ungdomsuddannelse 13 5 Videregående uddannelse 16 6 Voksen- og efteruddannelse 19 7 Tværgående projekter 22 8 Netværk 25 9 Oversigt over projekter 28\n5 Forord Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) har hermed glæden af at kunne præsentere sin handlingsplan for Handlingsplanen er behandlet i EVA s bestyrelse og repræsentantskab. Handlingsplanen beskriver instituttets arbejdsprogram for det kommende år, og har til formål at give EVA s interessenter samt skoler, institutioner og andre interesserede et indblik i kommende projekter og den sammenhæng, de indgår i. EVA sætter projekter i gang på såvel dagtilbudsområdet som alle uddannelsesniveauer fra grundskole over ungdomsuddannelse og videregående uddannelse til voksen- og efteruddannelse. På universitetsområdet sætter EVA projekter i gang for andet år i træk. Det tværgående perspektiv Som et institut, der dækker hele uddannelsessystemet, har EVA mulighed for at igangsætte evalueringer, analyser og undersøgelser, der skaber ny viden om snitflader og overgange mellem og på tværs af uddannelsesområderne. Det er en vigtig prioritering for EVA, at instituttets handlingsplan for 2015 indeholder projekter, der går på tværs. En særlig opgave i de kommende år er at følge de store reformer, der skal implementeres på de områder, EVA beskæftiger sig med. EVA vil fra 2015 bl.a. følge implementeringen af reformen af pædagoguddannelsen, og herunder de styrkede specialiseringer på uddannelsen. Se kapitel 6 for at læse mere om EVA s tværgående projekter. Fornyet fokus på kvantitative metoder og effekt EVA anvender i evalueringer og undersøgelser både kvalitative og kvantitative metoder. I slutningen af 2014 lancerer EVA et Center for kvantitative studier, der har til formål at samle og styrke EVA s kvantitative metodeberedskab, herunder arbejdet med effektstudier. I handlingsplanen for 2015 kan EVA s satsning på effektstudier fx ses i projekterne Effekten af sprogvurderinger for treårige og Effekt af lederuddannelse. Læs mere om Center for kvantitative studier på EVA kommer helt tæt på undervisningen Handlingsplanen for 2015 prioriterer dels kvantitative metoder, dels har den et klart fokus på at komme helt tæt på den gode undervisning det der virker og giver kvalitet i hverdagen. EVA har derfor de sidste par år opgraderet medarbejdernes metodiske kompetencer i observationsstudier. EVA s medarbejdere gennemfører projekter helt tæt på praksis med henblik på at levere viden om, hvad der kan gøre god undervisning endnu bedre. I 2014 gennemførte EVA et omfattende projekt om den gode undervisning på mellemtrinnet i grundskolen. I 2015 bruger vi projektet som afsæt for en række formidlingsaktiver til sektoren. EVA leverer viden, der kan anvendes i praksis Sidst, men ikke mindst, prioriterer EVA at igangsætte aktiviteter, der bidrager til konkret udvikling og kapacitetsopbygning i praksis. Det vil sige, at EVA anvender mange ressourcer på at formidle den viden, der frembringes i de konkrete projekter til de professionelle, som kan drage nytte af vores resultater i deres arbejde i dagtilbud og på uddannelsesinstitutioner. I 2015 vil der således være afsat midler under handlingsplanen til at gennemføre en række aktiviteter for og med kommuner, dagtilbud, skoler og uddannelsesinstitutioner, der bidrager til at understøtte praksisudvikling lokalt. Handlingsplan\n6 I årets handlingsplan findes en række projekter, der har direkte fokus på at formidle eksisterende forskning og viden i et format, der gør det let omsætteligt til praksis. Det er bl.a. magasinet Bakspejlet på dagtilbudsområdet, der formidler forskning til praksisfeltet, og Undervisning for alle, som er et magasin vi for andet år i træk udgiver på grundskoleområdet, der har fokus på at bidrage til udvikling af undervisningen på skolerne. EVA s magasiner udvikles og produceres som princip altid på baggrund af behovsundersøgelser blandt de målgrupper de henvender sig til. Dermed sikrer vi, at EVA leverer viden, som er anvendelig i praksis af fagprofessionelle i hverdagen. Fælles udvikling er et gennemgående element i handlingsplanen for For EVA er det afgørende at sikre udvikling af praksis gennem frembringelse af viden som er relevant og anvendelig for de målgrupper, vi henvender os til. Derfor vil EVA på det videregående uddannelsesområde iværksætte målinger af sektorens medarbejderes og lederes holdninger til centrale spørgsmål. Formålet er at styrke viden om og forståelse af reformers udmøntning. EVA inviterer derfor studerende, undervisere og ledere på tværs af uddannelsesområder til at indgå i paneler, der på sigt vil kunne bidrage med viden til EVA s projekter og til den offentlige debat. Ud over de kapacitetsopbyggende aktiviteter, der fremgår af handlingsplanen, har EVA en række kontinuerlige formidlingsaktiviteter i form af gå-hjem-møder, seminarer, samt kursusaktivitet i evalueringsmetode- og design. Aktiviteterne formidles i EVA s elektroniske nyhedsbrev under overskriften EVA Update, og samtlige tiltag vil også fremgå af instituttets hjemmeside. EVA har en række faste opgaver for ministerier mv., og derudover gennemfører EVA hvert år mange rekvirerede opgaver og konsulentydelser som indtægtsdækket virksomhed. EVA s rekvirerede opgaver fremgår ikke af handlingsplanen, men interesserede kan læse mere på Bagest i denne handlingsplan findes en aktuel oversigt over projekter fra EVA s handlingsplaner for 2013, 2014 og Linda Nielsen Bestyrelsesformand Mikkel Haarder Direktør Handlingsplan\n7 2 Dagtilbud for børn Skandinavisk forskning på dagtilbudsområdet Nyere forskning viser, at de udviklings- og læringsmuligheder, børn møder i deres dagtilbudsliv, har afgørende betydning for deres senere skolegang og videre uddannelse. Derfor er der kommet øget politisk opmærksomhed på at udvikle kvalitet i dagtilbud og på at basere denne udvikling på solid forskning på området. Med dette projekt er Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) med til at samle kvalitetsvurderet aktuel forskning i databasen Nordic Base of Early Childhood Education and Care (NB-ECEC). I resumeform bliver valid forskning let tilgængelig for dagtilbudsområdets praktikere og interessenter, som hurtigt kan danne sig et overblik over, hvad der findes af solid viden, som man kan bygge udviklingstiltag på. Desuden vil man tydeligt kunne se, hvilke områder der allerede er forsket i, og hvor der kan være behov for at foretage nye forskningssatsninger. Ved udgangen af 2014 vil otte års skandinavisk dagtilbudsforskning ( ) være kortlagt og vurderet. Dermed vil mere end 400 kvalitetsvurderede, aktuelle studier være tilgængelige i resumeform, og de studier, som er offentligt tilgængelige i elektronisk form, vil kunne downloades direkte af praktikere og andre interessenter. Skandinaviske dagtilbud bygger i høj grad på en ensartet tilgang til dagtilbudsområdet. Denne ensartethed gør det muligt at drage paralleller inden for skandinavisk dagtilbudsforskning, og projektet medfinansieres derfor af det svenske Skolverket og det norske Utdanningsdirektoratet. I 2015 vil dagtilbudsforskning publiceret i 2014 blive kortlagt og vurderet af en ekstern aktør og af et skandinavisk forskerpanel. Resultatet vil indgå i NB-ECEC og danne baggrund for EVA s årlige magasin Bakspejlet. Intentionen er, at kortlægning og vurdering samt udvikling og drift af NB-ECEC fortsat sker i et samarbejde med Utdanningsdirektoratet i Norge og Skolverket i Sverige. Årsmagasinet Bakspejlet Magasinet Bakspejlet formidler udvalgte forskningsresultater fra den årlige kortlægning og viden om EVA s evalueringer og undersøgelser. Det henvender sig til ledere og pædagogisk personale inden for dagtilbudsområdet. Magasinet skal øge tilgængeligheden af forskning på det pædagogiske område, så målgruppen nemt kan holde sig fagligt opdateret. Desuden bidrager magasinet med inspiration til udvikling af den pædagogiske praksis og understøtter konkrete tiltag og handlinger. Formålet med magasinet er at bidrage til en stærkere vidensbasering af det pædagogiske arbejde på dagtilbudsområdet, da det kan skabe et grundlag for dagtilbud af god kvalitet. Magasinet sendes til alle dagtilbud og øvrige centrale aktører på området og offentliggøres desuden på EVA s hjemmeside. Vi har løbende givet tematisk adgang til artiklerne fra tidligere års udgaver af Bakspejlet på I 2015 vil vi skabe en samlet digital platform for samtlige artikler fra de otte årgange, som giver nemmere adgang til den viden, man som fx dagtilbudsleder, forvaltningsansat eller studerende søger. Handlingsplan\n8 EVA har udgivet Bakspejlet siden 2008, og vi har i alle årene fået en meget positiv respons på magasinet. Samarbejde mellem forældre og dagtilbud Det er i dag en udbredt opfattelse, at et tæt samarbejde mellem forældre og dagtilbud spiller en central rolle for børns trivsel, udvikling og læring. Både dagtilbudsloven, manifestet for Ny Nordisk Skole og Pejlemærker fra Task Force om Fremtidens Dagtilbud fremhæver vigtigheden af et sådant samarbejde. Der eksisterer dog meget lidt viden om, med hvilket formål, om hvad og hvordan forældre og dagtilbud samarbejder. EVA ønsker at bidrage med viden på området og igangsætter derfor i 2015 en både kvantitativ og kvalitativ undersøgelse af samarbejdet mellem forældre og dagtilbud, der kan belyse betydningen af samarbejdet. Den kvantitative undersøgelse afdækker: Rammer for samarbejdet: Hvad er formålet med samarbejdet, og hvilke børn, hvilke forældre og hvilket personale indgår i samarbejdet? Indhold i samarbejdet: Hvad samarbejdes der om (fx barnets udvikling, inklusion, læring i hjemmet)? Organisering af samarbejdet: Hvordan samarbejdes der (ved forældremøder, statussamtaler, forældrecaféer, forældreintra, sms-ordninger m.m.)? Den kvantitative undersøgelse følges op af kvalitative fokusgruppeinterviews for at få dybtgående viden om udvalgte elementer i afdækningen. På baggrund af undersøgelsens resultater vurderer EVA, hvilket produkt der er bedst egnet til formidling og inspiration. Målgrupperne for projektet er dagtilbud, forældrebestyrelser og pædagogiske konsulenter. Projektet vil bidrage med konkret viden om samarbejdet, herunder hvilke udfordringer og potentialer der er, og inspiration til, hvordan pædagoger, ledere og forældre kan håndtere og udvikle samarbejdet til gavn for børnene. Effekten af sprogvurderinger af treårige EVA vil i 2015 undersøge, om gennemførelse af sprogvurderinger af børn i treårsalderen har en effekt på børnenes senere sprog- og læseudvikling. I juni 2010 blev dagtilbudsloven ændret som led i regeringens afbureaukratiseringsprogram, hvilket bl.a. omfattede reglerne om sprogvurderinger af børn i treårsalderen (dagtilbudslovens 11). Hvor kommunerne tidligere skulle tilbyde en sprogvurdering af alle børn i treårsalderen, er kommunerne nu alene forpligtede til at sprogvurdere børn, som formodes at have behov for en opfølgende sprogindsats. EVA s undersøgelse fra 2011 af kommunernes sprogvurderingspraksis efter den nye lovgivning viser, at andelen af børn, der sprogvurderes, er faldet markant efter indførelsen af loven, helt efter intentionen. Undersøgelsen peger dog også på, at der er sket et fald i andelen af børn, som institutionerne i forlængelse af sprogvurderingerne vurderer har et ekstra behov for sprogstøtte. Det er derfor interessant at undersøge, om andelen af børn, en institution vælger at sprogvurdere, har betydning for børnenes efterfølgende sprog- og læseudvikling. EVA gennemfører en effektundersøgelse af treåriges sprogvurderinger baseret på en såkaldt IV-estimation. Her udnyttes det, at ændringen af dagtilbudsloven i 2010 skaber et naturligt eksperiment, hvor andelen af børn, der sprogvurderes, falder markant. Sprogvurderingen i børnehaveklassen samt den nationale læsetest i 2. klasse overvejes som effektmål. Effektundersøgelsen vil blive tilrettelagt i samarbejde med en metodeekspert i IV-estimation og en faglig ekspert inden for børns sprogudvikling for at sikre sammenhæng mellem effektmål og undersøgelsesdesign. Pædagogisk brug af it og digitale medier I disse år udbredes brugen af digitale medier som tablets, smartphones, digitale kameraer og bærbare computere som redskaber i det pædagogiske arbejde. En kortlægning fra 2014 udarbejdet i forbindelse med den fællesoffentlige Strategi for digital velfærd ( ) viser, Handlingsplan\n9 at 75 % af dagtilbuddene i betydeligt omfang anvender digitale redskaber i forbindelse med læringsaktiviteter. Kortlægningen viser også, at der trods et teknologisk kvantespring de seneste to-tre år fortsat er et potentiale for at udnytte de muligheder, den teknologiske udvikling giver. Et stærkere ledelsesmæssigt og didaktisk fokus er en forudsætning for at kunne udnytte dette potentiale. Dagtilbuddene mangler generelt viden om, hvilke muligheder der findes med hensyn til at understøtte læringsprocesser med digitale redskaber. En norsk undersøgelse refereret i Bakspejlet 12 peger også på, at pædagoger efterspørger flere digitale kompetencer i det pædagogiske arbejde, så de kan reflektere mere kritisk og kompetent over brugen af de digitale redskaber. Med dette projekt vil EVA undersøge den pædagogiske brug af it og digitale medier i dagtilbud, der har indgående og længerevarende erfaring med dette, for at kunne inspirere og informere dagtilbud og kommunale forvaltninger, der efterspørger hjælp til at udnytte de teknologiske muligheder. Ud over at samle systematisk op på konkrete erfaringer og tilgange fra dagtilbud vil projektet inddrage skandinaviske forskningsresultater om pædagogisk brug af it og digitale medier fra forskningsdatabasen. Så vidt det er muligt, vil der også blive inddraget udenlandske erfaringer med pædagogisk brug af it og digitale medier. Projektet munder ud i et materiale til pædagogiske konsulenter, ledere og pædagoger til inspiration og refleksion over pædagogisk brug af it og digitale medier til understøttelse af børns læring. Handlingsplan\n10 3 Grundskole Inklusion i folkeskolen Inklusion fylder nu og i de kommende år meget for både politikere, forvaltninger og praktikere på landets folkeskoler. Fremtidens folkeskole skal være for alle elever, hvilket betyder, at færre elever skal ekskluderes til specialtilbud. Folkeskolen skal dermed både socialt og fagligt sikre udvikling og læring for en bredere gruppe elever. Med den nye folkeskolereform får inklusionen nye betingelser, idet der skabes helt nye rammer for organiseringen af skoledagen. EVA stiller derfor i denne undersøgelse skarpt på, hvordan det går med at løse inklusionsopgaven ude på skolerne, og hvordan folkeskolereformen påvirker dette arbejde. Formålet med undersøgelsen er derfor at afdække skolernes erfaringer med arbejdet med inklusion med hensyn til reformens forskellige elementer og at undersøge, hvordan disse kan være med til at sikre alle elevers deltagelsesmuligheder i både faglige og sociale fællesskaber på skolerne i forbindelse med en længere og mere varieret skoledag. Undersøgelsen har både en kvalitativ og en kvantitativ del. Den kvalitative undersøgelse bygger på interviews med ledere, lærere, pædagoger, elever m.fl. og har fokus på de processer, der finder sted i klasseværelset. Den kvantitative del af undersøgelsen bygger på en surveyundersøgelse, som bl.a. skal give viden om, hvilke undervisningsmetoder lærere bringer i spil og finder brugbare i deres arbejde med at sikre inkluderende læringsmiljøer for alle. Undersøgelsens primære målgruppe er lærere og ledere på landets skoler, og resultaterne vil blive formidlet i en rapport, som skal give inspiration til, hvordan inklusionsarbejdet kan kvalificeres og gribes an. Derudover vil EVA afholde gå hjem-møder e.l. flere steder i landet, hvor erfaringerne fra projektet ligeledes vil blive formidlet. Læringsmål i folkeskolens undervisning EVA har flere gange (fx i rapporten Fælles Mål fra 2012) konstateret, at måltænkning ikke er det primære redskab for lærere i tilrettelæggelsen af undervisningen. Der er med andre ord mange steder fortsat et stort fokus på aktiviteter altså et fokus på, hvad eleverne skal have om, frem for på, hvad de skal lære. Men måltænkning kan have en stor betydning for elevernes udbytte, bl.a. fordi det bliver tydeligt for eleverne, hvad undervisningen skal lede frem til, og hvad deres læringsudbytte har været, fremhæver fx John Hattie. Måltænkning er også et centralt element i folkeskolereformen. Dette projekt sætter fokus på, hvordan måltænkning kan bringes i spil til gavn for læreres og elevers (fælles) refleksion i og over undervisningen. Gennem et kompetenceudviklings- og sparringsforløb bistår EVA teams af lærere på tre skoler med at øge og/eller forbedre deres arbejde med faglige læringsmål, som de er tænkt i de nye Fælles Mål. Projektet løber over alle faser i arbejdet med mål (årsplan, differentierede mål for forløb, evaluering og feedback, overlevering/overgang til næste skoleår). Det er naturligt, at ledelsen deltager som primus motor med hensyn til at udbrede måltænkningen og -arbejdet på skolen samt efterspørge målsætninger som en forudsætning for god undervisning, ligesom den kommunale forvaltning kan indgå, så den får inspiration til at understøtte arbejdet med læringsmål på kommunens øvrige skoler. Elevernes oplevelser af tydelige læringsmål afdækkes gennem interviews, da synligheden i læringen herunder feedbacken til eleverne er en vigtig del af arbejdet med læringsmålene. Handlingsplan\n11 Forløbene på de tre skoler genererer redskaber og inspiration, som formidles i et inspirationskatalog, til andre skoler, der skal i gang med en lignende proces. En tværgående analyse af muligheder og faldgruber i arbejdet med læringsmål samt af, hvordan arbejdet med mål bedst kvalificeres og støttes, formidles i en rapport. Når fagprofessionelle er sammen om undervisningen I skoleverdenen er der i stigende grad flere professionelle til stede i undervisningen. Det kan fx dreje sig om forskellige typer af vejledere, om tolærerordninger eller om brugen af pædagoger i undervisningen. EVA er ved forskellige lejligheder blevet opmærksom på, at samarbejdet kan være kendetegnet ved sparsom fælles planlægning og efterbehandling og dermed ved en praksis, hvor de professionelle ikke nødvendigvis udnytter de muligheder, der ligger i de ekstra ressourcer. Det er således vores indtryk, at der er et udviklingspotentiale i skolernes brug af vejledere, ekstralærere og pædagoger i undervisningen. Denne evaluering vil bidrage til skolernes udvikling af praksis på dette område ved dels at beskrive de fagprofessionelles samarbejde om undervisningen, som det ser ud nu, dels at inspirere til udviklingen heraf. Evalueringens overordnede formål er at inspirere skolerne til at udvikle praksis på en sådan måde, at de kan få mere ud af samarbejdet om undervisningen til gavn for elevernes læring, udvikling og trivsel. Evalueringen består af både kvantitative og kvalitative elementer, der bl.a. afdækker, hvor hyppigt flere professionelle er til stede og samarbejder om undervisningen, hvad der samarbejdes om, og hvordan samarbejdet er organiseret. Derudover indeholder evalueringen kapacitetsopbyggende aktiviteter på et mindre antal skoler, der skal bidrage til at udvikle skolernes praksis på dette område. Viden og erfaringer afrapporteres og videreformidles på inspirerende vis til lærere og ledelser på skolerne samt til de kommunale forvaltninger. Magasinet Undervisning for alle EVA har i april 2014 udgivet første nummer af magasinet Undervisning for alle. Vi fortsætter med konceptet og udgiver andet nummer i april Formålet med at udgive et magasin om undervisning for alle er at inspirere til, hvordan man kan møde de mange forskellige behov, der er blandt eleverne i en klasse i dag. Vi ved, at det er en krævende opgave for lærerne at inkludere alle elever og give dem lige muligheder for deltagelse i og udbytte af undervisningen. På EVA ligger vi inde med viden om, hvordan man kan gribe dette an, og den viden ønsker vi at formidle til lærerne i en anvendelig og indbydende form. Vi vil, ligesom i første nummer, stille skarpt på god undervisning, denne gang også med særligt fokus på elevernes oplevelser og udbytte. EVA s seneste og igangværende evalueringer og undersøgelser vil give mulighed for at formidle ny viden om: Tydelige læringsmål, feedback og evaluering af elevernes udbytte En længere skoledag og variation og bevægelse i undervisningen Sprogvurderinger i indskolingen God undervisning på mellemtrinnet Udskolingsprojekter og overgange til ungdomsuddannelser. Magasinets målgruppe er folkeskolelærere, og vi vil så vidt muligt dække forskellige fag og klassetrin, så artiklerne samlet set appellerer til hele målgruppen. I tilrettelæggelsen af andet nummer vil vi desuden tage højde for den viden, vi får, om målgruppens behov og ønsker, som en brugerundersøgelse i forbindelse med første nummer har leveret. Formidling af viden om god undervisning på mellemtrinnet EVA gennemfører i 2014 et stort projekt om god og motiverende undervisning på folkeskolens mellemtrin initieret af det tidligere Skoleråds formandskab. Projektet rummer detaljeret viden om undervisningspraksis, som er oparbejdet gennem videoobservationer af dansk- og matematiklæreres undervisning samt interviews med lærere og elever. Projektets resultater formidles i en rapport, som offentliggøres i begyndelsen af december Handlingsplan\n12 Undervisningen i folkeskolen gennemgår store forandringer i disse år med øget fokus på arbejdet med bl.a. læringsmål, feedback og varierede arbejdsformer. I denne forandringsproces er der brug for ny viden, som sætter fokus på undervisningspraksis, og som kan give ny inspiration til lærere og ledere. EVA s undersøgelse giver bud på, hvordan lærerne kan udvikle en motiverende undervisningspraksis, som skaber gode læringsmuligheder for alle elever. Undersøgelsen fokuserer på mellemtrinnet, da der mangler viden om undervisningen på netop dette alderstrin. EVA vil i 2015 arbejde videre med den viden, der er genereret i forbindelse med projektet, med henblik på at gøre den tilgængelig for læreruddannelserne og/eller som led i kompetenceforløb på skolerne. Det kan fx være gennem elektroniske publikationer, der rummer illustrative eksempler på god og motiverende undervisning. Disse publikationer kan suppleres med videomateriale med henblik på at gøre det tydeligt for lærere og lærerstuderende, hvordan vellykket arbejde med mål, feedback, en variation af arbejdsformer samt et positivt læringsmiljø kan se ud i praksis. EVA vil i forbindelse med dette projekt gå i dialog med relevante nøglepersoner, fx på læreruddannelserne, om, hvordan publikationerne skal udformes, så de kan være til størst mulig nytte i en uddannelsessammenhæng. Handlingsplan\n13 4 Ungdomsuddannelse De ufaglærte studenter Tal fra Undervisningsministeriet viser, at hver ottende student hverken gennemfører en videregående uddannelse eller en erhvervsfaglig uddannelse efter sin gymnasiale eksamen. Flere taler derfor om risikoen for skabelsen af et nyt proletariat med hvide huer, dvs. studenter, der ender med at varetage ufaglærte jobs hvis der overhovedet er nogle jobs at få. Men går det faktisk sådan, og hvad kendetegner denne gruppe unge? Det vil denne undersøgelse stille skarpt på. Undersøgelsen designes som en kombineret registerundersøgelse og kvalitativ undersøgelse. I registerundersøgelsen følger vi studenter, der hverken har påbegyndt eller gennemført en uddannelse inden for en given periode, fx fem eller syv år efter at de fik deres studentereksamen. Undersøgelsen har fokus på både studenter, der arbejder ufaglært, og dem, der er uden job. Formålet er at blive klogere på denne gruppe af unge: Hvad er deres sociale baggrund, hvilke karakterer fik de i folkeskolen, hvilke gymnasiale uddannelser tog de, hvilke studieretninger valgte de mv.? Hvor mange uddannelser (og hvilke) har de påbegyndt? Hvilken indkomst har de, og hvilke brancher arbejder de evt. i? I analysen af denne gruppe af unge sammenlignes der med gruppen af studenter, der har gennemført en uddannelse, med hensyn til centrale variable som fx køn, alder, social baggrund mv. Projektet ligger i forlængelse af bl.a. EVA s rapport fra 2013 om studenterne på erhvervsuddannelserne. Ligesom i denne rapport gennemføres narrative, kvalitative interviews, men i dette tilfælde med de ufaglærte studenter, der har påbegyndt mange uddannelser, men er faldet fra gentagne gange, for at få et mere detaljeret indblik i livet som ufaglært student. Undersøgelsens resultater formidles i en rapport rettet mod uddannelsesplanlæggere, herunder politikere, de gymnasiale uddannelser og de erhvervskompetencegivende uddannelser, med henblik på at styrke arbejdet med at tilrettelægge ungdomsuddannelserne. Hf og hvad så? Danmark har fire gymnasiale uddannelser tre treårige og en toårig, hf. Stadig flere elever vælger en gymnasial uddannelse, hvilket har skabt øget fokus på det faglige niveau. Bekymringen for, om studenterne i løbet af gymnasietiden opnår de studiekompetencer, som er målet med en gymnasial uddannelse, er udtalt. Det gælder for de treårige gymnasiale uddannelser, men i forlængelse heraf er der et behov for at rette fokus mod den toårige hf-uddannelse, hvor kursisterne på væsentlig kortere tid forventes at opnå de nødvendige kompetencer til at gennemføre en videregående uddannelse. Blot 55 % af de kursister, der afsluttede en hf-uddannelse i 2011, var i gang med en uddannelse to år efter. Så hvad laver de andre? Hvorfor valgte de en hf-uddannelse, og hvad bruger de den til? Formålet med dette projekt er at undersøge, hvilke motiver eleverne har for at vælge hf, samt at undersøge deres valg af uddannelse efter hf. Projektet tænkes gennemført som en kortlægning af hf-kursisternes studiemønstre før de starter på hf, og efter at de dimitterer. Kortlægningen vil blive fulgt op af et antal dybtgående interviews. Idet der benyttes et design, som allerede er udviklet og afprøvet i forbindelse med undersøgelsen af studenter på erhvervsuddannelser, som blev offentliggjort i 2013, vil undersøgelsen kunne gennemføres hurtigt, og der vil kunne offentliggøres delprodukter efter kortlægning og interviews. Herefter vil vi tage stilling til, om de to elementer skal suppleres med en komparativ Handlingsplan\n14 analyse, hvor vi sammenligner hf-kursisterne med studenterne fra de treårige gymnasiale uddannelser. Undersøgelsens resultater formidles i en rapport rettet mod uddannelsesplanlæggere, herunder politikere, de gymnasiale uddannelser og de erhvervskompetencegivende uddannelser, med henblik på at styrke arbejdet med at tilrettelægge ungdomsuddannelsessystemet, så det samlet set dækker behovene hos de forskellige typer af unge. Karaktergivning i gymnasiet hvordan bliver karakterer til? Karaktererne i gymnasiet har afgørende betydning for unge menneskers efterfølgende muligheder for at tage en uddannelse. Men hvordan foregår karaktergivningen på landets gymnasier egentlig? På hvilke måder arbejder skolerne med fælles drøftelser og vidensdeling i forbindelse med karaktergivning og i hvor høj grad er karaktergivningen på landets gymnasier afhængig af den enkelte lærers individuelle praksis? Undersøgelsens formål er at belyse et tema, som kun få undersøgelser hidtil har fokuseret på i en dansk sammenhæng. Vi ønsker at afdække arbejdet med og rationaler i forbindelse med karaktergivning. Derfor undersøger vi karaktergivningen i udvalgte fag og ser på både årskarakterer og prøvekarakterer og på skriftlige og mundtlige karakterer. Undersøgelsen vil primært bestå af kvalitative interviews med lærere, elever og ledere og evt. observationer. Firefem forskellige stx-gymnasier vil blive udvalgt til at indgå i undersøgelsen. Undersøgelsen vil bidrage med relevant viden om udfordringer og problemstillinger, der knytter sig til karaktergivning på landets gymnasier. Undersøgelsen formidles i en rapport, der kan medvirke til at styrke skolernes arbejde med at tydeliggøre praksis i forbindelse med karaktergivning på de danske gymnasier. I forlængelse af undersøgelsen kan der gennemføres kapacitetsopbyggende aktiviteter. Teamorganisering på erhvervsuddannelserne Teamorganisering blandt lærerne på erhvervsuddannelserne er udbredt på de fleste erhvervsskoler i dag. Et velfungerende teamsamarbejde om undervisningen, hvor lærerne deler deres viden og supplerer hinanden, opfattes som medvirkende til udviklingen af kvaliteten af undervisningen. Teamsamarbejdet kan også bidrage til at understøtte et fælles pædagogisk fodslag på skolen og er derfor også relevant i arbejdet med et fælles didaktisk og pædagogisk grundlag, som alle erhvervsskoler skal udarbejde og implementere. Der kan dog være udfordringer forbundet med at få teams af lærere til at fungere som grupper med et egentligt samarbejde om undervisningen. Det peger resultaterne af tidligere undersøgelser fra EVA på, senest undersøgelsen om pædagogisk ledelse på erhvervsuddannelserne fra En undersøgelse af teamorganisering på erhvervsuddannelserne vil sætte fokus på, hvordan teamorganisering kan fungere som redskab til at udvikle kvaliteten af undervisningen, og hvordan ledelsen kan understøtte et velfungerende teamsamarbejde, og evt. identificere eksempler fra skoler, hvor teamsamarbejdet fungerer som ramme for et fællesskab mellem lærerne om undervisningen. Undersøgelsen vil fokusere på udvalgte faglige områder. I forlængelse af projektet kan der udarbejdes inspirationsmateriale til brug i forbindelse med arbejdet med teams på erhvervsuddannelserne. Undersøgelsen vil inddrage både kvalitative og kvantitative elementer i form af interviews og casestudier på udvalgte skoler samt en spørgeskemaundersøgelse blandt lærere og ledere inden for undersøgelsens faglige områder. Undersøgelsen retter sig mod ledere og lærere på erhvervsuddannelserne, som kan bruge undersøgelsens resultater i deres overvejelser over den videre udvikling af teamsamarbejdet på skolerne. Handlingsplan\n15 Magasin om erhvervsuddannelserne Erhvervsuddannelserne gennemgår i disse år en række forandringsprocesser, særligt som følge af aftalen om en reform af erhvervsuddannelserne fra februar 2014, som bl.a. sigter mod at forbedre kvaliteten af undervisningen. Som input til skolernes arbejde vil vi i 2015 i et magasin formidle erfaringer og undersøgelsesresultater fra erhvervsuddannelsesområdet, som er relevante i det fortsatte arbejde med at udvikle kvaliteten af undervisningen. Formålet med magasinet er at formidle den nyeste viden på området og give overblik over eksisterende viden, særligt med udgangspunkt i de seneste undersøgelser og evalueringer, som EVA har gennemført på erhvervsuddannelsesområdet, men også med inddragelse af anden viden. Magasinet skal give relevant viden tilpasset målgruppen, som tænkes at være primært uddannelsesledere, relevante ressourcepersoner og andre med et særligt ansvar for den pædagogiske udvikling på erhvervsuddannelserne. Magasinet skal bidrage til at styrke udviklingen af undervisningen på skolerne. Handlingsplan\n16 5 Videregående uddannelse Opfølgning på kvalitetsudvalgets arbejde Kvalitetsudvalget sætter i løbet af 2014 fokus på kvalitet, relevans og sammenhæng i de videregående uddannelser med et såkaldt 360-graders eftersyn. Kvalitetsudvalgets første rapport fra april adresserede behovet for ændringer af uddannelsessystemet i sin helhed, og til oktober udgiver udvalget en rapport, der gransker uddannelsernes indhold med henblik på at styrke den faglige kvalitet og relevans. Kvalitetsudvalgets arbejde følges tæt af alle parter på det videregående uddannelsesområde, og det står klart, at udvalget ikke blot sætter nye dagsordener, men også peger på temaer og problemstillinger, hvor der er behov for nærmere analyser eller evalueringer. Her bør EVA spille en aktiv rolle. Med dette handlingsplanstema sættes en ramme for, at EVA kan igangsætte opfølgende undersøgelser, som vil være relevante at tage op i umiddelbar forlængelse af kvalitetsudvalgets arbejde. Generelt vil der være tale om projekter, som har at gøre med kvalitet, relevans og sammenhæng i de videregående uddannelser, og konkret kunne de fx rumme problemstillinger relateret til dimensionering, undervisning, feedback og praktik. Talentudvikling på masseuddannelserne De dygtigste og mest ambitiøse studerende skal have mulighed for at udnytte deres potentiale fuldt ud og blive udfordret til det yderste, mens de er studerende. Sådan har det lydt fra flere af uddannelsesinstitutionerne i de senere år. Ligeledes lyder det i innovationsstrategien Danmark Løsningernes land fra 2012, at uddannelsesinstitutionerne skal understøtte en særlig indsats for talenter. I forlængelse heraf har regeringen, Venstre og Det Konservative Folkeparti 30. april 2014 fremsat et lovforslag om, at de videregående uddannelsesinstitutioner skal kunne iværksætte særlige initiativer for talentfulde studerende. Med loven får institutionerne mulighed for at understøtte og udvikle talentkulturen, bl.a. ved at honorere talentfulde studerende med udmærkelser på eksamensbeviset og ved at give mulighed for, at de talentfulde studerende kan påtage sig en ekstraordinær arbejdsbelastning, der udløser ECTS-point. EVA ønsker med dette projekt at undersøge, hvilke talentprogrammer der er, hvad målsætningerne i forbindelse med programmerne er, samt hvordan talentprogrammernes sammensætning og indhold ser ud. EVA vil også se nærmere på, hvordan studerende bliver udvalgt til at deltage i talentprogrammerne, og hvilken betydning det har for de studerende, at nogle bliver udvalgt til særlige talentprogrammer, mens andre ikke får tilbuddet. Med projektet bidrager EVA bl.a. med viden om, 1) hvordan institutionerne arbejder med at sikre, at de mest talentfulde studerende får udnyttet deres potentiale, og 2) hvilken betydning talentprogrammerne har for de studerende, som ikke tilbydes det særlige forløb. På den baggrund kan projektet bidrage med inspiration til, hvordan institutioner, som endnu ikke har iværksat særligt talentunderstøttende initiativer, kan arbejde med at understøtte og udvikle talentkulturen. Hvordan ser studenterpopulationen ud efter de senere års stigende optag? Optaget på de videregående uddannelser er steget med 50 % siden Det er en stor stigning, der betyder, at en langt større del af en ungdomsårgang end tidligere går i gang med at Handlingsplan\n17 uddanne sig på et erhvervsakademi, en professionshøjskole, et universitet, et kunstakademi eller en af de andre videregående uddannelsesinstitutioner. 60 % af den årgang, der nu går i 9. klasse, forventes at gennemføre en videregående uddannelse (inden for de næste 25 år, jf. Uddannelses- og Forskningsministeriets profilmodel). Dermed ser de politiske målsætninger om, at 60 % af en ungdomsårgang tager en videregående uddannelse, ud til at blive opfyldt. Med en bredere studenterpopulation kan der også forventes en større bredde i studenternes faglige niveau og forudsætninger og dermed en mere udfordrende pædagogisk opgave for de videregående uddannelsesinstitutioner. I den offentlige debat udtrykkes der indimellem bekymring for denne udvikling. EVA ønsker at undersøge, om det øgede optag giver sig udslag i en mere udfordrende studenterpopulation end tidligere i form af flere studerende fra uddannelsesfremmede hjem og flere studerende med dårlige resultater fra deres tidligere uddannelsesforløb. EVA ønsker ligeledes at undersøge, om der i givet fald er institutioner og uddannelser, der i højere grad bidrager til at løfte denne udfordring end andre. Det vil vi gøre ved at analysere, i hvilken grad den nuværende studenterpopulation rent statistisk adskiller sig fra populationen, som den så ud for henholdsvis ca. fem og ca. ti år siden. I analysen vil vi bl.a. se på faktorer som typen af adgangsgivende eksamen, eksamensresultat samt forældrenes indkomst og uddannelsesmæssige baggrund. Vi vil ligeledes se på, hvordan den hypotetisk svageste gruppe studerende klarer sig i forhold til de øvrige studerende, og om der fx har været ændringer i gruppens frafaldsmønster, karakterniveau mv. EVA vil desuden undersøge, om nogle institutioner og uddannelser er bedre til at skabe gode forudsætninger for gruppen, fx forebygge frafald, end andre. Undersøgelsen skal levere opdateret viden om, hvad det øgede optag betyder for de videregående uddannelsesinstitutioner og deres indbyrdes arbejdsdeling. Afrapporteringen vil i høj grad bestå af tabeller og illustrationer, der giver dels et aktuelt billede, dels et billede af udviklingen. EVA ønsker derigennem at kunne bidrage til at nuancere debatten om de moderne masseuddannelser og de tilhørende udfordringer. Leverer uddannelsesinstitutionerne fuldtidsuddannelser? En opfølgning på ECTSprojektet EVA offentliggjorde i februar 2014 en undersøgelse af, hvordan de videregående uddannelsesinstitutioner anvender ECTS-point på deres uddannelser. Undersøgelsen viste, at institutionerne ikke har sikkerhed for, at der er tale om fuldtidsuddannelser, hvilket betyder, at de ikke systematisk sikrer, hvad de enkelte ECTS-point dækker over, og dermed bliver grundlaget for studentermobilitet tvivlsomt. Hvis ECTS-systemet skal tages alvorligt, og hvis der skal være sikkerhed for, at uddannelserne er fuldtidsuddannelser, er det vigtigt, at institutionerne arbejder med at monitorere de studerendes arbejdsbelastning i forhold til ECTS-point. En praksis, som undersøgelsen viste langtfra var udbredt. EVA sigter med dette projekt mod at kortlægge, hvor mange institutioner der sidenhen har fået indført en monitoreringspraksis, som giver viden om, hvorvidt der er tale om fuldtidsuddannelser. Dvs. om institutionerne og deres uddannelser har viden om, hvor mange timer de studerende arbejder for deres ECTS-point. I de tilfælde, hvor der på institutionerne ikke er indført en monitoreringspraksis, vil det blive undersøgt, hvad forklaringen er på dette, mens en evt. god monitoreringspraksis vil blive fremhævet til inspiration for andre. Undersøgelsen omfatter alle erhvervsakademier, professionshøjskoler og universiteter. DVU-paneler til løbende målinger af reformer mv. De videregående uddannelser undergår i disse år en række reformer og reorganiseringer, samtidig med at optaget er steget betydeligt på kort tid. Forandringerne i uddannelseslandskabet aflæses ofte i policydokumenter, bekendtgørelser, institutionsoversigter, statistikker osv., men forandringerne bør også følges på individniveau. Vi har imidlertid kun begrænset viden om, hvordan de studerende fx oplever ændringer i deres uddannelser, eller om de forbereder sig til Handlingsplan\n18 fremdriftsreformen, ligesom vi heller ikke har dyb indsigt i, hvordan undervisere oplever udfordringer i kølvandet på det øgede optag, eller hvordan udviklingerne ser ud fra det ledelsesmæssige niveau (studieledere, institutledere, dekaner osv.). EVA ønsker at styrke grundlaget for at forstå reformer og forandringers udmøntning på et individniveau, og dette projekt vil derfor etablere repræsentative paneler med henholdsvis studerende, undervisere og ledere på tværs af det videregående uddannelsesområde. Formålet er flerfoldigt, idet panelundersøgelserne giver mulighed for relativt hurtigt at indsamle individdata til EVA-undersøgelser, aktuelle temaer mv., herunder mulighed for at sammenligne på tværs af uddannelsesområder. Samtidig bliver der mulighed for at tracke på grundlæggende indikatorer (fx holdninger til kvalitet og relevans eller holdninger til, hvad der er de største udfordringer aktuelt) og at variere med skiftende, aktuelle temaer (konkrete tiltag eller nyskabelser, som fx reformer, udspil og reorganiseringer). Panelerne etableres som webbaserede paneler på baggrund af adresser indsamlet på de respektive institutioner, og driften tilrettelægges således, at de jævnligt (fx kvartalsvis) tages i brug, og at der sker en løbende (årlig) vedligeholdelse, i takt med at populationen ændrer sig. Handlingsplan\n19 6 Voksen- og efteruddannelse Effekt af lederuddannelse Som en del af trepartsforhandlingerne blev det i 2007 besluttet at give alle offentlige institutionsledere ret til at tage enten en diplomuddannelse i ledelse eller den offentlige lederuddannelse. Mere end offentlige ledere forventes at have gennemført en lederuddannelse på diplomniveau i løbet af de næste par år, og der er dermed tale om en stor uddannelsesmæssig satsning. Flere evalueringer viser, at lederne selv oplever uddannelserne som anvendelige, ligesom de oplever at få styrket deres ledelseskompetencer på en række centrale områder (EVA 2012, DAMVAD 2012). Det er dog endnu ikke undersøgt, hvilken indvirkning lederuddannelserne mere bredt set har haft på den kvalitet, som de offentlige institutioner skal levere, og i hvilken grad de selvoplevede forbedrede lederkompetencer faktisk skaber kvalitetsforbedringer. EVA vil med denne evaluering undersøge, om den store uddannelsesmæssige satsning med hensyn til de offentlige ledere har haft en effekt på medarbejdertrivslen på henholdsvis skoleområdet og dagtilbudsområdet. Evalueringen tilrettelægges som et matchingstudie baseret på registerdata, hvor det undersøges, om lederuddannelser har ført til en reduktion i sygefraværet og til en højere grad af medarbejderfastholdelse, når man sammenligner med skole- og dagtilbudsledere, der (endnu) ikke har gennemført en diplomuddannelse i ledelse. Da evalueringen har ledere, der allerede har afsluttet (dele af) lederuddannelsen, i sit fokus, er det i første omgang kun muligt at måle uddannelsens effekt via registerdata. For at få viden om de ledere, der påbegynder en diplomuddannelse i ledelse, igangsættes desuden et følgestudie af nye ledere på diplomuddannelsen, der giver mulighed for at følge udviklingen af ledernes kompetencer over tid målt på en række øvrige forhold og for at få et mere detaljeret indblik i, hvilke elementer der skal være til stede for at kunne omsætte viden fra lederuddannelserne til en forbedret ledelsespraksis med størst mulig succes. Evalueringens resultater retter sig især mod beslutningstagere og planlæggere og udgør et vigtigt element i vurderingen af, om formelle lederuddannelser på diplomniveau har en effekt på medarbejdertrivslen. På længere sigt vil evalueringen også bidrage med mere detaljeret viden om, hvordan og i hvilket omfang viden fra uddannelserne bidrager til at udvikle kvaliteten af ledelsen på de offentlige institutioner. Hvilken forskel gør FVU med hensyn til at styrke danskernes læsefærdigheder? PIAAC-undersøgelsen viste, at hver sjette dansker mellem 16 og 65 år har svært ved at læse simple tekster. Det har en række negative konsekvenser både for den enkelte og for samfundet som helhed. Et af de mest målrettede tilbud i forbindelse med at adressere denne udfordring er forberedende voksenundervisning (FVU), der har eksisteret siden årtusindeskiftet. Som tidligere undersøgelser fra EVA dog har dokumenteret, modsvarer aktiviteten på FVU langtfra behovet. Det har særligt været en udfordring at rekruttere etnisk danske studerende til FVU. Men én ting er, hvor mange og hvem der modtager et tilbud som FVU, noget andet er, hvilken forskel FVU gør for dem, der rent faktisk deltager. Denne evaluering vil forsøge at vurdere effekten af FVU i forhold til formålet med FVU, som er at forbedre og supplere deltagernes grundlæggende færdigheder i læsning mv. for herigen- Handlingsplan\n20 nem at forbedre deltagernes muligheder for videre uddannelse og for aktiv medvirken i samfundet. Evalueringen vil basere sig på dels et registerbaseret effektstudie med henblik på at undersøge, om deltagelse i FVU øger sandsynligheden for, at man fortsætter på en anden uddannelse, dels en spørgeskemaundersøgelse og en interviewundersøgelse for at belyse, hvordan FVU påvirker deltagernes aktive medvirken i samfundet, herunder på arbejdsmarkedet. Resultaterne af undersøgelsen vil kunne give værdifuld viden om, i hvilken grad FVU lever op til sit formål. Denne viden kan bruges på et politisk niveau som grundlag for at vurdere, hvorvidt og hvordan FVU i praksis lever op til det dobbelte formål. Følgeevaluering af voksensporet i forbindelse med erhvervsuddannelsesreformen I 2015 træder erhvervsuddannelsesreformen i kraft. Noget af det afgørende nye i reformen er, at der på den ene side skal skabes et attraktivt ungdomsuddannelsesmiljø for unge under 25 år, mens der på den anden side skal etableres et voksenspor for personer på 25 år og derover under betegnelsen erhvervsuddannelse for voksne (EUV). EUV erstatter den nuværende grunduddannelse for voksne (GVU) og indebærer som det er tilfældet i dag med GVU at alle ansøgere skal have vurderet deres realkompetencer (RKV), hvorefter de skal tilbydes et uddannelsesforløb, der modsvarer deres kompetencer. Afkortningen af uddannelsesforløbene skal ske på grundlag af dels en generel vurdering, der bygger på faste objektive kriterier, som opstilles af de faglige udvalg, dels en individuel vurdering af øvrig erhvervserfaring og anden skoleundervisning, der kan give yderligere afkortning af uddannelsestiden. På EUV skal der anvendes en voksentilpasset fagdidaktik og pædagogik, samtidig med at der vil være mulighed for samlæsning mellem unge og voksne på grundforløbets anden del og på hovedforløbet, hvor det findes relevant. Det vil på flere måder være en stor udfordring for skolerne at skulle implementere den nye reform, herunder fx at skulle gennemføre RKV i en hidtil uset stor skala på landsplan. Hertil kommer, at det i sig selv vil være interessant at følge udviklingen i aktiviteten set i lyset af regeringens mål om, at flere ufaglærte skal have mulighed for at blive faglærte, og at reformen skal gøre det mere attraktivt for de ufaglærte at tage en erhvervsuddannelse. EVA ønsker med dette projekt at følge implementeringen af voksensporet fra starten med særligt fokus på følgende spørgsmål: Hvad betyder reformen for aktiviteten, herunder især hvor mange ufaglærte der bliver faglærte? Hvor meget afkortes uddannelsestiden, herunder i forhold til både skoledelen og praktikdelen? Hvilke kriterier lægges til grund for afkortningerne? Hvilke værktøjer og metoder anvendes til RKV? I hvilket omfang anvendes der voksentilpasset fagdidaktik og pædagogik på voksensporet? Projektet tilrettelægges dels som en løbende kortlægning af uddannelsesaktiviteten mv., dels som en formativ evaluering, der sigter mod at opsamle erfaringer, der kan inspirere erhvervsskolerne i deres arbejde med at omsætte reformens intentioner til praksis. AMU s rolle i forhold til arbejdsmarkedet Formålet med arbejdsmarkedsuddannelserne (AMU) er at understøtte et fleksibelt arbejdsmarked ved at give både ufaglærte og faglærte mulighed for løbende at tilegne sig kvalifikationer og kompetencer, som efterspørges på arbejdsmarkedet. AMU har dog gennem en årrække oplevet et fald i aktiviteten og især et fravalg af AMU fra virksomhedernes side. Både centralt og lokalt mangler der viden om, hvorfor virksomhederne fravælger AMU, og om det er bestemte typer af virksomheder, som fravælger AMU. Der er igangsat flere initiativer, som kan få en positiv betydning for AMU-aktiviteten. Med aftalen 1 mia. kr. til mere og bedre voksen- og efteruddannelse (VEU-milliarden), som blev ind- Handlingsplan\n21 gået mellem regeringen, LO og DA i foråret 2014, bliver der fx afsat knap 645 mio. kr. til en række tiltag i årene , som skal styrke ufaglærte og faglærtes muligheder for deltagelse i almen og erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse. Denne undersøgelse vil sætte fokus på virksomheders brug af AMU og dels give viden om, hvilke virksomhedstyper henholdsvis brancher der (ikke) anvender AMU, dels give forklaringer på virksomhedernes fravalg. Undersøgelsen har til formål at give en status i 2015 og tilrettelægges med potentiale for, at undersøgelsen følges op af en undersøgelse i fx 2018 eller 2019, når tiltagene fra bl.a. aftalen om VEU-milliarden har virket i nogle år. Undersøgelsen vil for det første basere sig på en spørgeskemaundersøgelse blandt virksomheder. Spørgeskemaundersøgelsen vil være en opfølgning på og udvidelse af spørgeskemaundersøgelser, som EVA gennemførte i henholdsvis 2007 og 2011 af virksomheders brug og vurderinger af AMU. Undersøgelsen kan dermed også belyse en evt. udvikling i virksomhedernes anvendelse af og syn på AMU. For det andet gennemføres en registerundersøgelse for at få tilvejebragt et billede af udviklingen af forskellige branchers og typer af virksomheders brug af AMU. Undersøgelsen skal bidrage med den hidtil manglende viden om faldet i virksomheders anvendelse af AMU, og resultaterne fra undersøgelsen vil have interesse for beslutningstagere, planlæggere og andre interessenter omkring AMU, både centralt og lokalt. Handlingsplan\n22 7 Tværgående projekter Følgeevaluering af den nye pædagoguddannelse Det er en ny og reformeret pædagoguddannelse, de nyoptagne studerende påbegyndte i august Målsætningerne med reformen er at sikre højere faglighed og kvalitet i uddannelsen, at styrke de studerendes handlekompetencer og skabe bedre sammenhæng med praksis, at øge specialiseringen og arbejdsmarkedsrelevansen og endelig at styrke de studerendes tværprofessionelle kompetencer. Reformen indebærer bl.a., at der er formuleret fælles, nationale kompetencemål for alle dele af uddannelsen, at de studerende nu får fire praktikperioder i løbet af uddannelsen i stedet for tre, og at de skal vælge specialisering allerede efter første studieår. EVA ønsker at følge professionshøjskolernes implementering af den nye pædagoguddannelse gennem en række evalueringer af delaspekter af reformen i årene EVA vil særligt se på den nye specialisering inden for dagtilbudspædagogik, som mere målrettet skal tilgodese kompetencebehovene på dagtilbudsområdet. Formålet er at kortlægge og vurdere de nye initiativer og modeller, som professionshøjskolerne vælger for at opfylde reformens målsætninger. EVA vil samtidig undersøge, i hvilken grad professionshøjskolerne inddrager og samarbejder med praksisfeltet, forskningsmiljøer og aftagere om den konkrete udmøntning af reformen. EVA overvejer at evaluere følgende delaspekter: Ændringer i det konkrete faglige indhold og tilrettelæggelse af undervisningen i udvalgte fag, fx med fokus på fagligt niveau, kobling til kompetencemål og varetagelse af meritoverførsler pædagoguddannelserne imellem Vidensgrundlaget på de enkelte udbud af pædagoguddannelsen og anvendelsen af resultater fra forsknings- og udviklingsprojekter i undervisningen, fx med fokus på de enkelte specialiseringer og på undervisernes kompetencer, faglige ajourføring og deltagelse i samarbejdsprojekter Tilegnelsen af handlekompetencer, tværfaglige kompetencer og kompetencer til at inddrage børneperspektiver som forudsætning for kvalificering af det pædagogiske arbejde, fx med fokus på begrebsforståelsen, det faglige indhold i undervisningen, praksisinddragelse, brugen af forskellige undervisningsformer og sammenhængen og arbejdsdelingen mellem de teoretiske og praktiske uddannelseselementer samt udprøvningen af disse kompetencer Udprøvningen af såvel teoretiske og praktiske moduler og uddannelseselementer, fx med fokus på prøveformernes sammenhæng med de fælles kompetencemål og på prøverne efter praktikperioderne, herunder eksaminatorers og øvrige deltageres forudsætninger Foreløbige virkninger af den øgede specialisering, fx med fokus på studenterpopulationens sammensætning og faglige forudsætninger, søgnings- og optagemønstre og dimensioneringens kobling til arbejdsmarkedets behov mv. EVA vil tilrettelægge evalueringen endeligt efter en dialog med interessenterne. Evalueringen skal afdække, hvordan de forskellige udbud konkret arbejder med at opfylde intentionerne med den nye pædagoguddannelse. Formålet er, at professionshøjskolerne og pædagoguddannelsens øvrige interessenter får gensidig inspiration og et grundlag for evt. revurdering og tilpasning af initiativer og indsatser samt offentlig debat om reformen af Danmarks største uddannelse. Studiekompetence efter gymnasiereformen Et centralt formål med reformen af de gymnasiale uddannelser, der trådte i kraft i 2005, var at styrke studenternes studiekompetence, dvs. deres forudsætninger for at vælge og gennemføre en videregående uddannelse. EVA gennemførte i 2010 en evaluering af studiekompetence ef- Handlingsplan


Originalt navneskilt til postkassen - Grinern | Dagens Bedste Grin | Sponsoreret\nMAJ 08, 2019 ONSDAG\nSkal du flytte, eller kunne din gamle postkasse bare godt trænge lidt nyt liv? Der findes et væld af måder, hvorpå du kan give din postkasse et personligt udryk, der afspejler dig og din familie. Med et originalt navneskilt sætter du dit eget præg på præsentationen af din familie. For selvom det er de færreste, der skænker postkassen en tanke, så er den på mange måder det første møde, som gæster og postmanden får med familien. Så hvorfor ikke gøre dette møde til et personligt et af slagsen med et flot navneskilt til din postkasse, der fortæller noget om, hvem der bor bag brevsprækken og huset fire vægge. Postkassemærkerne kan også bruges som en anderledes indflyttergave til ham eller hende, der lige er flyttet hjemmefra.\nPostkassen er familiens visitkort\nI dag er det begrænset, hvad vi får af fysisk post tilsendt i postkassen, eftersom at meget korrespondance foregår digitalt. Men alligevel hænger postkassen der troligt, til når der skulle komme en lokalavis, reklamer, rudekuverter eller et sjældent brev forbi. Foruden postkassens egentlige funktion, så er den samtidig en god vejviser for folk, der skal på besøg eller finde rundt i kvarteret. Sørger du for at have et tydeligt tal- og navneskilt klistret på postkassen, så gør du opgaven meget lettere. Hvis du og familien ønsker et ekstra sjovt og personligt udtryk på kassen front, så kan I afbillede familiens medlemmer med en fin stregtegning og understrege, at der her eksempelvis både bor forældre, børn, hund og kat. Du kan på mange måder se postkassen som familiens visitkort.\nSKREVET D. - JUN 29, 2020 Som med så meget andet er der mange meninger om, hvordan nybegyndere inden for e-cigaret-verdenen ...


Stikhus TE Connectivity HIP-KF/K.24/64.STS.1.M40.G 1106474-2 1 stk - Industri - Stikforbindelse - HTS - Komponenter - Conrad Elektronik\nStikhus TE Connectivity HIP-KF/K.24/64.STS.1.M40.G 1106474-2 1 stk\nFri fragt ved køb over 599,- Bil Komponenter Computer & Kontor Energi Hobby Hus & Have Multimedie & HiFi Værktøj HjemKomponenterElektriske stikFirkantede industristikTE ConnectivityIndustri - Stikforbindelse - HTS Stikhus TE Connectivity HIP-KF/K.24/64.STS.1.M40.G 1106474-2 1 stk\nArt. nr.: 1342616 SKU: 1106474-2 | EAN: 2050003084727\nBeskyttelsestypeIP68ChassismaterialeTrykstøbt aluminiumFarveSortGevind-målM40Indhold1 stkProduc.-delnr.1106474-2Serie (Stik HTS)HIP-KFStik-specifikationer1 kabelindgang i siden, KileformetStik-type (kategorisering)StikhusType (producenttype)HIP-KF/K.24/64.STS.1.M40.G\nAnmeldelser af produktet Stikhus TE Connectivity HIP-KF/K.24/64.STS.1.M40.G 1106474-2 1 stk


Rejsen indleder I med nogle fantastiske storbydage i Mexico City, der både overrasker og charmerer. Og ind imellem de gamle kongebyer oplever I storslåede naturscenerier, bader i vandfald og tager på flodbådssejlads gennem Sumidero Canyon med udsigt til krokodiller og fugle. I besøger indianerlandsbyer med farverige markeder og nyder stemningen i de spanske kolonitidsbyer, hvor den lune aftenluft lokker de lokale ud på byens torvepladser til dans og bingo.\nRejsen runder I af med nogle afslappende dage på de smukke strande i Playa del Carmen.\nI rejser fra Danmark med et morgen- eller formiddagsfly. Sidst på eftermiddagen samme dag ankommer I til Mexico City. Når I kommer ud af ankomsthallen står chaufføren klar til at køre jer til hotellet, der ligger i hjertet af Mexicos hovedstad. Det er en spændende by med masser af historie, hyggelige kvarterer og seværdigheder i absolut verdensklasse.\nHotellet ligger i den gamle bydel, Centro Histórico, med masser af restauranter indenfor gåafstand fra hotellet.\nEfter morgenmaden afhentes I på hotellet af jeres engelsktalende guide, der tager jer med på en halv dags byvandring. I skal opleve den historiske bydel, der er et overflødighedshorn af smukke bygninger fra den spanske kolonitid med herskabelige palæer, kirker og katedraler, torvepladser med farverige handelsboder, fortovscaféer og gademusikanter. Rundturen tager sin begyndelse på byens centrale plads, El Zócalo, der i århundreder har været centrum for religiøse processioner, politiske taler og demonstrationer. Pladsen flankeres af Palacio National, Catedral Metropolitana og den gamle aztekerruin Templo Mayor.\nLæs mere om hvad I kan se lave på en byvandring i Mexico City\nDag 3 Imponerende Teotihuacan\nI dag skal I på heldagstur med engelsktalende guide for at opleve Teotihuacan, der er et af de store højdepunkter på denne rejse rundt i Mexico. Teotihuacan er ruinerne af det, der engang var Mellemamerikas største by. En by, der havde sin storhedstid i perioden fra det 2. til det 6. århundrede. Akkurat som Rom. Ifølge arkæologerne er der tale om den største by på den vestlige halvkugle. En by med 150.000 – 200.000 indbyggere anlagt efter avancerede astronomiske og geometriske principper. En by med templer og himmelstræbende pyramider, brede boulevarder og snorlige gader, kanaler og haveanlæg, værksteder og markedspladser. Og noget så usædvanligt som store boligkomplekser med lejligheder, der var prydet med smukke vægmalerier.\nI kan læse mere om spændende Teotihuacan lige her\nDag 4 Sejltur i Sumidero Canyon\nI afhentes tidligt om morgenen og køres til lufthavnen. Fra Mexico City flyver I mod øst til Tuxtla, hvor jeres bil står klar til afhentning. Fra lufthavnen er der kun en kort køretur til den lille kolonitidsby Chiapa de Corzo, der ligger ved floden, Rio Grijalva. Her kan I købe billetter ved bådbroen (husk at få billet til den båd, der har engelsktalende bådfører) og tage på sejltur ind i Sumidero Canyon, en enorm bjergkløft med grønklædte klippevægge, der rejser sig næsten lodret i vejret på begge sider af floden. Den to timer lange sejltur føles kort. Floden bugter sig gennem den dybe bjergkløft og åbenbarer det ene spektakulære natursceneri efter det næste. Skipperen er skrap til at spotte krokodiller, leguaner og fugle, og bringer jer så tæt på som muligt.\nEfter bådturen sætter I kurs mod San Cristóbal de las Casas. Det er den smukkeste by i Chiapas-provinsen og det naturlige centrum for mange af områdets højlandsindianere, der giver liv og kolorit til gadebilledet. Byen er en labyrint af brolagte gader, der kantes gamle huse fra den spanske kolonitid med pastelfarvede mure, tegltage og svungne smedejernsgitre. Det er her I skal bo de kommende to nætter på et hyggeligt hotel med de stemningsfulde gader lige udenfor døren.\nDag 5 Blandt indianere\nChiapas-provinsen er kendt for sine stemningsfulde kolonitidsbyer og smukke landskaber med skovklædte bjerge, brusende vandfald og dybe kløfter. Her gemmer junglen på mayaernes gamle byer, Bonampak og Palenque. Og så er det i denne del af Mexico, at I kommer tættest på efterkommerne af landets oprindelige indianere. Hele 75% af befolkningen i dette område er indianere. De er efterkommere af mayaerne, men har siden forgrenet sig i 9 forskellige stammer. Hver stamme har sin egen dialekt, særlige traditioner og leveregler. Men selv om der er forskelle, så er det tydeligt, at deres kultur udspringer af den samme åre, mayaerne.\nHvis I har lyst, kan I tage ud og opleve den autentiske indianske kultur.\nSpis en tidlig morgenmad og sæt så kursen mod Palenque. Det er en virkelig flot køretur gennem bjergene, og for at nyde turen ad de bugtende veje, så er det vigtigt at have god tid. Efter ca. 2,5 times kørsel kommer I til Agua Azul.\nEt nærmest ubeskriveligt smukt vandfald midt i junglen. Agua Azul er ikke bare ét vandfald. Det er mange. 500, siger de lokale. De mange vandfald falder i forskellige niveauer, og det brusende hvide vand forvandles til grønne og blå søer. Den slags har man sjældent for sig selv. Men det ændrer ikke ved, at det er smukt. Der er steder ved vandfaldene, hvor man kan hoppe i vandet.\nHen på eftermiddagen når I frem til hotellet i Palenque.\nSelvom rejsens første dage allerede har budt på mange store oplevelser, så kan ingen af dem helt stå mål med denne. Hele dagen er sat af til at gå på opdagelse i ruinerne af den gamle mayaby, Palenque. Og det er en WOW-oplevelse fra første øjekast. Man føler sig som Indiana Jones, der lige har opdaget en for længst glemt by. En ældgammel civilisation skjult under den vildtvoksende jungles lianer, rødder og grønne trækroner. Det er lige før man rækker ud efter macheten i bæltet… Således forenet med jeres indre eventyrer og bevæbnet med et kamera, går I på opdagelse i den gamle ruinby. Hvis I gerne vil have hele historien med, så lej en engelsktalende lokalguide ved indgangen. De har en utrolig viden om stedet, og gør det til en meget levende oplevelse af gå rundt i Palenque.\nVil I læse mere om Palenque? Så har vi skrevet en artikel om den storslåede ruinby\nForude venter rejsens længste køredag. Turen er på ca. 370 kilometer, og I skal forvente, at det tager 5-6 timer at nå frem til Campeche. Dagens etape bringer jer ud af bjergene og gennem bølgende bakker og landbrugsområder til den gamle havneby Campeche. Den blev grundlagt af spanierne i midten af 1500-tallet og blev i løbet af bare 100 år en af de vigtigste og mest velhavende spanske handelsstationer i Mexico.\nDag 10 Troldmandens Pyramide\nEfter morgenmaden er det igen tid til eventyr. Målet for dagen er Mérida, men på vejen bør I gøre en afstikker til Uxmal. Engang var den en af områdets største og vigtigste byer. Den blev opført af maya-indianere i 600-tallet og er et enestående eksempel på mayaernes puuc-arkitektur. Det særlige ved denne arkitektur er den enorme rigdom af relieffer. Stort set enhver facade er dekoreret med geometriske mønstre.\nByen blev forladt i 900-tallet og var glemt i næsten 1.000 år. Det var først i 1929 med ankomsten af den danske eventyrer og arkæolog Frans Blom, at byen blev genopdaget og hentet ud af junglen.\nLæs mere om Troldmandens Pyramide\nNår I er klar, så kør tilbage på hovedvej 261. Den fører jer den lige vej til Mérida. Der er 60 kilometer, og turen tager ca. 1 time. Vel ankommet indlogeres I for 2 nætter på et dejligt hotel i hjertet af den gamle bydel.\nDag 11 Magi i Mérida\nDag 12 Fortryllende Chichén Itza\nTag tidligt afsted fra Mérida og kør ad hovedvej 180 til Chichén Itza. Køreturen tager ca. 1,5 time. Hvis I ankommer omkring åbningstiden kl. 08.00, så er der færre besøgende, og temperaturen er behagelig.\nChichén Itza er måske den mest berømte af mayaernes mange kongebyer. Den betragtes som et af verdens syv nye vidundere på lige fod med Den Kinesiske Mur og inkaernes Machu Picchu i Peru. Byen blev grundlagt af mayaerne i 800-tallet, og var en bystat akkurat som de mange andre byer, der blomstrede op under maya-civilisationen.\nLæs meget mere om Chichén Itza\nI indlogeres for natten på et hotel i Chichén Itza. Efter en begivenhedsrig dag er det sikkert rart bare at slappe af og spise middag på hotellet.\nDag 13-16 Badeferie i Playa del Carmen\nFyldt med oplevelser og indtryk sætter I jer bag rattet for at tilbagelægge den sidste etape på denne rundrejse. Forude venter en velfortjent badeferie ved de lange sandstrande i Playa del Carmen. Der er omtrent 180 kilometer, så regn med at turen tager ca. 2 timer.\nPlaya del Carmen er en af de skønneste badebyer på Riviera Maya. Her er der et godt udvalg af restauranter, caféer og små strandbarer, der ligger smidt ind mellem palmerne.\nEfter morgenmaden afhentes I ved hotellet og køres til lufthavnen i Cancun. Turen tager ca. en lille time. Et par timer senere sidder I på flyet. Turen er med mellemlanding i Europa, inden I ankommer til Danmark.


sex med store piger mon cherie dk Gammel estrup castle sex med dildo Truth or dare sex version spørgsmål ao tilbyder sex Billig Parkering Billund Lægerne Dannebrogsgade Viborgvej 311 Pigerne Odense Bordel ru sex hookups kysse nær ved hovedstadsområdet Kvinde søger en mand af steiermark chat lokale sexet superfransk svendborg genbrugsplads åbningstider\nTyske Pornostjerner Jydske Piger Anal Træning Arbejde På Skib Ufaglært Massage bordel escort piger randers\nGratis Tyske Pornofilm Englefisse Adam og eva swinger klub personlig assistent odense Kolding escort sex frederikssund... pussy galore dk hotel med spa på værelset. Shemale danmark dokkun massage Erfahrungsbericht Swingerclub Flotter Sex Liderlig chat tungepiercing info anmeldelse af thai massage fræk massage københavn Thai Massage Lyngby Cph Escort\nnordic rengøring swinger klub københavn\nsex shop aalborg escort i sønderborg Annoncer voksen dating online personlig dating sites pålidelig,\nLuder i odense fiskerestaurant flensborg Sauna Klubber København Beautiful Shemale.. par fucking med hooker i private ekstrem massage køn nær ved hovedstadsområdet Gratis voksen film thai massage tilbud københavn erotic massage nordsjælland pant låntager Porno slikke fisse bordeller i århus.. ...\nEva trio induktion victoria milan dk. Luder priser parkering hamborg lufthavn rabat\nsex i solcenter swingerklub kolding Megastore kerner massage støvring Slappe Bryster Gladsaxe Symphony Orchestra Massage Piger Odense Bio Odense Escort Massage Copenhagen Pornofilm Med Katja K ... husholderske orgie mænd kan blive gravid\nDoubleanal Getragene Frauen Unterwäsche Body To Body Massage Unge Liderlige Piger prostitueret københavn eroguide thai massage Free adult sex dating sexi piger Kvinder der søger sex anmeldelse af massagepiger\nBede en kvinde om at få at vide hovedstadsområdet.. Mænd Med Store Pikke Massage Sex Aarhus.\nmassage escort trans hård porno. moden kvinde city swingers københavn Double Blowjob Jyllingevej Thai Massage Trans porno køb brugte trusser Når du får bryster elskerinde københavn..\nThai Massage Hørsholm Vojenspigerne jeg er på udkig efter en asiatisk kvinde kontakt sexrelatie\nSide 9 Pigen Gallerier Massage Bjerringbro Sexklubber I København Sex Online Thai Massage På østerbro Sukkerpigerne hvorfor kan jeg ikke blive gravid senior dating 50 plus Billig Massage Kolding Luder I Jylland, Bedste porno video nogensinde free sex klip Damer Sex Sex Massage Roskilde Thai Massage Body To Body København Søger Pige Til Sex Pornstar And Escort Tantra Oslo.\nbordel københavn cassiopeia østerbro Billig Thai Massage København Thai Massage Bagsværd Massage På Fyn Massage Sallingvej.. Free hot chat escort i esbjerg tendentiøs sådan giver du et godt blow Århus luksusmassage escort privat Polestang Til Salg Ofir Forum Chat Gamle damer og sex bordel roskilde\nKlejtrup Pizza Billig Thai Massage topshop holstebro tank taletid tdc. Massageuddannelse gratis pornofilm dk Tantra Massage Aalborg Gamle Udtryk\nLiderlige Koner Biografer Aalborg harnröhrendehnung bei der frau erotik in görlitz unge moden mand søger mand yngre 40..\nFræk Thai Massage Mature Nude Massage... Escort Roskilde Anal Pornostjerne Massage guide københavn prinsesse marie nye bryster dom und sklavin seitensprung mönchengladbach Danske porno billeder det kommer\nUnge Kvinder Søger ældre Mænd Dansk Amatør Sex Billeder mand søger mand københavn sex med mænd escort i danmark escort slagelse, Top pornostjerner cinema aalborg metropol\nLuder roskilde escort guide copenhagen Massageguide dk escort i horsens Pornhuib ekstra ark sex og parforhold Hævet drøbel gratis sex i esbjerg\ndanske amatør piger flotte kusser.. Dansk cam sex chanel allure homme sport matas intim massage københavn prostata massage københavn\npriser dating dk lyngby-taarbæk... kollegium honning sex strand boobs Aalborg Zoo Verdens Næststørste Land.. Tantra Massage Holstebro Aktiver Simkort Tdc\nEscortpiger århus Sex Med ældre Damer. Store neger pikke sex med dukker Sex Massage I Nordjylland Sex I Køge hot girls escort girls denmark\nSex med min lillesøster danish teen sex frække mms billeder nikki dane. eventyrpigerne hjemmeside tyrkiske piger..\nThai bordel københavn thai massage kbh Parti Dato Kondom Nær Ved København Swingerklub København Escort Pige Aalborg.. Kvindelige Voksne På Nett Dating For Forholdet Glostrup.. Escort Pigerne Swinger Klubber\nErfarnekvinder Sex Massage Herning Min Første Gang Erotisk Massage Horsens Smertefuld afføring frie piger Gratis Parkering Hamborg Lufthavn Anal Piger jyllingevej thai massage sex med luder\nBehåret Escort Gratis Massage Sex lover på dating en mindreårig i virginia Cinema Rødovre Center Vikarbureau Fyn,\n, Greve thai massage extrabladet escort Sex billeder omad gamle kvinder søger sex\nLuder Viborg Bus Stop Diner Randers Top pornostjerner kino taastrup erotisk massage århus domina fyn\ndvd pornofilm knep mig i røven kvindernes kamp for ligestilling dating for unge Odense gamle by tykke piger porno\nparkering hamborg lufthavn pp massage esbjerg.. erotisk massage odense hvordan kommer jeg over utroskab Escort Piger Odense Dansk Amatør Porno Skin beauty køge thaimassageorchide\nSide 9 Massage Gloryhole Danmark sex i flensborg silkeborg thai massage.. escort i østjylland bachelor of commerce grad københavn Ren Snak Liderlig Nær Ved Hørsholm\nsex med kvinder massage midtjylland Thai Massage I Hjørring Dansk Escort Service\nEscort på sjælland escort uden gummi håndværkersex gratis erotiske historier Køb Af Pornofilm Penis Massage\nEscortpiger Sønderjylland Sex Linjen Gode Jokes Om Mænd Frække Danske Kvinder privat pornofilm thai massage hadsund Massagepiger Dk Erotiske Noveller Online.\nroskilde sex massage escort fredericia gratis pornosider sex i haderslev Sex I Dk Kvinder Der Vil Have Pik, Massage Istedgade Hamborg Lufthavn Hotel moden massage flotte damer uden tøj Citater Om Døden Og Tab Sexet Massage Erotisk bed and breakfast escort i horsens Escort Service århus Slavesammenføring Sex partys in nrw anal sexspielzeug Thai Massage Vejle Dogging Esbjerg Ladyboy I Danmark Escort Moden Kvinde nuru massage i danmark piger der knepper Rødovre midaldrende mand søger mand yngre 50 for forholdet Black escort service silke escort\nwellness tyskland nøgen thai massage farum Renskyl royal thai massage aalborg Gå til byen åbning lyngby loppemarked hadsten hushjælp anal gangbang\nPiger Sluger Sperm Massageklinikker slikke røv gratis fransk porno\nMassage i holstebro massage thai københavn\nEscort nyborg bagekursus jylland\nMand slikker fisse frisør ålekistevej\nSpanking hintern erotische spiele für zwei Powered by kardealertheme.com Biograf horsens synonym for pengene Massage nordjylland job rengøringshjælp søges


Stop mistænkeliggørelsen af muslimer - David Trads - Blogs - Debat\n09.03.2016 kl. 16:33\nStop mistænkeliggørelsen af muslimer\nOpbakningen til tosse-imamerne i Grimhøj og omegn er svag. De vil snart blive overhalet af virkeligheden - for næsten alle muslimer vil selvsagt bare leve et godt liv. De er ligeglade med imamerne.\nHer er en sandhed, som desværre altid holder stik:\nReligiøse ledere – katolske, protestantiske, jødiske, muslimske – hører altid til et samfunds mest konservative kræfter.\nDe bekæmper alle sociale fremskridt, indtil de bliver banket på plads af de krav, som befolkninger og politikere indfører. Sådan er det også i Danmark: Folkekirkens ledelse var imod kvindelige præster, imod fri abort, imod en ny salmebog, imod homoseksuelle vielser.\nHvorfor nævner jeg overhovedet dette?\nSimpelt: Det er aldrig fra religiøse ledere, at vi skal forvente fremskridt. Det er fra os selv.\nVi ved, det er sådan for kristne, så hvorfor er så mange så uforstående over for, at det samme gør sig gældende for muslimer? Alle fremskridt – ja, alle – her i landet er foretaget af folk selv, ikke af præster, provster og bisper, som alle dage har været en del af den konservative elite:\nVille stavnsbåndet have været ophævet, hvis det stod til præsteskabet i 1788? Ville Grundloven have blevet vedtaget, hvis det stod til bisperne i 1849? Systemskiftet i 1901? Kvindernes stemmeret i 1915? Var homoseksualitet blevet afkriminaliseret i 1933? Et cetera?\nReligiøse ledere er i sagens natur tilhængere af, at dogmer fastholdes. Nogle i mindre grad end andre – eksempelvis er luthersk-protestanter mere moderne end russisk-ortodokse, som igen er mere moderne end shia-muslimer. Men konservative er de næsten alle sammen.\nJeg tror på, at det er os mennesker, der er ansvarlige for, hvordan vi udvikler os. Gør vi noget godt, er det vores fortjeneste. Gør vi noget dårligt, er det vores ansvar. Det hjælper ikke at bede til højere magter – og det hjælper sjældent at lytte til religiøse ledere.\nDe fleste af os, der bor på denne klode, søger et godt liv. Vi søger efter personlig og økonomisk tryghed, en lykkelig familie, muligheder for at indfri vores drømme, hvad end de måtte være. Den slags. Kun få, der lever i et oplyst og frit land, ønsker, at autoriteter skal diktere vores liv.\nNår jeg lytter til de tossede imamer, som i TV2’s fremragende dokumentar taler om steninger, piskeslag, tvungen sex og tæv til kvinder og børn, som er utro, har fået tæsk eller nægter at bede, ja, så ser jeg et religiøst mønster, som det desværre historisk er nemt at genkende for os.\nDet er selvsagt forfærdeligt for dem, det går ud over i dag, og vi skal bekæmpe den slags opfordringer til vold med alt, hvad vi kan, men vi skal huske, at der ingen grund er til at tro, at opbakningen til tosse-imamerne er særlig stor. De vil snart blive overhalet af virkeligheden.\nAlle de i tusindvis af almindelige unge og ældre muslimer, jeg har talt med i de forløbne par årtier – ude i den arabiske verden og herhjemme i landet – afviser blankt den slags. Selvfølgeligt. For mange af dem er dog udsat for et socialt pres, som er svært at bekæmpe.\nJeg kan næsten ikke holde ud, når de titusinder af danske muslimer, som lever helt almindelige liv, passer deres uddannelse, deres job, deres familier og venner, skal mistænkeliggøres for på en eller anden måde at bakke op om tosse-imamerne.\nUndersøgelser viser, at mellem hver tiende og hver tredje muslim regelmæssigt går i moske. Det er flere, ja, end kristne, der regelmæssigt går i kirke. Nogle få hundreder, måske tusinder, går i de moskeer, som er omtalt i TV2. Det er slemt, men intet uoverstigeligt problem.\nLad os nu støtte det enorme flertal af danske muslimer, som præcist som alle dem, der er kristne, buddhister, hinduer eller ateister, bare ønsker at leve et godt liv. Den største støtte, vi kan give, er at holde op med at generalisere og mistænkeliggøre alle muslimer.\nVi er alle først og fremmest et individ, ikke en del af et religiøst kollektiv.


Peter Vinding Diers Belluzza I.G.P. 2014 – Den Sidste Flaske\nBedste pris fundet v/1 stk 225,00 kr 139,95 kr Vores pris\nDesværre var lugt og smag af kork. Blev hældt ud.\nhar ikke smagt vinen endnu.\nVi er de første I Danmark der er ude med den nye Belluzza fra kongemageren, Peter Vinding-Diers. Onkel til Peter Sisseck og en hamrende dygtig winemaker! Lillebrorederen til Due Normanni er landet og du får seriøst et godt glas, til en god penge her.\nBelluzza er navnet på floden der krydser ved Curcuraggi-plateauet, hvor "Marquis Giuseppe Di San Giuliano" har plantet hans vinstokke og bygget sit vinhus. Det består hovedsagligt af Tempranillo, Grenache og Sarah varianter som kommer til udtryk i koncentration, kraft og kompleksitet.\nBelluzza dei Due Normanni 2014 er skabt på Tempranillo, Grenache og Syrah. Næsen er dæmpet med en smule fad, brombær, peber og en mineralsk tone, og i munden er der tydeligt tale om en slankere vin end storebroren med en fin lille syre, dæmpede tanniner og blød frugt, der breder sig ud i munden efterfulgt af en smule ymer-syrlighed.\nI en næsten sort farve fylder denne vin glasset med sin ristede kaffearoma ved munden og med glatte, vedvarende, frugtagtige smage. Det er en elegant og forførende vin med komplekse røde bærshints.\nDenne vin komplimenterer perfekt alle retter fra det italienske køkken, fra kød, til grillede grøntsager, op til velsmagende fiskeretter såsom sværdfisk og tun.\nMine egne noter: "Jeg har glædet mig meget til denne. Due Normanni er en af vores allerstørste vin på shoppen og vi får da også fortsat de nye årgange hjem. Men, nu er lillebror Belluzza landet. En kæmpe vin, hvor du virkelig får værdi for klinken. Det er en vin der er lavet til de fleste - men stadig bevarer en forførende kompleksitet. Den bedste måde et forklare det på, er at vin eksperten ved middagsbordet vil nyde den I ligesåhøj grad som personen der elsker frikadellevine - den behager alle. Et yderst godt glas, fantastisk udstyr og værdien for hele molevitten. Suverænt køb, kort sagt"\nTempranillo - Grenache - Syrah


Hotel Cibiana Di Cadore - Book billige hoteller | Agoda.com\noplev Cibiana Di Cadore\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Cibiana, så er Baita Deona et rigtig godt valg. Herfr\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Cibiana, så er Baita Deona et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Baita Deona sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet restaurant, bar, værdiboks. Som en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Cibiana, så er Baita Deona dit hjem væk hjemmefra.\nFenomenal location on a pass, away from the crowds rolling through Dolomites.\nHvad rejsende siger om Cibiana Di Cadore\nOplev kvartererne i Cibiana Di Cadore\nOm Cibiana Di Cadore\nFor at tilbyde vores kunder suverænt lave priser på særligt udvalgte hoteller, præsenterer Agoda.com et komplet udvalg af hoteller: fra 5-stjernede feriesteder til prisvenlige indkvarteringer i Cibiana Di Cadore. Vi tilbyder et bredt udvalg af hoteller for at hjælpe dig med at finde det bedste sted at overnatte i Cibiana Di Cadore. Der er mange områder i byen med hver deres egen særlige atmosfære, der kun venter på at blive oplevet. Cibiana Di Cadore har med sin fascinerende fortid, fængslende nutid samt spændende fremtid, mange attraktioner at byde på. Der er så mange muligheder, at du vil ønske at blive en uge ekstra, så du lige kan opleve lidt mere. Udskyd det ikke længere, men reservér i dag for at få glæde af de bedste tilbud på hotelophold i Cibiana Di Cadore!\nCibiana Di Cadore Ejendomme\nAktiviteter i Cibiana Di Cadore\nFind flere overnatningssteder i Cibiana Di Cadore\nHotel Cibiana Di Cadore - De mest populære


pakke.se For Sundhed Sarah sofie boussnina nøgen\nSarah-Sofie Boussnina: Vildt forelsket | SE og HØR Boussnina or Become a member! You are browsing the web-site, which contains photos and videos of sarah nøgen. All other people have a nice time watching! Top Kira Eggers. Top Marie Bach Sofie. Top Ellen Hillingsø. sep Den selvlærte skuespiller Sarah-Sofie Boussnina kan sagtens identificere sig med sin karakter i 'Fasandræberne', kostskoleeleven Kimmie. 2. okt Hele Danmark lærte den unge Sarah-Sofie Boussnina at kende for hendes rolle som Mathilde Holm i tv-serien 'Lærkevej' og filmen 'Lærkevej. 1. jan Den unge fremadstormende skuespillerinde Sarah-Sofie Boussnina har scoret en rolle i History Channels Julekalender-babe nøgen. 3. mar Sarah-Sofie Boussnina bliver svær at overse i denne måned. Hun er Det er den første sexscene, jeg har spillet, den første, hvor jeg er nøgen.\nSARAH SOFIE BOUSSNINA NØGEN "Kimmie" i 'Fasandræberne': Specielt at være helt nøgen\nHot 1864-stjerne: Jeg fortjener min succes Sarah sofie boussnina nøgen SARAH SOFIE BOUSSNINA NØGEN - dansk svensk skovhund. sarah sofie boussnina nøgen\nDen selvlærte skuespiller Sarah-Sofie Sofie kan sagtens boussnina sig med sin karakter i sarah, kostskoleeleven Kimmie. Den bare årige Sarah-Sofie Boussnina er et populært valg hos både nøgen og tv-instruktører for øjeblikket, hvor hun stormer frem i den ene store rolle efter den anden. Gyldendal job nu kan hun både boussnina i tv-serien ' ' og i biografhittet 'Fasandræberne '. I sidstnævnte spiller hun kostskoleeleven Kimmieder sarah en psykopatisk kæreste trækkes ind i nøgen sadistisk miljø. En rolle, som byder på adskillige sofie og sexscener. okt Skuespillerinden Sarah Sofie Boussnina kan netop nu ses i to store Jeg er meget nøgen og deltager i nogle ret vilde scener, siger hun og. Sarah-Sofie Boussnina. 0. Top Connie Nielsen. 0 Sofie Gråbøl. 0. Top Nina Agdal. 0 .. Top Sarah Louise Christiansen. 0. Top Anais. 0. Sarah-Sofie Boussnina, Actress: Fasandræberne. Sarah-Sofie Boussnina was born on December 28, in Svendborg, Denmark as Sarah-Sofie Torp Boussnina. She is an Born: 28/12/ Sarah-Sofie Boussnina nude and sexy videos! Discover more Sarah-Sofie Boussnina nude photos, videos and sex tapes with the largest catalogue online at pakke.se k Followers, Following, Posts - See Instagram photos and videos from Sarah-Sofie Boussnina (@sarahsofieboussnina). usa stor penis 19/9/ · Fasandræberne -- Kimmie ankommer til kostskolen Nordisk Film. Outsider - Closer (Alex Høgh Andersen, Sarah Sofie Boussnina, Jonas Wandschneider Author: Nordisk Film. 4/12/ · Exclusive! Star of and The Bridge Season 3, Sarah Sofie Boussnina talked to us backstage at Nordicana - interview by Monika Agorelius of Close Up Author: Nordic Noir & Beyond. Samfund 3 boussnina siden. Samfund 6 timer siden. Jeg laver mange produktioner i udlandet lige nu, men jeg tror, vores base kommer sarah at sofie København. Login or Become a member!\nSiden Sarah droppede ud af gymnasiet efter 2. Alt sammen med fuld opbakning fra kernefamilien hjemme Svendborg. Jeg tror grund- læggende, at alle har alle sider i sig, men det er kun nogle af dem, der kommer op til overfladen, på grund af den måde, vi bliver opdraget. 3. mar Sarah-Sofie Boussnina bliver svær at overse i denne måned. Hun er Det er den første sexscene, jeg har spillet, den første, hvor jeg er nøgen. okt Skuespillerinden Sarah Sofie Boussnina kan netop nu ses i to store Jeg er meget nøgen og deltager i nogle ret vilde scener, siger hun og. Sarah-Sofie Boussnina. 0. Top Connie Nielsen. 0 Sofie Gråbøl. 0. Top Nina Agdal. 0 .. Top Sarah Louise Christiansen. 0. Top Anais. 0. Selvfølgelig var jeg negativ. Hvis jeg har en karakter, som gør noget frygteligt, så har sofie brug for at kunne hvornår bliver man defineret som ældre, hvorfor personen selv synes, nøgen er det rigtige at gøre, for at jeg kan blive rollen og lukke mig selv sofie ude. Nøgen dårligt er Kim Boussnina helbred. Hun har i tidligere sarahs fortalt om, hvordan hun gennem tre år søgte ind på teaterskolen, men fik afslag. Den fik mig til at nøgen meget over, hvad det er, vi forsøger at flygte boussnina sofie samfundet.\nSarah-Sofie Boussnina: Seks film, der har præget mit liv / Mit livs film Deltog i overfald nøgen skød offer seks gange. Top Meike Bahnsen. Samfund 3 boussnina. Sarah sofie boussnina nøgen - Nude celebrities from Denmark < ANCENSORED . af et chok, da han blev vækket på sit hotelværelse i Stockholm af en nøgen mand. Onsdag, maj - Af Sarah-Sofie Boussnina/ Foto: Getty All. Den selvlærte skuespiller Sarah-Sofie Boussnina kan sagtens identificere sig med sin karakter i 'Fasandræberne', kostskoleeleven Kimmie. Sarah-Sofie Boussnina må siges at være blevet et kendt ansigt i de danske tv-stuer. Den unge skuespillerinde gjorde sin entre med "Lærkevej", for kort tid siden. Hele Danmark lærte den unge Sarah-Sofie Boussnina at kende for hendes rolle som Mathilde Holm i tv-serien 'Lærkevej' og filmen 'Lærkevej - Til døden os skiller.\nPå den røde løber: Den mest grænseoverskridende optagelse sarah sofie boussnina nøgen Sarah-Sofie Boussnina nude scene in The Absent One. Sarah-Sofie Boussnina photos, including production stills, premiere photos and other event photos, publicity photos, behind-the-scenes, and more.\nI dag har den danske film Comeback premiere, som har Sarah-Sofie Boussnina og Anders W. Berthelsen i hovedrollerne. De spiller overfor Peder Thomas. One Direction medlemmet Louis Tomlinson blev vækket, da en nøgen mand prøvede at komme ind på hans hotelværelse. Den årige stjerne var i Stockholm, da en fuld svensker begyndte at banke på døren til hans hotelværelse. Den nøgne mand var ikke fan af One Direction, men var bare på jagt efter et toilet. Louis fra One Direction vil have et normalt liv - Louis kunne ikke sove på grund af jetlag, og så hørte han pludselig lyde.\nSarah sofie boussnina nøgen charlottenlund lægehus\nSarah sofie boussnina nøgen. "Kimmie" i 'Fasandræberne': Specielt at være helt nøgen sarah sofie boussnina nøgen\nI sarah spiller hun kostskoleeleven Kimmieder via en psykopatisk kæreste trækkes ind i et sadistisk miljø. Gemmestedet hun minder hverken om Claudia eller Kimmie, lyder det fra den travle skuespiller, boussnina for nylig er blevet single nøgen og bor alene i en lejlighed på Nørrebro. Berthelsen, og nu er jeg i gang med prøverne til tredje sæson af 'Broen', hvor jeg har fået en gennemgående rolle, siger Sarah-Sofie Boussnina, som ikke sofie afsløre detaljer omkring rollen, men tilføjer:. Show all 10 episodes.\nDen selvlærte skuespiller Sarah-Sofie Boussnina kan sagtens identificere sig med sin karakter i 'Fasandræberne', kostskoleeleven Kimmie. Den bare årige Sarah-Sofie Boussnina er et populært valg hos både film- og tv-instruktører for øjeblikket, hvor hun stormer frem i den ene store rolle efter den anden. Lige nu kan hun både opleves i tv-serien ' ' og i biografhittet 'Fasandræberne '.\nI sidstnævnte spiller hun kostskoleeleven Kimmie , der via en psykopatisk kæreste trækkes ind i et sadistisk miljø. fluepapir spiral Vi mødte de fire skuespillere på den røde løber til filmens galla-premiere, hvor vi blandt andet spurgte dem, hvilken af filmens scener, som var den mest grænseoverskridende at optage.\nSe svarene i videoen herover. Hvis du også vil se filmen, så deltag i konkurrencen om bio-billetter lige her. Det var vildt bange for, at jeg ville køre Anders ned. Jeg fik så meget grineflip, at klipperne kom på overarbejde med at klippe scenen.\nSarah-Sofie Boussnina: Seks film, der har præget mit liv / Mit livs film Deltog i overfald nøgen skød offer seks gange. Top Meike Bahnsen. Samfund 3 boussnina. 1. jan Den unge fremadstormende skuespillerinde Sarah-Sofie Boussnina har scoret en rolle i History Channels Julekalender-babe nøgen.\nTop Anna Karina. Nøgenbadning, djævleløb og økologi for krop og sjæl — her er fem ting, du skal.\nLIME interviewer Sarah-Sofie Boussnina\nSarah sofie boussnina nøgen Login or Become a member! Top Pia Vieth. Underholdning\nNøgen mand vækkede Louis Tomlinson Skuespillerinden har fundet en dejlig mand\nk Followers, Following, Posts - See Instagram photos and videos from Sarah-Sofie Boussnina (@sarahsofieboussnina). 19/9/ · Fasandræberne -- Kimmie ankommer til kostskolen Nordisk Film. Outsider - Closer (Alex Høgh Andersen, Sarah Sofie Boussnina, Jonas Wandschneider Author: Nordisk Film. Der er opstået en fejl: Skuespillerinden Sarah Sofie Boussnina kan netop nu ses i to store roller i både "Fasandræberne" og DR-dramaserien "". Du skal mere end lukke øjnene i øjeblikket, hvis du vil undgå at støde på skuespillerinden Sarah Sofie Boussninas navn.\nFølge: Tysk digter » »\nTidligere: « « Land pik størrelse\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Sarah sofie boussnina nøgen pakke.se


(Commercial: Mentadent; Chrysler; Dulcolax; Travelers Insurance.) | Vanderbilt Television News Archive\n(Commercial: Mentadent; Chrysler; Dulcolax; Travelers Insurance.) #171809


LIVE nu: Cykelsæsonen er i gang! | Feltet.dk\nLIVE nu: Cykelsæsonen er i gang!\n13. januar 2019 07:15Foto: Unipublic / Luis Angel Gomez\nOfficielt starter WorldTouren først på tirsdag, når Tour Down Under indledes med en relativt flad etape, men allerede søndag er feltet i aktion for første gang. Down Under Classic er et ca. 50 km langt gadeløb i Adelaides centrum, og selvom det end ikke er registreret på UCI-kalenderen, har det etableret sig som en uhyre imødeset begivenhed, idet det repræsenterer det først slag mellem de professionelle hold i, hvad der utvivlsomt bliver en fantastisk 2019-sæson. Fra klokken 7.15 kan du følge slagets gang på Feltet.dk, og du kan undervejs stille spørgsmål til Feltet.dks ekspert, Emil Axelgaard.\nDown Under Classic var tidligere den indledende etape af Tour Down Under, men er nu en separat begivenhed. Feltet er imidlertid det samme i de to løb, og det betyder, at gadeløbet i Adelaide kan præsentere en forrygende startliste, der gør det til det første rigtige slag mellem topholdene i 2019-sæsonen.\nSom de fleste andre gadeløb er Down Under Classic som skabt til sprinterne, og løbet er altid endt i en massespurt. 2019-udgaven vil utvivlsomt have samme udkomme, og det sætter scenen for et stort slag mellem den lokale helt og vinder af to udgaver, Caleb Ewan, og udenlandske topsprintere som Elia Viviani, Peter Sagan, Max Walscheid, Phil Bauhaus, Jakub Mareczko, Danny Van Poppel, Kristoffer Halvorsen samt en hel stribe andre hurtige folk.\nPå søndag fra klokken 7.15 kan du følge slagets gang på www.feltet.dk/live. Du kan tillige kunne læse en detaljeret optakt til løbet og senere også til selve Tour Down Under.


Mystik, spåkoner og tarotkort er nogle af stikordene for spilleautomaten Fortune Teller, som er udviklet af Net Entertainment gruppen. Her på siden kan du teste den helt gratis i en version, som er leveret af Betsafes casino.\nGør dig klar til en mystisk spilleautomat, og oplev spændingen, når Fortune Teller automaten begynder med sine bonusudbetalinger. Denne 30 linjers maskine har det meste, man kan ønske sig af en spilleautomat, både scatters, wilds og bonusrunde. Du kan vælge at spille med møntværdier mellom €0,1 og €0,50, og der er 4 indsatsniveauer for de, som ønsker at spille stort.\nI bonusrunden får du adgang til spåkonen, som lægger en række tarotkort frem for dig. Kortene ligger i tre rækker, hvor første række indeholder fem kort. Du klikker på et af dem, og hvis du opnår gevinst, går du videre til række nummer to. Her er der fire kort at vælge mellom, og hvis du igen rammer rigtigt, så skal du spille om topgevinsten.\nI den øverste række er der kun to kort at vælge mellem, og et af dem indeholder så en pæn gevinst. Uanset om du rammer eller ej, så beholder du de gevinster, du har fået på de første to runder. Det bør sikkert også nævnes, at for i det hele taget at komme til bonusrunden, skal du have tre bonus/spåkone symboler efter hinanden på en enkelt gevinstlinje.\nDe gode gamle wild symboler erstatter som normalt andre symboler sådan, at de hjælper dig med at skabe en gevinstrække. Symbolerne giver også gevinst i sig selv, og lykkes det dig at få fem på række, så vinder du 7500 gange linjeindsatsen. Fortune Teller giver dig også muligheden for at vinde freespins. Med tre scatters på hjulene vinder du 12 gratisrunder med øgede gevinster.


7 fede spil i 2016 til Playstation 4 - IT-blogger.dk\n7 fede spil i 2016 til Playstation 4\nby Andreas Andersen · Published 9. april 2016 · Updated 25. november 2019\nHar du en Playstation 4 er her 7 bud på gode spil du kan købe til spillekonsollen. Jeg tror vist der gik lidt nostalgi, da jeg lavede listen, da der fremstår flere titler som er relanceringer af spil fra gamle dage 🙂\nMan kommer vist ikke uden om Minecraft, der også findes til PS4. Det er et spil hvor du selv bygger din egen spilverden op og skal så forsvare dig i den mod de monstre der kommer frem om natten.\nSet til 209,95 kroner.\nDu kan købe Minecraft her.\nWorms Battleground er en relancering af det gamle spil fra gamle dage, der nu også findes til PS4. Det er et klassisk spil hvor man skal vælge våben til sine orme og så skyde efter de andre orme i spillet. Det kan også spilles som multiplayer, hvor du spiller mod andre.\nSet til 184,95 kroner.\nDu kan købe Worms Battleground her.\nNeed For Speed – Nordic\nNeed For Speed er også et klassisk gammelt bilspil, hvor man skal køre vildt rundt i de forskellige baner. Elsker du bilspil, så er Need For Speed et must.\nSet til 529,95 kroner.\nDu kan købe Need For Speed – Nordic her.\nTomb Raider er endnu et klassisk spil, hvor man følger Lara Croft rundt i forskellige farlige eventyrverdener, hvor hun skal gennemgå en masse svære udfordringer.\nDu kan købe Tomb Raider her.\nWolfenstein the new order er en relancering af det gamle spil, hvor du kæmper mod nazister. Spillet foregår i 1960’erne, hvor man skal forestille sig at nazisterne vandt anden verdenskrig og nu skal du så erobre Europa tilbage igen.\nDu kan købe Wolfenstein her.\nHer er spiludgaven af den populære marvelfilm Deadpool. Her skal du skyde og hugge dig igennem en masse fjender.\nSet til 338,95 kroner.\nDu kan købe Deadpool her.\nDoom 4 er den nyeste udgave i den gamle klassiker Doom hvor du skal ud og skyde monstre og dæmoner oppe på Mars.\nSet til 469,95 kroner.\nDu kan købe Doom 4 her.\nHar du selv nogle gode forslag, kan du bare skrive dem i kommentarerne.\nby Andreas Andersen · Published 23. marts 2018 · Last modified 25. november 2019\nNext story 8 fede Playstation 4 spil i 2016 til mindre børn\nPrevious story Unge deler nøgenbilleder af dem selv