UNDERVISNINGSMINISTERIET 20. februar 2004 Redegørelse til statsrevisorerne i sagen om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen - PDF\nUNDERVISNINGSMINISTERIET 20. februar 2004 Redegørelse til statsrevisorerne i sagen om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen\nDownload "UNDERVISNINGSMINISTERIET 20. februar 2004 Redegørelse til statsrevisorerne i sagen om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen"\n1 UNDERVISNINGSMINISTERIET 20. februar 2004 Redegørelse til statsrevisorerne i sagen om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen Statsrevisorerne har i brev af 21. oktober 2003 fremsendt rigsrevisors beretning nr. 1/03 om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen og statsrevisorernes bemærkninger hertil. Jeg fremsender i den anledning hermed min redegørelse til statsrevisorerne om, hvorledes jeg forholder mig til konklusionerne og anbefalingerne i rigsrevisors beretning og statsrevisorernes bemærkninger til beretningen, jf. 18, stk. 2, i lov om revision af statens regnskaber. For god ordens skyld skal jeg indledningsvis nævne som statsrevisorerne tidligere er blevet oplyst om at jeg i et samråd i Folketingets Finansudvalg, der blev afholdt den 19. november 2003, har besvaret spørgsmål fra udvalget om rigsrevisors beretning og statsrevisorernes bemærkninger hertil. Kopi af mit talepapir til brug for min mundtlige besvarelse af Finansudvalgets samrådsspørgsmål blev også sendt til orientering til statsrevisorerne, jf. brev af 24. november Det fremgår af statsrevisorernes bemærkninger til beretning 1/03 om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen, at skolens økonomi på alle væsentlige områder har udviklet sig utilfredsstillende i perioden , og at der på skolen samtidig var en lang række kritisable forhold og problemer, der ikke blev fulgt op på. Jeg kan fuldt tilslutte mig dette. Statsrevisorerne påtaler også skarpt den daværende undervisningsministers passivitet og mangel på konsekvens i det økonomiske tilsyn med Luftfartsskolen. Spørgsmål om ministeransvar hører ifølge Folketingets Forretningsorden 54 under Udvalget for Forretningsordenen, der efter henvisning eller på eget initiativ behandler spørgsmål om, hvorvidt forhold fra en ministers side skal give grundlag for, at ministeren søges draget til ansvar for det pågældende forhold. Jeg må derfor som minister afholde mig fra at kommentere et eventuelt spørgsmål om en tidligere ministers ansvar i sagen om Luftfartsskolen. Jeg skal dog som en faktuel oplysning meddele, at den juridiske undersøgelse i ministeriet af sagen, som jeg har foranlediget foretaget på baggrund af rigsrevisors beretning og statsrevisorernes bemærkninger hertil, viser, at den daværende minister ikke har fået spørgsmålet om tilrettelæggelsen og prioriteringen af ministeriets tilsyn med Luftfartsskolen forelagt. Ledelsesmæssige beslutninger herom i ministeriet ses ifølge den nævnte undersøgelse alene at være truffet på embedsmandsniveau i Institutionsstyrelsen i ministeriet. Jeg finder, at jeg i denne redegørelse til statsrevisorerne herefter primært bør forholde mig til spørgsmålene om opfølgning dels i forhold til den daværende bestyrelse og ledelse ved Luftfartsskolen, dels internt i ministeriet, idet jeg i øvrigt tillader mig at henvise statsrevisorerne til indholdet af mit ovennævnte talepapir. Med hensyn til spørgsmålet om opfølgning i forhold til den daværende bestyrelse og ledelse ved Luftfartsskolen kan jeg oplyse, at Undervisningsministeriet har anmodet kammeradvokaten om at undersøge, om der er grundlag for, at en eller flere personer i den daværende bestyrelse og ledelse ved Luftfartsskolen erstatningsretligt søges draget til ansvar. Da denne undersøgelse\n2 endnu ikke er afsluttet, vil jeg i denne redegørelse til statsrevisorerne ikke endeligt kunne give min redegørelse for, hvorledes jeg vil forholde mig til rigsrevisors beretning og statsrevisorernes bemærkninger hertil. Så snart resultatet af kammeradvokatens undersøgelse foreligger, vil jeg derfor fremsende en supplerende redegørelse til statsrevisorerne om sagen. Kammeradvokaten har over for Undervisningsministeriet oplyst, at han forventer at have afsluttet sin undersøgelse i løbet af april måned d.å. For at tilvejebringe et grundlag for mine vurderinger af, hvilke initiativer jeg kan tage med henblik på internt i ministeriet at følge op på beretningen og statsrevisorernes bemærkninger, har jeg foranlediget gennemført en juridisk undersøgelse i ministeriet herom. Med henblik på at foretage en gennemgang af det samlede begivenhedsforløb i beretningsperioden har to juridiske chefer i ministeriet gennemgået alt skriftligt materiale i ministeriet om sagen. Der har ved undersøgelsen ikke skullet indhentes udtalelser eller lignende fra implicerede embedsmænd eller andre. Jeg vedlægger til statsrevisorernes orientering som bilag til denne redegørelse en kopi af den redegørelse, som jeg har modtaget fra de to juridiske chefer. I redegørelsen fra de to juridiske chefer er om det juridiske grundlag for en vurdering af sagen, der ifølge disse især er den dagældende lov om erhvervsskoler, tjenestemandsloven og almindelige forvaltningsretlige grundsætninger, bl.a. anført følgende: "Det forhold, at ministeriets tilsyn med en erhvervsskole vil kunne kritiseres, indebærer ikke, at ministeriets tilsyn som følge heraf også har været mangelfuldt på en retsstridig måde. Dette skal ses på baggrund af, at uanset, at loven som anført af rigsrevisor i sin beretning til statsrevisorerne indeholder bestemmelser, der giver ministeriet mulighed for at reagere over for skoler, der kommer i økonomiske vanskeligheder og/eller overtræder gældende regelsæt, så må de samme bestemmelser antages at give ministeriet forholdsvis vide rammer for udøvelse af et skøn for, hvorledes tilsynet i de enkelte konkrete tilfælde bør udøves. Det fremgår således af loven, at det tilsyn, som ministeriet varetager under ministerens ledelse, også lovligt kan varetages ud fra uddannelsespolitiske hensyn såsom hensyn til, om der er behov for en skole, jf. lovens 2, stk. 3 og 4. Sammenhængen mellem bestemmelserne i lovens 2, stk. 1, 3 og 4, indebærer, at ministeren i vurderingen af, om der er behov for en skole, lovligt kan lægge vægt på, om skolen fortsat indgår som et hensigtsmæssigt led i en landsomfattende planlægning til opfyldelse af konstaterede eller forventede behov for sådanne skoler, jf. 2, stk. 1. Vurderingen af dette spørgsmål må antages at give ministeren en ganske vidtgående margin for udøvelse af et skøn ud fra en afvejning af uddannelsespolitiske hensyn over for efter omstændighederne modsatrettede hensyn. Det må tillige inddrages, at ministeren/ministeriet i sit tilsyn, herunder i afgørelsen af, om nogle af lovens sanktionsbeføjelser kan og skal tages i anvendelse, også er bundet af almindelige forvaltningsretlige retsgrundsætninger som f.eks. det almindelige forvaltningsretlige proportionalitetsprincip. Dette har fundet udtryk bl.a. i erhvervsskolelovens 4, stk. 2, hvorefter selv anvendelse af den forholdsvis milde påbudssanktion i tilfælde, hvor en skoles virksomhed ikke er i overensstemmelse med erhvervsskoleloven, ikke er obligatorisk for ministeren/ministeriet at anvende. Bestemmelsen giver således ministeren/ministeriet mulighed for efter et skøn i det\n3 konkrete tilfælde at undlade at anvende den mildeste sanktion efter loven over for en skole, uanset at dens virksomhed ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i erhvervsskolelovgivningen. Derimod skal ministeren ifølge lovens 23 a snarest iværksætte foranstaltninger til genoprettelse af en lovlig og forsvarlig forvaltning. Sådanne foranstaltninger vil efter omstændighederne kunne være foranstaltninger, som har til formål at sikre, at genoprettelsen af en lovlig og forsvarlig forvaltning på kortere eller længere sigt sker ved, at skolen sammenlægges med en eller flere andre skoler, hvilket ikke er i strid med det princip, der har fundet udtryk i 3, hvorefter tiloversbleven formue i tilfælde af en erhvervsskoles ophør anvendes til undervisnings- og uddannelsesformål efter undervisningsministerens bestemmelse. Dette princip må endvidere antages at være et udtryk for ministerens overordnede ansvar for at sikre, at der tages skyldige økonomiske hensyn ved forvaltningen af de statslige midler, som samlet er bevilliget til uddannelsesformål, jf. herved 3 i lov om revisionen af statens regnskaber m.m. Det følger af det oven for anførte, at ikke ethvert forhold, herunder en prioritering af ministerens handlingsbeføjelser efter loven, i ministeriets tilsyn, som efterfølgende måtte kunne give anledning til kritik, samtidig vil være ulovligt. Med hensyn til Undervisningsministeriets interne retningslinjer for regnskabsmæssige og lønmæssige tilsyn har ministeriet udarbejdet en intern vejledning til brug ved gennemgangen af 2000-årsregnskaberne. Vejledningen er også anvendt ved senere regnskabsgennemgange. Som det fremgår af Rigsrevisionens beretning pkt. 139, har der for årene før 2000 ikke foreligget en egentlig vejledning for regnskabsgennemgangen, men blot et tjekskema med kontrolpunkter. Vi kan hertil supplerende oplyse, at daværende undervisningsminister Margrethe Vestager ved brev af 9. november 1998 skrev følgende til styrelseschef Berrit Hansen: "Som følge af Undervisningsministeriets nye struktur, herunder oprettelse af Instititutionsstyrelsen, bemyndiges styrelseschefen for Institutionsstyrelsen til med virkning fra dags dato uden ministerforelæggelse at træffe afgørelse på ministerens vegne i følgende sager: III. Konkrete sager Almindelige konkrete sager inden for IS s [Institutionsstyrelsen, vores bemærkning] lovgivningsområde, dvs. løbende drift Uanset om bemyndigelse er givet efter dette brev, skal alle sager af politisk betydning foreligges til minister-resolution gennem departementschefen med styrelseschefens indstilling." To betingelser skal være opfyldt, for at en tjenestemand kan ifalde et disciplinært ansvar efter tjenestemandslovens 24. Der skal for det første objektivt foreligge en tjenesteforseelse, og forholdet skal for det andet subjektivt kunne tilregnes tjenestemanden som forsætligt eller uagtsomt. I praksis er således blevet stillet krav om, at en pligttilsidesættelse skal være af en vis grovhed for at kunne danne grundlag for et disciplinært ansvar. Grovhedskravet er udtryk for en helhedsorienteret vurdering af grovheden af såvel den subjektive, som objektive side af de begåede handlinger eller undladelser.\n4 Fejlskøn, fejlprioriteringer og lignende kan således i almindelighed ikke udgøre det fornødne grundlag for disciplinærforfølgning. Der kan begås fejl, uden at det har karakter af en egentlig tjenstlig forseelse. I sådanne tilfælde, som ikke er så graverende, men alligevel alvorlige, kan en minister eller øverste ledelse i kraft af ledelsesbeføjelsen give kritik eller "næser" i form af tjenstlige tilrettevisninger uden for 24 i tjenestemandsloven. Det kan for eksempel ske mere formløst i mundtlig form, og der er ikke formelt krav om registrering på tjenestemandens personsag." De to juridiske chefer har herefter i deres vurdering af sagen anført bl.a. følgende: "I vurderingen af, om der på baggrund af statsrevisorernes og rigsrevisors kritik er grundlag for ministeriet for at iværksætte en tjenstlig undersøgelse mod en eller flere chefer i ministeriet med ansvar for tilsynet med Luftfartsskolen, er det derfor af væsentlig juridisk betydning, om ministeriet i sit tilsyn med Luftfartsskolen har handlet ulovligt i forhold til de kritiserede forhold. Der må i den forbindelse lægges betydelig vægt på, hvad der har været baggrunden for, at ministeriet i sit tilsyn har ageret som sket og som har givet anledning til kritik. Dette skyldes, at i tilfælde af, at der har været en i lovens forstand saglig begrundelse fra de pågældende ansvarlige chefers side til deres dispositioner i varetagelsen af deres ledelse af ministeriets tilsynsopgave over for Luftfartsskolen, vil der efter vores opfattelse ikke være grundlag for at statuere, at de pågældende objektivt set har begået en tjenstlig forseelse, uanset at deres dispositioner efterfølgende kan give anledning til kritik. De pågældende chefer vil i så fald have truffet dispositioner, som har ligget inden for den forholdsvis vide margin, som loven har givet ministeriet mulighed for at udøve et skøn indenfor i den nærmere tilrettelæggelse af tilsynet med Luftfartsskolen. Vi må efter vores gennemgang af samtlige de foreliggende dokumenter i ministeriets sager vedrørende tilsynet med Luftfartsskolen konstatere, at der blandt disse dokumenter ikke findes en klar og udtrykkelig dokumentation for, at baggrunden for ministeriets dispositioner i det løn- og regnskabsmæssige tilsyn med skolen primært har været hensynet til de påbegyndte drøftelser om fusion. Der er således ikke gjort nogle eksplicitte notater på de relevante sager eller andre sager vedrørende Luftfartsskolen om baggrunden for ministeriets prioriteringer af hensynet til fusionen frem for en opfølgning på det løn- og regnskabsmæssige tilsyn Endvidere må vi konstatere, at vi ikke har fundet oplysninger om, at embedsmænd med ansvar for ministeriets tilsyn med Luftfartsskolen har forelagt spørgsmålet om tilrettelæggelse og prioritering af Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen for den daværende undervisningsminister. Ledelsesmæssige beslutninger herom i ministeriet ses ifølge sagsmaterialet alene at være truffet på embedsmandsniveau i Institutionsstyrelsen i ministeriet. Det må derfor på grundlag af det materiale, som vi nu har gennemgået, være vores foreløbige, jf. nedenfor konklusion, at der ikke synes at være grundlag for ministeriet for at iværksætte en tjenstlig undersøgelse mod en eller flere chefer i ministeriet med ansvar for ministeriets tilsyn med skolen i beretningsperioden, da der ikke på objektivt grundlag ses at være begået nogen tjenesteforseelse af nogle af disse.\n5 På baggrund af den daværende styrelseschefs internt, klart tilkendegivne prioritering af, at skolens problemer skulle søges løst gennem den fusion, som der på daværende tidspunkt var forhandlinger i gang om, er det endvidere foreløbigt, jf. nedenfor vores opfattelse, at der heller ikke er noget grundlag for at meddele tjenstlige tilrettevisninger til nogle af de pågældende chefer, som fortsat gør tjeneste i ministeriet. Vi har ikke fundet nogen anledning til at vurdere, om der ville have været grundlag for at meddele nu fratrådte styrelseschef Berrit Hansen en sådan tjenstlig tilrettevisning for den skete prioritering i ministeriets tilsyn med Luftfartsskolen mv., hvis hun fortsat havde gjort tjeneste i ministeriet. Baggrunden herfor er, at en pensioneret embedsmand ikke er undergivet den diskretionære ledelsesbeføjelse. Ovenstående vurderinger fra vores side er foretaget med følgende forbehold, som efter vores opfattelse kan give anledning til at søge sagens omstændigheder nærmere afklaret, inden der tages endelig stilling til, om sagen bør foranledige, at ministeriet iværksætter tjenstlige undersøgelser mod en eller flere af ministeriets chefer. Den undersøgelse, som ministeriet har anmodet kammeradvokaten om at foretage af, om der er grundlag for at søge tidligere bestyrelsesmedlemmer eller ledere ved Luftfartsskolen draget erstatningsretligt til ansvar for tab, som er påført skolen, vil tillige kunne tilvejebringe oplysninger af betydning for de spørgsmål, som vi har fået til opgave at vurdere. Vi må derfor anbefale, at ministeriet først tager endelig stilling til den interne opfølgning i forhold til de pågældende chefer, når de herover beskrevne, eventuelt relevante oplysninger måtte foreligge, og at ministeren i sin redegørelse til statsrevisorerne tager et forbehold herfor, idet hun dog samtidig bør give tilsagn om at vende tilbage til dette spørgsmål i sagen over for statsrevisorerne, når kammeradvokatens undersøgelse er afsluttet." Jeg finder, at jeg som minister må tage dette resultat af den juridiske undersøgelse og vurdering af sagen til efterretning, idet jeg dog har noteret mig bemærkningen om, at der i forbindelse med kammeradvokatens igangværende undersøgelse om en mulig opfølgning i forhold til daværende medlemmer af bestyrelse og ledelse ved Luftfartsskolen også vil kunne fremkomme oplysninger af relevans for spørgsmålet om opfølgning internt i ministeriet. Skulle dette ske, vil jeg give statsrevisorerne meddelelse herom. Med hensyn til spørgsmålet om sagsdokumentationen i ministeriet i form af sagsreferater, mødereferater mv. kan jeg med henvisning til det, som jeg har oplyst herom i mit oven for nævnte svar på et samrådsspørgsmål stillet af Folketingets Finansudvalg, jf. mit ovennævnte talepapir, supplerende oplyse følgende: Departementschefen har nu over for ministeriets chefer skriftligt præciseret, at der skal ske en yderligere opstramning af de administrative procedurer i den almindelige ekspedition af sager, herunder journaliseringsdisciplinen. I den forbindelse er der iværksat en række initiativer, herunder blandet andet orientering på ministeriets intranet om regler for journalisering og vejledning om de relevante funktioner i it-systemerne. I januar måned er igangsat en intern møderække for alle chefer og medarbejdere om reglerne om dokumenthåndtering, god forvaltningsskik mv. og ministeriets værktøjer til at understøtte disse. Med hensyn til spørgsmålet om pilotuddannelsens fremtid kan jeg oplyse følgende:\n6 På grund af de store omkostninger ved en hurtig lukning af pilotuddan-nelsen, besluttede TEC s ledelse i begyndelsen af 2003 at fortsætte med pilotuddannelsen indtil videre. Forventningen var dengang, at 2003 ville resultere i et underskud på ca. 6 mio. kr., og at økonomien ville balancere fra Udviklingen har ifølge TEC s daglige ledelse nu efterfølgende vist, at dette ikke vil være muligt. Det er principielt TEC s egen afgørelse, om pilotuddannelsen fortsat skal udbydes på skolen, såfremt gældende regler mv. er opfyldt, herunder også reglerne om indtægtsdækket virksomhed. TEC har over for Undervisningsministeriet oplyst, at skolen er ved at afhænde pilotuddannelsen, og at den forventer, at en endelig afklaring heraf vil være på plads medio marts måned d.å. Jeg vil derfor i den supplerende redegørelse, som jeg ovenfor har givet tilsagn om at afgive, når resultatet af kammeradvokatens undersøgelser foreligger, samtidig med fremsende en orientering til statsrevisorerne om resultatet af den igangværende afhændelse af pilotuddannelsen. I rigsrevisors beretning behandles også det konkurrencemæssige spørgsmål om Forsvarsministeriets og Undervisningsministeriets ydelse af offentlig støtte til pilotuddannelsen, herunder spørgsmålet om omkostningsfordeling mellem skolens ordinære og indtægtsdækkede virksomhed. Konkurrencestyrelsens undersøgelse af dette spørgsmål viste, at såvel flymekaniker-, som pilotuddannelsen har givet underskud, og at pilotuddannelserne har været finansieret ved øget gældssætning. Jeg kan oplyse, at Konkurrencerådet den 26. november 2003 har afgjort, at Luftfartsskolen har modtaget konkurrenceforvridende offentlig støtte fra Undervisningsministeriet og Forsvarsministeriet, men at støtten er lovlig i medfør af anden lovgivning end konkurrenceloven. Den pågældende støtte er det tilskud, som udlignede den gæld til Under visningsministeriet, der blev bevilget ved Luftfartsskolens fusion med andre skoler til TEC ( 12, stk. 12, i lov om erhvervsskoler), samt den støtte, som Forsvarsministeriet med hjemmel i Akt / har udbetalt til optagelsesprøver og som et statstilskud pr. pilotelev. Konkurrencerådet har samtidig afgjort, at der ikke som påstået af brancheforeningen Private Kursus Virksomheder er sket krydssubsidering mellem den offentligt finansieret flymekanikeruddannelse og pilotuddannelsen eller mellem TEC og Luftfartsskolen. Jeg har på anmodning fra Folketingets Finansudvalg ved det ovennævnte samråd i udvalget lovet at orientere udvalget om min redegørelse om sagen til statsrevisorerne, når den foreligger. Jeg agter derfor i den kommende uge at sende en kopi af denne redegørelse med bilag til udvalgets orientering. Med venlig hilsen Ulla Tørnæs Bilag: Redegørelse om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen med henblik på stillingtagen til intern opfølgning på sagen Af afdelingschef Per Hansen og kontorchef Ole Hvilsom Larsen 1. Baggrunden for redegørelsen Statsrevisorerne har den 21. oktober 2003 fremsendte rigsrevisor beretning nr. 1/03 om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen til undervisningsministeren sammen med\n7 deres bemærkninger til beretningen. Beretningen og statsrevisorernes bemærkninger hertil indeholder skarp kritik af Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen. Det påhviler herefter ministeren senest den 21. februar 2004 til statsrevisorerne at afgive en redegørelse for de foranstaltninger og overvejelser, som beretningen og statsrevisorernes bemærkninger giver anledning til. For at tilvejebringe et grundlag for undervisningsministerens vurderinger af, hvilke initiativer hun kan tage med henblik på internt at følge op på beretningen og statsrevisorernes bemærkninger, har undervisningsministeren den 19. november 2003 truffet beslutning om, at vi skal foretage en gennemgang af det samlede begivenhedsforløb i beretningsperioden , at gennemgangen skal hvile på alt skriftligt materiale i sagen, at der ikke skal indhentes udtalelser eller lignende fra implicerede embedsmænd eller andre, samt at vi på baggrund af gennemgangen skal afgive indstilling om, hvorledes undervisningsministeren internt kan følge op på beretningen og statsrevisorernes bemærkninger. For en god ordens skyld bemærkes, at Per Hansen er ansat i Undervisningsministeriet fra den 1. april 2001 og Ole Hvilsom Larsen fra den 1. december Genstanden og grundlaget for redegørelsen Vi har fået til opgave at foretage en gennemgang af det samlede begivenhedsforløb i beretningsperioden samt på den baggrund afgive indstilling om, hvorledes undervisningsministeren internt kan følge op på beretningen og statsrevisorernes bemærkninger. Som led i undersøgelsen har vi foretaget en gennemgang af det samlede begivenhedsforløb i sagen om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen i beretningsperioden. Denne redegørelse indeholder dog ikke en beskrivelse af forhold, hvor kritikken er rettet mod Luftfartsskolens ledelse eller bestyrelse, eller hvor det drejer sig om fremadrettede forhold (fx rigsrevisors vurdering af det nye tilsyn og behov for sanktionspolitik samt forslag til løsning af problemet med sparsom skriftlig sagsdokumentation). Det, der er nødvendigt for at fremkomme med en begrundet indstilling om, hvorledes undervisningsministeren internt kan følge op på den rejste kritik, er alene forhold, hvor Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen er blevet kritiseret af rigsrevisor og statsrevisorerne. Som følge heraf omfatter denne redegørelse som anført alene de forhold, hvor Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen er blevet kritiseret af rigsrevisor og statsrevisorerne. Konkret drejer rigsrevisors kritikpunkter sig om, at Undervisningsministeriet ikke har fulgt op på Rigsrevisionens tidligere undersøgelse om lønforhold ved erhvervsskolerne ved ikke fra 1998 at indføre et skærpet tilsyn med lønforholdene, uanset skolerevisors løbende bemærkninger om overtrædelse af lønregelsæt, at selv om Undervisningsministeriets gennemgang af Luftfartsskolens årsregnskab for 1998 blev gennemført rettidigt og tilfredsstillende, var opfølgningen herpå ikke tilfredsstillende, og at Undervisningsministeriets regnskabsgennemgang fra 1999 til 2001 var utilstrækkelig. Statsrevisorerne har særskilt påtalt undervisningsministerens (dvs. daværende undervisningsminister Margrethe Vestagers) passivitet og mangel på konsekvens i det\n8 økonomiske tilsyn med Luftfartsskolen. Begivenhedsforløbet er beskrevet på grundlag af det autentiske skriftlige sagsmateriale vedrørende Luftfartsskolen, herunder håndskrevne noter og bemærkninger på sagsakter mv., som fysisk og faktisk findes i Undervisningsministeriet. Dette er i redegørelsen betegnet som sagsmaterialet. Bilag 1 indeholder en oversigt over de forskellige sager vedrørende Luftfartsskolen, som vi har gennemgået. Det gennemgåede sagsmateriale (se bilag 1) svarer i det væsentlige til det sagsmateriale, som Rigsrevisionen har haft adgang til i forbindelse med sin undersøgelse af Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen og udarbejdelse af beretningen herom. Endvidere er der i bilag 2 en oversigt over de personer, som har deltaget i behandlingen af de forskellige sager om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen, i det omfang de pågældende er omtalt i denne redegørelse. Det tilføjes, at Undervisningsministeriet i flere tilfælde til brug for Rigsrevisionens udarbejdelse af beretning nr. 1/03 om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen efter anmodning fra Rigsrevisionen har udarbejdet faktanotater om konkrete områder og problemstillinger. Oplysningerne i disse faktanotater har også indgået i den gennemgang af det samlede begivenhedsforløb, som vi har foretaget ved udarbejdelsen af denne redegørelse. Rigsrevisionen har også foretaget interviews af medarbejdere i Undervisningsministeriet. Oplysninger, som er fremkommet ved sådanne interviews, har alene kunnet indgå i vores gennemgang af det samlede begivenhedsforløb i det omfang, som de fremgår af rigsrevisors beretning nr. 1/03. I forbindelse med vores gennemgang af sagsmaterialet er vi blevet opmærksomme på, at ministeriet råder over nogle backup-kopier af gamle elektroniske postkasser ( s mv.) pr. 31. maj Da det ikke kan udelukkes, at disse historiske postkasser kunne indeholde oplysninger af betydning for spørgsmål, som vi har fået til opgave at vurdere, har departementschefen besluttet, at vores undersøgelse for alle eventualiteters skyld skulle søges suppleret med eventuelle nye oplysninger, som måtte kunne fremskaffes ved gennemgang af postkasserne. Gennemgangen er i første omgang foretaget ved en elektronisk søgning efter s, der indeholder relevante nærmere bestemte ord med relation til Luftfartsskolen. Bilag 4 indeholder en oversigt over de søgeord, som den elektroniske søgning er foretaget på grundlag af. De s, som indeholder et af de pågældende søgeord, er blevet åbnet og gennemgået. Det skal i den forbindelse understreges, at der ved vurderingen af oplysninger i mv., som er fremkommet ved gennemgangen af postkasserne, må tages skyldig hensyn til, at undersøgelsen alene har givet et øjebliksbillede af postkassernes indhold pr. 31. maj Gennemgangen har omfattet postkasser til 31 aktuelt ansatte medarbejdere i ministeriet, som på en eller anden måde har deltaget i tilsynet med Luftfartsskolen i løbet af Forinden iværksættelse af undersøgelsen har vi i henhold til persondatalovens regler indhentet samtykke fra de pågældende medarbejdere. Samtlige implicerede medarbejdere har afgivet samtykke. 3. Gennemgang af begivenhedsforløbet i sagen om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen\n9 3.1. Opfølgning på Rigsrevisionens undersøgelse af lønforhold Som opfølgning af Rigsrevisionens beretning nr. 3/97 om lønforhold ved erhvervsskolerne, der bl.a. byggede på en lønundersøgelse af Luftfartsskolen, foretog Undervisningsministeriet fra 1996 og indtil 1998 en omfattende og grundig sagsbehandling inkl. mødevirksomhed og brevveksling med Luftfartsskolen om skolens administration af lønregler, overenskomster m.m. Rigsrevisor har vurderet, at det medførte forbedringer i lønadministrationen (beretningens pkt. 157). Herefter hedder det i beretningens pkt. 157: "Rigsrevisionen har fået oplyst, at ministeriets løneksperter af ressourcemæssige årsager i perioden ikke førte et særligt løntilsyn med skolens administration af lønreglerne." I rigsrevisors sammenfatning efter pkt. 158 er det anført, at rigsrevisor finder det utilfredsstillende, at Undervisningsministeriet fra 1998 ikke førte et særligt skærpet tilsyn med lønforholdene ved Luftfartsskolen uanset revisors løbende bemærkninger om overtrædelser af lønregelsæt. Vores gennemgang af sagsmaterialet viser, at fra 1998 og frem er løntilsynet med Luftfartsskolen varetaget som en del af regnskabsgennemgangen mv. Undervisningsministeriet rettede ved brev af 21. september 1999 i forbindelse med gennemgangen af årsregnskab mv. for 1998 således henvendelse til Luftfartsskolen og anmodede skolen om at redegøre for en lang række udførlige spørgsmål, herunder 13 specifikke spørgsmål vedrørende lønområdet. Skolen blev bedt om at redegøre for hvert enkelt lønforholds løsning, konsekvenser og status. Ministeriet har rykket Luftfartsskolen for svar nogle gange, men de stillede spørgsmål er aldrig blevet besvaret. Begivenhedsforløbet i forbindelse med gennemgangen af årsregnskab mv. for 1998 er nærmere beskrevet i pkt. 3.3 nedenfor. Endvidere fremgår det af sagsmaterialet, at Tilskudskontoret i Undervisningsministeriets Institutionsstyrelse i forbindelse med gennemgangen af årsregnskab mv. for 1999 og 2000 medio juli 2001 har brevvekslet med Juridisk Kontor i ministeriets Institutionsstyrelse om, hvorvidt ministeriet skulle følge op på de bemærkninger om lønninger, som revisionsprotokollaterne for de 2 regnskabsår indeholder. Resultatet af brevvekslingen blev, at ministeriet ikke forfulgte bemærkningerne i revisionsprotokollaterne yderligere, hvorefter ministeriet ved brev af 13. maj 2002 til skolen meddelte, at gennemgangen af årsregnskab mv. for 1999 og 2000 ansås for afsluttet. Begivenhedsforløbet i forbindelse med gennemgangen af årsregnskab mv. for 1999 og 2000 er nærmere beskrevet i pkt. 3.4 nedenfor. Sagsmaterialet indeholder ikke oplysninger om Undervisningsministeriets udøvelse af løntilsyn i forbindelse med gennemgangen af årsregnskab mv. for Begivenhedsforløbet i forbindelse med gennemgangen af årsregnskab mv. for 2001 er nærmere beskrevet i pkt. 3.7 nedenfor. Det fremgår derimod af sagsmaterialet, at Undervisningsministeriet i 2002 har været inddraget i bl.a. spørgsmålet om lovligheden af de i 2000 og 2001 af Luftfartsskolen indgåede kontrakter om ansættelse på åremål af ledere ved skolen. Det skete på baggrund af en henvendelse fra Hovedstadens Tekniske Skole (senere Teknisk Erhvervsskole Center (TEC)) først mundtligt på et møde i Institutionsstyrelsen den 28. februar 2002 og senere ved brev af 16. april Ifølge en af 28. februar 2002 fra Birgitte Ammitzbøll til bl.a. Kirsten H. Petersen blev der i Juridisk Kontor i Institutionsstyrelsen straks efter mødet med Hovedstadens Tekniske Skole tidligere samme dag igangsat en særskilt undersøgelse af lønforholdene for 8 mellemledere, som\n10 havde fået individuelle, uopsigelige åremålskontrakter. I ét tilfælde var åremålstillægget på 76 pct. af lønnen og i 2 tilfælde på 43 pct. af lønnen, mens det i de resterende tilfælde lå på 7-26 pct., hvilket er inden for det normale område for åremålstillæg på 30 pct. eller derunder. I et notat af 5. marts 2002 til sagen er bl.a. anført følgende om åremålstillæggene: "Ifølge rammeaftalens 4 ydes et åremålstillæg til den løn, der gælder for stillingen. Åremålstillægget aftales i hvert enkelt tilfælde. Åremålstillæggets kan højest udgøre op til 25 pct., hvis der er sikret en tilbagegangsstilling, jf. retningslinierne i PAV [Personale Administrativ Vejledning, vores bemærkning]. Da der, som nævnt, er indsat en bestemmelse om, at åremålsansættelsen er uden tilbagegangsklausul, er der ingen maksimumgrænse for åremålstillægget. Der er således ikke noget ulovligt i, at give 85 pct. [rettelig 76 pct., vores bemærkning] af lønnen som åremålstillæg, som det er tilfældet her. UVM [Undervisningsministeriet, vores bemærkning] ville nok ikke have godkendt [rettelig anbefalet, vores bemærkning] et tillæg af den nævnte størrelse, men der kræves ingen forhåndsgodkendelse fra UVM." Ved vores gennemgang af gamle elektroniske postkasser har vi fundet en (en såkaldt kædebesked) af 5. marts 2002, som er afsendt fra Kirsten H. Petersens postkasse til Birgitte Ammitzbøll, hvoraf det fremgår, at notatet af 5. marts 2002 er udarbejdet af bl.a. Kirsten H. Petersen. Ifølge sagsmaterialet kontaktede Institutionsstyrelsens Juridisk Kontor Personalestyrelsen vedrørende praksis for størrelse af åremålstillæg og om lønforholdene for forsvarets piloter. Vi har ved vores gennemgang af gamle elektroniske postkasser fundet en af 12. marts 2003 fra Kirsten H. Petersen til Birgitte Ammitzbøll, at den pågældende medarbejder i Personalestyrelsen, som Kirsten H. Petersen havde talt med, tidligere havde set åremålstillæg på højest 37 pct. I et sammenfattende notat 12. juni 2002 til sagen, som er udarbejdet af Kristen H. Petersen, er følgende anført sidst i notatet: "Jeg har ikke bemærkninger til aflønningen. Der er tale om folk, som ville modtaget meget høje lønninger i det private, og derfor må man betale. Udbud/efterspørgsel. Jeg mener dog, at skolen fremover bør aflønne med ny løn med alm. opsigelsesregler. Hvis der indgås åremålskontrakter skal de ligeledes indeholde opsigelsesklausuler. Birgitte Ammitzbøll har den 13. juni 2002 med håndskrift anført følgende bemærkning på notatet ud for det foran citerede afsnit: "Ja, vi skal give skolen en tilbagemelding hvori dette må præciseres. BA 13/6-02" Notatet er samme dag af Birgitte Ammitzbøll blevet forelagt for Institutionsstyrelsens Forhandlingskontor med forespørgsel om, hvorvidt Forhandlingskontoret har bemærkninger hertil. Bente Ørum har den 14. juni 2002 med håndskrift anført følgende bemærkning på notatet lige under den citerede påtegning af Birgitte Ammitzbøll: "Enig, og jeg synes heller ikke vi skal kommentere lønniveauet, da det måske er lidt problematisk. 14/6 02 BØ" Den sidste ekspedition i den sag er Undervisningsministeriets brev af 21. juni 2002, hvori\n11 ministeriet bl.a. skrev følgende til Hovedstadens Tekniske Skole (senere TEC): "Gennemgangen giver os ikke anledning til at foretage yderligere. Vi skal dog anmode skolen om, at der i åremålskontrakterne fremover indføjes bestemmelser om afskedigelse, idet også åremålsansatte bør kunne afskediges efter de almindelige regler om afskedigelse i den pågældende overenskomst. Vi skal endvidere henlede opmærksomheden på, at skolen i stedet for åremålsansættelse bør overveje at ansætte de pågældende på almindelige ansættelsesvilkår og aflønne dem efter statens regler om ny løn." Brevet er underskrevet af Birgitte Ammitzbøll Undervisningsministeriets gennemgang af Luftfartsskolens årsregnskaber mv. Rigsrevisionen har bl.a. undersøgt forløbet af Undervisningsministeriets regnskabsgennemgang for med henblik på at vurdere, om ministeriets tilsyn har været foretaget på en tilfredsstillende måde. I rigsrevisors sammenfatning efter pkt. 171 er der anført følgende: "Ministeriets opfølgning på regnskabsgennemgangen for 1998 var derimod ikke tilfredsstillende, da delvist svar fra Luftfartsskolen på ministeriets skrivelse fra august 1999 først forelå i 2001 og resten af Undervisningsministeriets spørgsmål fra september 1999 forblev ubesvarede. Rigsrevisionen finder, at ministeriet, som konsekvens af skolens manglende besvarelser på ministeriets henvendelse vedrørende regnskabet for 1998, burde have grebet ind ved fx anvendelse af lovens sanktionsmuligheder. Regnskabsgennemgangen for de efterfølgende år var efter Rigsrevisionens opfattelse utilstrækkelig, især da skrivelserne med ministeriets bemærkninger vedrørende regnskabsgennemgangen blev udsendt til Luftfartsskolen meget sent i forløbet eksempelvis for 1999 ca. 2 år efter regnskabsaflæggelsen. Ministeriet reagerede først over for skolen i juli 2000 tvunget af omstændighederne idet de centralt udbetalte skolelønninger oversteg ministeriets tilskud til skolen. Skolen optog i realiteten dermed et uhjemlet lån i ministeriet. Det er Rigsrevisionens opfattelse, at hensynet til spørgsmålet om fusionen og pilotuddannelsens usikre fremtid ikke burde have afholdt ministeriet fra at etablere et skærpet tilsyn. Et skærpet tilsyn kunne have været medvirkende til at afdække de mange problemer på skolen før fusionen, hvilket også ville have været til gavn for de øvrige fusionspartnere." Statsrevisorerne har i deres bemærkninger til rigsrevisors beretning anført følgende: "Statsrevisorerne påtaler skarpt undervisningsministerens [dvs. den tidligere undervisningsminister Margrethe Vestager, vores bemærkning] passivitet og mangel på konsekvens i det økonomiske tilsyn med Luftfartsskolen og henleder Folketingets opmærksomhed på denne sag. Statsrevisorerne finder det i den aktuelle sag en skærpende omstændighed, at Undervisningsministeriets passivitet til dels skyldtes hensynet til planerne for fusionen i Teknisk Erhvervsskole Center (TEC), hvorved Luftfartsskolens problemer også fik konsekvenser for de andre erhvervsskoler i TEC." Vores gennemgang af sagsmaterialet vedrørende de forskellige sager om Luftfartsskolen er\n12 nærmere beskrevet i pkt nedenfor. Beskrivelsen er i sagens natur koncentreret om Undervisningsministeriets gennemgang af årsregnskab mv. for (pkt og 3.7), men er suppleret med en særskilt beskrivelse af sagsmaterialet om ministeriets ydelse af lån på 8,7 mio. kr. til Luftfartsskolen (pkt. 3.5) og om Luftfartsskolens fusion med Lyngby Tekniske Skole, Metalindustriens Fagskole og FagHøjskolen under navnet Hovedstadens Tekniske Skole (senere Teknisk Erhvervsskole Center (senere TEC)) (pkt. 3.6). Herudover indeholder pkt. 3.8 en kort beskrivelse af vores gennemgang af de ministersager om Luftfartsskolen, som ministeriet har behandlet i beretningsperioden Gennemgang af årsregnskab mv. for 1998 Det fremgår af sagsmaterialet, at Luftfartsskolen ved brev af 27. maj 1999 til Undervisningsministeriet indsendte årsregnskab for 1998 samt revisionsprotokollat af 11. marts I det eksemplar af revisionsprotokollatet, som ligger på sagen, mangler side 1-9. Årsregnskabet og revisionsprotokollatet er den 28. maj 1999 modtaget i Tilskudskontoret i ministeriets Institutionsstyrelse, som ved brev samme dag til Luftfartsskolen kvitterede for modtagelsen. På baggrund af Undervisningsministeriets gennemgang af skolens elektronisk indberettede regnskabsresultater for 1998 rettede Undervisningsministeriet ved brev af 4. august 1999 henvendelse til Luftfartsskolen og anmodede om en redegørelse for diverse nøgletal, bestyrelsens eventuelle planer om iværksættelse af påtænkte eller vedtagne planer til omstilling/genopretning osv. samt tidshorisont herfor. Ministeriet bad om svar fra skolen på henvendelsen senest den 3. september Brevet er underskrevet af Lisbeth Helgehn for Charlotte Tang. Den 7. september 1999 modtog Undervisningsministeriet de manglende sider af revisionsprotokollatet fra Luftfartsskolen. Undervisningsministeriet redegjorde herefter ved brev af 21. september 1999 til Luftfartsskolen for de forhold, som ministeriet havde fundet anledning til at fremhæve i forbindelse med sin gennemgang af skolens årsregnskab og revisionsprotokollat for I brevet stillede ministeriet en lang række udførlige spørgsmål til skolen, herunder 13 specifikke spørgsmål vedrørende lønområdet, og bad skolen redegøre for hvert enkelt lønforholds løsning, konsekvenser og status. Ministeriet bad om svar fra skolen på henvendelsen senest den 19. oktober Brevet er underskrevet af Lisbeth Helgehn. Af påtegning på én af de mange kopier af brevet af 21. september 1999, der befinder sig blandt sagsmaterialet, fremgår, at der den 28. september 1999 blev lagt en kopi af brevet til Erik Byrnard, der var ansat i Undervisningsministeriets Uddannelsesstyrelse. Erik Byrnard havde tidligere ved e- mail af 19. august 1998 til Charlotte Tang bedt om oplysninger om Luftfartsskolens økonomi, idet han henviste til, at der var problemer med skolen af uddannelsesmæssig art. Ifølge påtegning på en anden kopi af brevet af 21. september er det anført, at der er lagt kopi til Henning Kraiberg Knudsen og Charlotte Tang. Der er så vidt ses ikke dokumentation for, at der er lagt kopi af brevet til andre i Undervisningsministeriet. Der befinder sig blandt sagsmaterialet et udkast til brevet af 21. september Udkastet er dateret den 16. september Det fremgår af Lisbeth Helgehns håndskrevne påtegning, at hun den 17. september 1999 lagde udkastet til Henning Kraiberg Knudsen til godkendelse inden\n13 postafsendelse. På dette udkast har Henning Kraiberg Knudsen med håndskrift gjort følgende notat: "Det ser ud til at være en meget omhyggelig revisor. Nogle få rettelser. Kopi af brevet til mig efter afgang, jeg har en anden sag med denne skole. Skærpet overvågning og evt. tilsyn synes påkrævet, men må afvente fusionsplanerne." Henning Kraiberg Knudsens påtegning er ikke særskilt dateret. I en af 20. oktober 1999 til Lisbeth Helgehn oplyste direktøren for Luftfartsskolen, Bjørn Wichmand følgende: "Som du måske nok har erfaret har du endnu ikke fået svar fra Luftfartsskolen vedr. de 2 breve i har sendt til os. Vi arbejder på sagerne. Men skrivelsernes omfang og kompleksitet sammenholdt med TG-forløbet [Teknisk Grundforløb, vores bemærkning] implementering af andre skrivelser fra UM [Undervisningsministeriet, vores bemærkning] og nye internationale regler der skal godkendes af Trafikministeriet, parret med sygdom i vores organisation, betyder at svarene først vil kunne dukke op Tirsdag i næste uge. I håbet om at det kan accepteres." På udskriften af en har Lisbeth Helgehn med håndskrift den 26. november 1999 har gjort følgende notat: "Wichmand bekræftede d.d. at de ikke havde haft tid til endnu at sende os svar, men efter den vil noget fremkomme." Der er endvidere gjort følgende håndskrevne notat på en: "Brev af med opr. svarfrist med rykker for svar på vores brev af m/svfr " Det fremgår ikke særskilt, hvem der har lavet denne påtegning, men det er formentlig Lisbeth Helgehn, da håndskriften her har meget stor lighed med den anden påtegning på en, der som nævnt er foretaget af Lisbeth Helgehn. Det fremgår heller ikke, hvornår dette notat er skrevet på en. Den næste ekspedition i forbindelse med gennemgangen af årsregnskab for 1998 er et brev af 30. juni 2000 fra Undervisningsministeriet til Luftfartsskolen, hvori ministeriet anmodede skolen om besvare eller oplyse, hvornår ministeriet kunne forvente at få et svar på ministeriets breve af 4. august og 21. september Brevet af 30. juni 2000 er egentlig sendt i forbindelse med behandling af ministeriets sag om gennemgangen af årsregnskab mv. for Dette tilskriver vi det forhold, at det fremgår af revisionsprotokollat for 1999, at ministeriets breve af 4. august og 21. september 1999 vedrørende årsregnskab for 1998 ikke var besvaret af skolen. Brevet er underskrevet af Henning Kraiberg Knudsen. Luftfartsskolen reagerede herpå ved brev af 17. juli 2000 til Undervisningsministeriet og redegjorde for nogle af skolens problemer, herunder økonomiske. I brevet er endvidere anført følgende: "På et møde med Institutionsstyrelsen i efteråret 1999, og i en efterfølgende fremsendt skrivelse til UM [Undervisningsministeriet, vores bemærkning] dateret 12. februar 2000, har skolen redegjort for de særlige problemer på Luftfartsskolen. Problemerne har dels baggrund i Reform 2000, og dels i de nye internationale regler for luftfarten. Dette er regler som regeringen ved Trafikministeriet har tilsluttet sig, og da skolen skal opfylde begge ministeriers krav uden at nogen\n14 af dem er indstillet på at høre om det andet ministeriums krav, har skolen et generelt problem. Skolen har endnu ikke svaret på 2 breve fra UM dateret den 4. august 1999 og 21. september Disse breve vil blive besvaret inden udgangen af denne måned. Da skolen har været trængt likviditetsmæssigt, og da der har været ført seriøse drøftelser om sammenlægninger med andre skoler i hovedstaden, har bestyrelsen ikke fundet det hensigtsmæssigt at ansætte en ny administrationschef. Dette har betydet, at skolens direktør har måtte arbejde med et betydelig arbejdsbelastning bl.a. på grund af dette og de ovenstående problemer med reformer Ændringerne i skolens økonomiske grundlag har ligeledes ændret sig radikalt i perioden, hvorfor det vil være meget svært og uklogt, at drage nogle konklusioner på baggrund af de empiriske værdier." Det af Luftfartsskolen nævnte brev af 12. februar 2000 er ikke at finde blandt sagsmaterialet. Der foreligger heller ikke oplysninger i sagsmaterialet om det nævnte møde i efteråret 1999 mellem Luftfartsskolen og Institutionsstyrelsen. Ved vores gennemgang af gamle elektroniske postkasser har vi dog fundet en (en såkaldt mødeindkaldelse) af 15. september 1999, som er afsendt fra Berrit Hansens postkasse til bl.a. Hanna Dam, som har accepteret mødeindkaldelsen, og Jørgen Winther. Mødeindkaldelsen vedrører et møde den 20. september 1999 med formand for Luftfartsskolens bestyrelse og for Metalindustriens Fagskole, John Højlund og formanden for Lyngby Tekniske Skole. Det fremgår, at mødet skulle vedrøre fusioner i købehavnsområdet. Vi har ikke fundet andre supplerende oplysninger om dette møde. Den næste ekspedition i forbindelse med gennemgangen af årsregnskab for 1998 er et brev af brev af 16. marts 2001 fra Luftfartsskolen, hvorved skolen rettede henvendelse til Undervisningsministeriet vedrørende årsregnskab 1998 mv. og skolens økonomiske forhold. Selv om der indledningsvis i brevet er henvist til ministeriets breve af 4. august og 21. september 1999, redegjorde skolen alene for (nogle af) de forhold (og kun delvis), som er omhandlet i ministeriets brev af 4. august Afslutningsvis i brevet hedder det: "Dette er så langt, jeg er nået med redegørelsen i denne omgang. På grund af det store tidsforbrug, der kræves i forbindelse med besvarelse af brevene, samt det faktum, at svaret har været meget længe undervejs, skal jeg hermed bekræfte, at yderligere informationer vil blive fremsendt løbende, i henhold til de to omtalte breve." Ifølge sagsmaterialet er der ikke foretaget yderligere ekspeditioner i Undervisningsministeriet i forbindelse med gennemgangen af årsregnskab mv. for Begivenhedsforløbet vedrørende henholdsvis Undervisningsministeriets ydelse af lån til Luftfartsskolen og dennes fusion med Lyngby Tekniske Skole, Metalindustriens Fagskole og FagHøjskolen er nærmere beskrevet i pkt nedenfor Gennemgang af årsregnskab mv. for 1999 og 2000 Det fremgår af sagsmaterialet, at Luftfartsskolen fremsendte årsregnskab for 1999 og det tilhørende revisionsprotokollat til Undervisningsministeriet ved brev af 31. marts Materialet er modtaget i Tilskudskontoret i ministeriets Institutionsstyrelse samme dag. Undervisningsministeriet kvitterede herefter ved brev af 26. maj 2000 til Luftfartsskolen for modtagelsen heraf. Ifølge brevet manglede side i revisionsprotokollatet, som ministeriet\n15 anmodede om at få indsendt senest den 16. juni Ved brev af 31. maj 2000 fremsendte Luftfartsskolen de manglende sider i protokollatet. I sagsmaterialet findes en standardrapport om gennemgang af årsregnskab og revisionsprotokollat for 1999 vedrørende Luftfartsskolen. Rapporten, der foreligger i udfyldt stand, er en intern tjekliste. Den 30. juni 2000 sendte Undervisningsministeriet et anbefalet brev til Luftfartsskolen vedrørende skolens gæld pr. 2. kvartal Det fremgår af brevet, at ministeriet da havde opgjort skolens gæld til et nærmere angivet beløb (godt 5 mio. kr.), og at beløbet skulle være ministeriet i hænde senest den 10. juli Ifølge brevet havde kreditorgælden i april 2000 været knap 2 mio. kr., og det beløb var trods påkrav herom ikke blevet indbetalt til ministeriet. Brevet er underskrevet af Hanne O. Alfredsson. I et andet brev af 30. juni 2000 anmodede Undervisningsministeriet endvidere Luftfartsskolen om en redegørelse for skolens øjeblikkelige likviditetsmæssige situation, idet ministeriet henviste oplysningerne i årsregnskab mv. for 1999 om skolens anstrengte likviditet. Samtidig gjorde der sig det forhold gældende, at ministeriet havde et betydeligt beløb til gode hos skolen, jf. ovennævnte opgørelse. Med henvisning til bemærkningerne i revisionsprotokollatet om, at ministeriets breve af 4. august og 21. september 1999 vedrørende årsregnskab for 1998 ikke var besvaret af skolen, anmodede ministeriet tillige skolen om at oplyse, hvornår ministeriet kunne forvente at få et svar på de 2 breve. Brevet er underskrevet af Henning Kraiberg Knudsen. Henning Kraiberg Knudsen orienterede ved notat af 4. juli 2000 Berrit Hansen om Luftfartsskolen. I notatet hedder det bl.a. følgende: "Her ud over kan jeg tilføje, at skolen p.t. har en kreditorgæld på 5 mio. kr. til ministeriet, hvilket fremgår af vedlagte kopi af brev af 30. juni Brevet er sendt anbefalet, da vi har problemer med at få kontakt med skolen. Desuden har skolens anstrengte likviditet foranlediget revisor til at komme med supplerende oplysninger i påtegningen på årsregnskabet for Alt dette har foranlediget mig til at sende vedlagte brev af 30. juni 2000 til skolen. Jeg vil følge op på det, og jeg forventer, at vi i givet fald må indkalde bestyrelsen til møde i ministeriet om alle disse problemer. Brevet er inden afsendelse afhandlet med Lone Østergaard." Ifølge notatet er der lagt kopi af det til Lisbeth Thorsen, Lone Østergaard, Charlotte Tang og Hanna Dam. Ved brev af 17. juli 2000 reagerede Luftfartsskolen på Undervisningsministeriets brev af 30. juni 2000 og redegjorde for nogle af skolens problemer, herunder for skolens økonomiske problemer. Brevet er citeret foran i pkt Den 20. juli 2000 sendte Erik Byrnard en til Charlotte Tang og Henning Kraiberg Knudsen. I en er følgende anført: "Tak for de tilsendte kopier om Luftfartsskolen. Jeg giver BG [Birgit Gotenborg, vores bemærkning ] en kopi. Men det får mig til huske, at vi har en aftale om gensidig orientering vedr. skolen og måske om et tilsyn, økonomisk, pædagogisk og juridisk på Luftfartsskolen, når støvet har lagt sig, og vi får lidt luft oven på alle disse reformer. Jeg sender derfor vedlagte t.o." Det vedlagte materiale omhandler ministeriets overvejelser om forlængelse eller afkortning af\n16 uddannelsen til flymekaniker. Det fremgår af ministeriets brev af 26. juli 2000 til Luftfartsskolen, at skolen medio juli havde indbetalt den skyldige kreditorgæld fra april 2000, mens den resterende gæld til ministeriet ikke var blevet indbetalt. Endvidere fremgår, at skolens gæld var øget med yderligere godt 1,1 mio. kr., og at den herefter udgjorde godt 4,1 mio. kr. Af ministeriets brev fremgår endelig følgende: "Skolen er efter anmodning fra ministeriet ved brev dateret 17. juli 2000 kommet med en redegørelse for skolens økonomi m.v. Denne redegørelse indeholder ingen særskilt oplysning om afviklingen af skolens gæld. Under forudsætning af at skolen ikke inden den 8. august 2000 har fået en holdbar løsning om afviklingen af gælden til ministeriet, ser vi os nødsaget til at afskære skolen fra at trække lønninger via SCL fra og med periode II i august 2000." Brevet er underskrevet af Henning Kraiberg Knudsen. Luftfartsskolen reagerede prompte herpå ved brev af 27. juli 2000 til Undervisningsministeriet, hvor det hedder følgende: "Luftfartsskolen har den 27. juli 2000 modtaget Undervisningsministeriets (UM) brev af 26. juli Af brevet fremgår det, at UM vil stoppe for skolens muligheder for at udbetale løn via det statslige system SCL. Dette vil ske såfremt Luftfartsskolen ikke inden 8. august 2000 har fået en holdbar løsning om afvikling af gælden til ministeriet. På den baggrund og i direkte forlængelse af telefonsamtale med Specialkonsulent Henning Kraiberg Knudsen dags dato, anmoder skolen om et møde med UM med henblik på, at vi sammen kan afklare de sidste udestående punkter, her tænkes især på økonomien i forbindelse med opstarten af Reform 2000 og udbuddet af flymekaniker fremover. Skolen skal anmode om at mødet holes så hurtigt som muligt, især med henblik på fristen 8. august." Ifølge påtegning på kopi af brevet blev der lagt kopi til bl.a. Charlotte Tang, Hanna Dam, Berrit Hansen og Institutionspolitisk kontor 1. Tilskudskontoret fremkom ved notat af 2. august 2000 til Hanna Dam med følgende forslag vedrørende Luftfartsskolen: "Foranlediget af det seneste halve års uro omkring Luftfartsskolen, som [udeladt her, vores bemærkning], har vi fået den tanke, at det må overvejes, om ikke Luftfartsskolens status i forhold til Undervisningsministeriet bør ændres i retning af den, som fx Skovskolen og AMU-centre har. Vi vil foreslå, at Luftfartsskolen sælges til Forsvarsministeriet eller Trafikministeriet, og herefter som nævnt får status som en skole, der bliver godkendt til at gennemføre en erhvervsuddannelse efter 26, stk. 2 i lov om erhvervsskoler." Det fremgår af notatet, at der blev lagt kopi af det til Lone Østergaard, Jørgen Winther, Charlotte Tang og Henning Kraiberg Knudsen. Notatet er underskrevet af Henning Kraiberg Knudsen. Charlotte Tang har samme dag med håndskrift påført notatet sine initialer. Herefter blev der den 4. august 2000 afholdt møde mellem Undervisningsministeriet og Luftfartsskolen. Fra ministeriet deltog Charlotte Tang, Christian Jespersen, Erik Byrnard og Henning Kraiberg Knudsen. Ifølge Henning Kraiberg Knudsens notater fra mødet oplyste Charlotte Tang, at ministeriet inden årets udgang ville se på muligheden for engangstilskud og lån efter\n17 12, stk. 6. Charlotte Tang anmodede om en redegørelse fra skolen i løbet af 14 dage. I parentes bemærkes, at der i mødenotaterne er anført lån efter 12, stk. 3, men det er rettelig efter 12, stk. 6, hvilket også fremgår af det straks nedenfor citerede brev af 7. august 2000 fra ministeriet til skolen. Ved brev af 7. august 2000 skrev Undervisningsministeriet følgende til Luftfartsskolen: "I forbindelse med opgørelsen af skolens gæld til ministeriet og skolens redegørelse herom blev der afholdt et møde med direktør Bjørn Wichmand her i ministeriet fredag den 4. august På dette møde blev det aftalt, at skolen inden den 18. august 2000 fremsender en redegørelse til ministeriet om belysning af udviklingen i skolens økonomi i årene f.s.v.a. de erhvervsuddannelser, der gennemføres ved skolen, og et begrundet forslag til, hvordan skolen inden for en rimelig tidshorisont kan afvikle sin gæld til ministeriet, herunder skolens evt. stillingtagen til et lån efter 12, stk. 6 i lov om erhvervsskoler. Vi betragter mødet den 4. august 2000 som et led i skolens bestræbelser på at finde en holdbar løsning på afvikling af skolens gæld til ministeriet, jf. ministeriets brev dateret den 26. juli 2000." Brevet er underskrevet af Henning Kraiberg Knudsen. Luftfartsskolen kommer herefter ved brev af 18. august 2000 med en længere redegørelse vedrørende skolens økonomi mv. Afslutningsvis hedder det i brevet: "Med udgangspunkt i disse forhold er Luftfartsskolen af den opfattelse at UM [ Undervisningsministeriet, vores bemærkning] må hjælpe skolen med et ekstraordinært tilskud fra en udviklingspulje, som drøftet som en mulighed på mødet med ministeriet. Skolen vil egenhændigt kunne nedbringe sit mellemværende med UV til ca. 2,5 mill. kr. til ca. periode 13 s afslutning. Skolen mener at UM bør betale resten og at såfremt UM vil tilbyde muligheder for lån udover dette må skolen kende de krav jf. lov om erhvervsskoler, som UM vil stille til et sådant lån, herunder specielt om UM vil stille krav om begrænsninger i skolens udbud eller krav om sammenlægninger med andre skoler." Ved brev af 31. august 2000 bekræftede Undervisningsministeriet modtagelse af Luftfartsskolens brev af 18. august Det fremgår af brevet, at skolens gæld var øget fra godt 4,1 mio. kr. pr. 1. august 2000 til 6,3 mio. kr. pr. 1. september Herefter hedder det: "Vi har gennemgået skolens redegørelse og de vedlagte bilag om skolens økonomi for så vidt angår skolens aktivitet vedrørende erhvervsuddannelserne ved skolen. Vi finder, at skolens redegørelse på et par centrale punkter ikke giver tilstrækkelige oplysninger til brug ved vores vurdering af den usikre økonomiske situation skolen befinder sig i. Redegørelsen mangler bl.a. et begrundet forslag til, hvordan skolen inden for en rimelig tidshorisont kan afvikle sin gæld til ministeriet. Det fremgår af redegørelsen, at skolen frem til ca. periode 13 s afslutning alene kan nedbringe sin gæld til ministeriet til 2,5 mio. kr. Og i forhold til skolens stillingtagen til et evt. lån efter 12, stk. 6 i lov om erhvervsskoler savner vi skolens vurdering af størrelsen på dette lån evt. baseret på 2-3 økonomimodeller afhængigt af, hvad ministeriet evt. kan yde af ekstra tilskud i forbindelse med EUD-reformen. Set fra ministeriet side giver disse regnskabs- og budgettal [som er udeladt her, vores bemærkning] anledning til alvorlig bekymring for skolens økonomi og evne til at afvikle den\n18 akkumulerede gæld og evt. fremtidigt lån til ministeriet. Andre regnskabs- og budgettal er med til at understøtte denne bekymring, På den baggrund beder vi skolen om senest den 18. september 2000, at fremkomme med en mere konkret plan for afviklingen af gælden samt et eller flere forslag til et evt. lån." Brevet er underskrevet af Henning Kraiberg Knudsen. Henning Kraiberg Knudsen orienterede i et notat af 31. august 2000 Berrit Hansen og Lone Østergaard om brevet til Luftfartsskolen. I notatet hedder det bl.a. følgende: "Vi har i dag sendt vedlagte brev til Luftfartsskolen, som svar på skolens redegørelse af 18. august Som det fremgår af brevet er skolens økonomi, set isoleret på erhvervsuddannelserne, særdeles ringe. I forbindelse med det møde vi havde med skolens direktør Bjørn Wichmand den 4. august 2000, og hvor US [Uddannelsesstyrelsen, vores bemærkning] også var repræsenteret, drøftede vi bl.a., at US ville undersøge, om, og i givet fald i hvilket omfang, det var muligt at yde et ekstra tilskud til skolen i forbindelse med forsøg med de nye uddannelser til Reform2000. Det er dette tilskud, der er henvist til sidst i afsnit 4 i brevet. Undersøgelserne i US er ikke afsluttet, med det tyder på, at det ikke er muligt at yde ekstra tilskud fra forsøgspuljen." Det er med håndskrift påtegnet notatet, at der er lagt kopi heraf til Charlotte Tang. Berrit Hansen har den 7. september 2000 med håndskrift påtegnet følgende i marginen på notatet af 31. august 2000: "Til TK [Tilskudskontoret, vores bemærkning]: Husk at give kopier af sådanne varsler til IFO [Afdelingen for Institutionsforvaltning, vores bemærkning]. Jeg finder, at vi nu er så langt ude med denne skole, at vi ikke længere kan følge normale procedurer. De bruger statskassen som kassekredit (via SCL), og sammenblander uden tvivl flere økonomier. Min løsning er at sætte Højlund [formand for bestyrelsen for Luftfartsskolen John Højlund, vores bemærkning] stolen for døren, dvs. fusion med anden skole og absolut adskillelse/fraspaltning af pilotudd n. Lad os tale om situationen (gerne LT [Lisbeth Thorsen, vores bemærkning] med), men før yderligere møder/breve skal vi have en slagplan. Vh Berrit 7/9" Det fremgår af en håndskreven påtegning, at Lone Østergaard, Charlotte Tang, Hanna Dam og Jørgen Winther har fået fotokopi af notatet med Berrit Hansens påtegning. Charlotte Tang har med håndskrift gjort notat på en om, at hun havde lagt kopi af den til Henning Kraiberg Knudsen, Christian Steener Eriksen, Finn Møller Larsen samt Hanne O. Alfredsson med besked om, at de skulle drøfte sagen med hende. I en af 8. september 2000 fra Anne Kamper til en medarbejder i Forsvarsministeriet blev Forsvarsministeriet inviteret til et møde i Undervisningsministeriet med henblik på en drøftelse af Luftfartsskolens situation. Der er i en henvist til en telefonsamtale af samme dato mellem Jørgen Winther og en orlogskaptajn i Forsvarsministeriet. Jørgen Winther og Charlotte Tang har modtaget en til orientering. Mødet blev afholdt den 18. september Ifølge et\n19 håndskrevet referat af mødet var det navnlig Forsvarsministeriets relationer til Luftfartsskolen og skolens økonomiske forhold, der blev drøftet. Det fremgår endvidere, at den daværende undervisningsministers skriftlige svar til medlem af Folketinget Jens Hald Madsen (V) på en række spørgsmål af 10. juli 2000 (spørgsmål nr. S ) blev omtalt. Spørgsmålene og svarene angik i det væsentlige forhold, som hørte under Forsvarsministeriet eller Trafikministeriet. Det fremgår ikke af sagsmaterialet, hvem der har skrevet referatet, eller hvem der deltog i mødet. På en kopi af Anne Kampers forannævnte af 8. september 2000 har Henning Kraiberg Knudsen den 12. september 2000 til Charlotte Tang skrevet bl.a. følgende i marginen: "Har dette møde noget at gøre med vores strandede korrespondance og BH s [Berrit Hansen, vores bemærkning] påtegning på min seneste notits i f.m. brevet til skolen (de skal komme med en redegørelse senest den 18/9)." Ifølge et brev af 4. oktober 2000 til Luftfartsskolen fra Tilskudskontoret i Undervisningsministeriets Institutionsstyrelse var skolens kreditorgæld 3. kvartal 2000 da knap 5,9 mio. kr. Ministeriet anmodede skolen om at indbetale beløbet senest den 13. oktober Ved brev af 6. oktober 2000 reagerede Luftfartsskolen på Undervisningsministeriets brev af 7. august I brevet hedder det bl.a. følgende: "Der er flere forhold, der gør sig gældende for den opståede situation, hvilket bestyrelsens formandskab ønsker at drøfte med ministeriet. På dette møde vil de nødvendige oplysninger for skolens økonomiske udvikling blive udbygget og fremlagt som udgangspunkt for en drøftelse af en løsning som skolen vil være i stand til at leve op til. Skolens direktør Bjørn B. Wichmand vil snarest tage kontakt til ministeriet for at aftale et møde. Fra Luftfartsskolen vil deltage skolens formand John Højlund, skolens næstformand Flemming Jeppsson, samt skolens direktør Bjørn B. Wichmand. Jeg tillader mig at gå ud fra, at ministeriet er indforstået med den foreslåede fremgangsmåde." Brevet er underskrevet af John Højlund og Flemming Jeppsson. Luftfartsskolen sendte herefter den 9. oktober 2000 en til Henning Kraiberg Knudsen vedrørende Luftfartsskolens økonomi, hvor det hedder: "I forbindelse med Luftfartsskolens besvarelse af jeres breve har vi drøftet sagen med skolens revisor og i skolens forretningsudvalg. Formandskabet har på baggrund af de drøftelser besluttet at skrive til Jer om behovet for at afholde et møde mellem UM [Undervisningsministeriet, vores bemærkning] og skolens forretningsudvalg. I vil modtage skolens skrivelse mandag, underskrevet af formandskabet. Jeg har I dag forsøgt at få telefonisk kontakt med Jer, men uden held, derfor denne mail. Jeg vil umiddelbart mandag forsøge at kontakte dig med henblik på at finde en mødedato." I et notat af 12. oktober 2000 om "Luftfartsskolen problemer og løsningsmodeller", som er udarbejdet af Christian Steener Eriksen og Anne Kamper, er der nærmere redegjort for skolens forskellige problemer samt for nogle løsningsmodeller. Notatet indeholder følgende indstilling til Berrit Hansen: "Det indstilles, at Styrelseschefen indkalder Luftfartsskolens bestyrelsesformand John Højlund til møde, hvor det afklares hvorledes skolen vil afvikle sin gæld til ministeriet, samt hvilke muligheder,\n20 der er for at gennemføre en af de eksisterede løsningsmodeller, herunder mulighederne for at nedlægge skolen som en erhvervsskole eller at fusionere skolen med en anden erhvervsskole." Charlotte Tang har den 12. oktober 2000 sat sine initialer på notatet. I et notat af 23. oktober 2000 udarbejdet af Christian Steener Eriksen er notatet af 12. oktober blevet suppleret med forskellige oplysninger. Ved brev af 25. oktober 2000 rettede Luftfartsskolen henvendelse til Berrit Hansen for at erindre om deres anmodning om et møde: "Formandsskabet har den 6. oktober 2000, fremsendt et brev til Undervisningsministeriet stilet til Henning Kraiberg Knudsen. I brevet stod der, at undertegnede ville tage kontakt til ministeriet for at aftale et møde. Umiddelbart efter brevet var afsendt, tog min sekretær kontakt til Henning K. Knudsen, der kunne fortælle at sagen var overdraget til dig og at du ville kontakte mig. Da jeg endnu ikke har hørt noget, skal jeg derfor bringe sagen i erindring. Jeg tillader mig at gå ud fra, at du snarest kontakter mig, da denne sag er meget vigtig for Luftfartsskolen." Berrit Hansen har i marginen af brevet af 25. oktober 2000 med håndskrift skrevet følgende: "Der er nu klar bane for møde med Wichmand og Højlund om økonomisk situation, men jeg vil gerne orientere jer på forhånd + drøfte løs-ningskrav fra vores side." Påtegningen er dateret 8. november 2000 og er ifølge datostempling den 9. november 2000 lagt i fotokopi til Jørgen Winther, Charlotte Tang og Henning Kraiberg Knudsen. Ifølge Undervisningsministeriets brev af 24. november 2000 blev det nævnte møde aftalt til den 5. december 2000 på Charlotte Tangs kontor. Det fremgår af brevet, at mødets centrale emner ville være skolens økonomiske situation og dermed også skolens fremtid. Brevet er underskrevet af Henning Kraiberg Knudsen. Ifølge påtegning på brevet blev der lagt kopi heraf til Charlotte Tang, Jørgen Winther, Anne Kamper, Christian Jespersen, Christian Steener Eriksen og Henning Kraiberg Knudsen. Henning Kraiberg Knudsen har i en håndskreven bemærkning af 4. december 2000 på sagen (på en kopi af brevet af 25. oktober 2000 fra Luftfartsskolen) til Charlotte Tang anført følgende: "Vi har møde med J. Højlund og B. Wichmand i morgen kl og formøde lige før. Men vi må jo vide, hvad BH [Berrit Hansen, vores bemærkning] har aftalt/drøftet med Højlund inden formødet." Sagsmaterialet indeholder ikke yderligere oplysninger om det nævnte møde. Ved vores gennemgang af gamle elektroniske postkasser har vi dog fundet en (en såkaldt mødeindkaldelse) af 23. november 2000, som er afsendt fra Charlotte Tangs postkasse, hvoraf det fremgår, at Jørgen Winther, Anne Kamper, Christian Jespersen, Henning Kraiberg Knudsen og Christian Steener Eriksen var indkaldt til det forannævnte møde den 5. december Henning Kraiberg Knudsen har accepteret mødeindkaldelsen. Vi har endvidere fundet en (ligeledes en mødeindkaldelse af 30. november 2000, som er afsendt fra Henning Kraiberg Knudsens postkasse, hvoraf det fremgår, at Charlotte Tang, Jørgen Winther, Anne Kamper, Christian Jespersen og Christian Steener Eriksen var indkaldt til et formøde lidt tidligere samme dag.\nEn samlet og endelig vurdering af Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen i\nSupplerende redegørelse til statsrevisorerne vedr. beretning 1/03 om Undervisningsministeriets tilsyn med Luftfartsskolen 1. Indledning UNDERVISNINGSMINISTERIET En samlet og endelig vurdering af Undervisningsministeriets


Neufchatel – hjertet med den store smag - Ostesnak\nNeufchatel – hjertet med den store smag\nForleden smagte jeg en ost, jeg ikke havde smagt længe: Neufchâtel. Der er to ting ved Neufchâtel, som jeg synes er værd at nævne. For det første er osten formet som et hjerte. Og for det andet smager den af rigtig meget. Neufchâtel er en hvidskimmelost af komælk fra camembertens hjemegn Normandiet. Men smagen af Neufchâtel er lidt mere salt, lidt mere skarp og lidt mere ”smøragtig” end en camembert – men på den gode måde.\nEn af Frankrigs ældste oste\nFørste gang jeg så Neufchâtel for nogle år siden, tænkte jeg, at det var en helt ny ost, lavet til Valentines dag eller sådan noget. Men jeg tog fejl. Faktisk er Neufchâtel en af Frankrigs ældste oste. Den kommer fra Normandiet, og det siges, at den blev nævnt på skrift allerede i 1035, men at man nok har lavet osten siden 600-tallet. Osten har været kvalitetsbeskyttet (AOP) siden 1969.\nTilbage i Middelalderen var det kendt, at Neufchâtel blev lavet i forskellige former alt efter mode og humør – eller blot efter de forme, som den enkelte ostemager nu engang havde. Hjerteformen skulle have været de lokale pigers diskrete måde at udtrykke deres kærlighed til de engelske soldater under Middelalderens krige. Men faktisk kan man også i dag finde Neufchâtelosten formet som en lille, kort rulle (nærmest som en forstørret vinprop) eller en firkantet ost. Men uanset formen, så er det en flot lille ost, der fortjener at blive smagt.\nPublished On: 11. november 2012Categories: Fransk ost, Hvidskimmelost, Ostehistorier, OstetyperTags: AOP, neufchatel\nOst for to - Ostesnak 14. februar 2019 at 10:28 - Reply\n[…] du have mere Valentinsost? Læs mit tidligere indlæg om den hjerteformede Neufchâtel (og se nogle af de første billeder, jeg tog til bloggen […]\nOstenes Tour de France | Ostesnak 22. marts 2014 at 19:36 - Reply\n[…] Efter strabadserne i Pyrenæerne bliver hele Tour’en fløjet til det nordvestlige Frankrig. Her spurter de igennem det relativt flade Bretagne og Normandiet. Her er grønt – og efter sigende er der flere køer end indbyggere. Køerne gumler det saftige græs i sig – og giver mælk til smør og bløde ost som Camembert, der stammer fra Normandiet. Også her ligger Frankrigs næst mest besøgte turistattraktion efter Eiffeltårnet: Mont-Sant-Michel. I Frankrig spiser man rigtig mange camembert-oste. Kun de færreste er kvalitetsbeskyttet, hvilket man begyndte på i 1983. Men ud over camembert byder Normandiet også på andre dejlige oste så som Livarot, Pont l’Eveque og den hjerteformede Neufchatel, som du kan læse mere om her: […]


Selv om det uden tvivl er processen og alt det, man lærer i de uger, hvor man arbejder med FIRST® LEGO® League Explore, der er det vigtigste, så er arrangementerne også en vigtig del af konceptet. Her kan du læse om både regionale turneringer, den skandinaviske finale og den internationale turnering i USA, World Festival Expo.\nRegionale turneringer afholdes otte uger efter offentliggørelsen af opgaven i september. På turneringsdagen møder holdene andre hold, der har arbejdet på samme opgave og fejrer den fantastiske indsats, som alle hold har gjort i de sidste par uger!\nHoldets præsentation foran dommeren varer i ca. 10 min. Holdet fortæller om sig selv og deres arbejde og fremviser deres planche og LEGO®-model. Derefter stiller dommerne spørgsmål for at få mest muligt at vide om det, som holdet har arbejdet med.\nTre uger efter de regionale turneringer afholdes den skandinaviske finale. Da Explore ikke bliver bedømt efter givne kriterier og krav, vil invitationer blive sendt til arrangører af Explore i din by. Hold, som er interesserede i at deltage i en skandinavisk finale, kan kontakte den lokale projektleder eller FIRST Scandinavia direkte.\nAnkomst og opsætning af stand\nHer samles deltagende hold fra hele verden, som sammen fejrer glæden og entusiasmen ved at deltage i Explore. Denne turnering afholdes i april/maj i USA. Holdene skal selv betale for rejse og ophold, og der vil i mange tilfælde være et tilmeldingsgebyr.\nHvis dit hold ønsker at deltage, skal I kontakte den lokale projektleder eller FIRST Scandinavia direkte.